# Euroopa Liidu L 160/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 160 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik25. juuni 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 160

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik25. juuni 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/895, 22. juuni 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 340/2008 Euroopa Kemikaaliametile makstavate tasude kohta (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/896, 19. juuni 2018, milles sätestatakse õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise arvutamise metoodika ning muudetakse otsust 2005/270/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 3736 all)

   (
  1
  ) | 6 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi ja Kuuba ühisnõukogu otsus nr 1/2018, 15. mai 2018, millega võetakse vastu ühisnõukogu ja ühiskomitee kodukorrad [2018/897] | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/895, 22. juuni 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 340/2008 Euroopa Kemikaaliametile makstavate tasude kohta (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/896, 19. juuni 2018, milles sätestatakse õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise arvutamise metoodika ning muudetakse otsust 2005/270/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 3736 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 3736 all)

1

6

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi ja Kuuba ühisnõukogu otsus nr 1/2018, 15. mai 2018, millega võetakse vastu ühisnõukogu ja ühiskomitee kodukorrad [2018/897]

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/895,

22. juuni 2018,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 340/2008 Euroopa Kemikaaliametile makstavate tasude kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artikli 74 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006 võetakse kõnealuses määruses osutatud tasude struktuuri ja suuruse kindlaksmääramisel arvesse Euroopa Kemikaaliametilt (edaspidi „amet“) ja pädevatelt asutustelt nõutavat tööd ning nende suurus määratakse nii, et oleks võimalik tagada, et nendest laekuvad summad koos ameti eelarve muudest allikatest laekuvate summadega oleksid piisavad osutatavate teenuste eest tasumiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006 võetakse kõnealuses määruses osutatud tasude struktuuri ja suuruse kindlaksmääramisel arvesse Euroopa Kemikaaliametilt (edaspidi „amet“) ja pädevatelt asutustelt nõutavat tööd ning nende suurus määratakse nii, et oleks võimalik tagada, et nendest laekuvad summad koos ameti eelarve muudest allikatest laekuvate summadega oleksid piisavad osutatavate teenuste eest tasumiseks.

| (2) | Ameti ning selle riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee senised kogemused autoriseerimistaotluste hindamisel on näidanud, et hindamiseks tehtava töö hulk sõltub pigem ühes taotluses esitatud taotlevate kasutusalade kui ühistaotluse esitanud isikute arvust. Seega peaks konkreetse taotluse suhtes kohaldatav tasu jääma taotlejate arvust olenemata samaks; iga täiendava taotleja eest lisatasu nõuda ei tohiks. Sama põhjendus kehtib ka läbivaatamise aruande esitamise eest nõutavate tasude suhtes. Tasude vastav muutmine peaks aitama vähendada väiksemate osalejate, näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskoormust. |
| --- | --- |

(2)

Ameti ning selle riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee senised kogemused autoriseerimistaotluste hindamisel on näidanud, et hindamiseks tehtava töö hulk sõltub pigem ühes taotluses esitatud taotlevate kasutusalade kui ühistaotluse esitanud isikute arvust. Seega peaks konkreetse taotluse suhtes kohaldatav tasu jääma taotlejate arvust olenemata samaks; iga täiendava taotleja eest lisatasu nõuda ei tohiks. Sama põhjendus kehtib ka läbivaatamise aruande esitamise eest nõutavate tasude suhtes. Tasude vastav muutmine peaks aitama vähendada väiksemate osalejate, näiteks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskoormust.

| (3) | Ühise autoriseerimistaotluse esitamise korral peaksid taotlejad nõutavad tasud omavahel õiglaselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt ära jagama, võttes eelkõige arvesse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Nõutavate tasude kogusumma jagamisel tuleks arvesse võtta VKEde suhtes kohaldatavat kehtivat vähendatud tasu määra. |
| --- | --- |

(3)

Ühise autoriseerimistaotluse esitamise korral peaksid taotlejad nõutavad tasud omavahel õiglaselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt ära jagama, võttes eelkõige arvesse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd). Nõutavate tasude kogusumma jagamisel tuleks arvesse võtta VKEde suhtes kohaldatavat kehtivat vähendatud tasu määra.

| (4) | Kui ühise autoriseerimistaotluse esitanud ettevõtjad kuuluvad erinevatesse suuruskategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse erineva suurusega baastasu, tuleks nõuda suurimat kohaldatavat tasu. |
| --- | --- |

(4)

Kui ühise autoriseerimistaotluse esitanud ettevõtjad kuuluvad erinevatesse suuruskategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse erineva suurusega baastasu, tuleks nõuda suurimat kohaldatavat tasu.

| (5) | Lisaks sellele on komisjoni määruse (EÜ) nr 340/2008 (2) läbivaatamise tulemustele (määrus vaadati läbi 2015. aastal) ja autoriseerimistaotluste menetlemise kogemustele tuginedes asjakohane kohandada autoriseerimise tasusid nii, et see kajastaks ameti töökoormust. Selleks peaks iga täiendava kasutusala suhtes kohaldatav lisatasu olema baastasu summast vaid pisut väiksem. Kõnealust lisatasu iga täiendava kasutusala eest tuleks seega suurendada. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele on komisjoni määruse (EÜ) nr 340/2008 (2) läbivaatamise tulemustele (määrus vaadati läbi 2015. aastal) ja autoriseerimistaotluste menetlemise kogemustele tuginedes asjakohane kohandada autoriseerimise tasusid nii, et see kajastaks ameti töökoormust. Selleks peaks iga täiendava kasutusala suhtes kohaldatav lisatasu olema baastasu summast vaid pisut väiksem. Kõnealust lisatasu iga täiendava kasutusala eest tuleks seega suurendada.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 340/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 340/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (7) | Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat määrust kohaldada selliste taotluste suhtes, mis on esitatud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(7)

Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat määrust kohaldada selliste taotluste suhtes, mis on esitatud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 340/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Amet nõuab vastavalt VI lisale baastasu maksmist iga aine autoriseerimistaotluse eest. Baastasu hõlmab autoriseerimistaotlust ühe aine ja ühe kasutusala kohta.
  Amet nõuab vastavalt käesoleva määruse VI lisale lisatasu maksmist iga taotluses nimetatud täiendava kasutusala ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisa punktis 1.5 sätestatud ainete rühma määratlusele vastava täiendava aine eest. Lisatasu ei nõuta, kui autoriseerimistaotluse osapooleks on rohkem kui üks taotleja.
  Juhul kui ühise autoriseerimistaotluse osapooleks olevad taotlejad kuuluvad erinevatesse suuruskategooriatesse, nõutakse selle taotluse eest nende taotlejate suhtes kohaldatavat kõrgeimat tasu.
  Ühise autoriseerimistaotluse esitamise korral teevad taotlejad kõik selleks, et jagada nõutav tasu omavahel õiglaselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, võttes eelkõige arvesse VKEsid.
  Amet väljastab ühe arve, mis hõlmab baastasu ja mis tahes kohaldatavaid lisatasusid.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Amet nõuab vastavalt VI lisale baastasu maksmist iga aine autoriseerimistaotluse eest. Baastasu hõlmab autoriseerimistaotlust ühe aine ja ühe kasutusala kohta.

Amet nõuab vastavalt käesoleva määruse VI lisale lisatasu maksmist iga taotluses nimetatud täiendava kasutusala ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisa punktis 1.5 sätestatud ainete rühma määratlusele vastava täiendava aine eest. Lisatasu ei nõuta, kui autoriseerimistaotluse osapooleks on rohkem kui üks taotleja.

Juhul kui ühise autoriseerimistaotluse osapooleks olevad taotlejad kuuluvad erinevatesse suuruskategooriatesse, nõutakse selle taotluse eest nende taotlejate suhtes kohaldatavat kõrgeimat tasu.

Ühise autoriseerimistaotluse esitamise korral teevad taotlejad kõik selleks, et jagada nõutav tasu omavahel õiglaselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, võttes eelkõige arvesse VKEsid.

Amet väljastab ühe arve, mis hõlmab baastasu ja mis tahes kohaldatavaid lisatasusid.“

| 2) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Amet nõuab vastavalt VII lisale baastasu maksmist iga läbivaatamise aruande esitamise eest. Baastasu hõlmab ühe aine ja ühe kasutusala kohta läbivaatamise aruande esitamist.
  Amet nõuab vastavalt käesoleva määruse VII lisale lisatasu maksmist iga läbivaatamise aruandes nimetatud täiendava kasutusala ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisa punktis 1.5 sätestatud ainete rühma määratlusele vastava täiendava aine eest. Lisatasu ei nõuta, kui läbivaatamise aruande osapooli on rohkem kui üks.
  Juhul kui läbivaatamise aruande osapooleks olevad üksused kuuluvad erinevatesse suuruskategooriatesse, nõutakse aruande esitamise eest nende taotlejate suhtes kohaldatavat kõrgeimat tasu.
  Ühise läbivaatamise aruande esitamise korral teevad loa hoidjad kõik selleks, et jagada nõutav tasu omavahel õiglaselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, võttes eelkõige arvesse VKEsid.
  Amet väljastab ühe arve, mis hõlmab baastasu ja mis tahes kohaldatavaid lisatasusid.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Amet nõuab vastavalt VII lisale baastasu maksmist iga läbivaatamise aruande esitamise eest. Baastasu hõlmab ühe aine ja ühe kasutusala kohta läbivaatamise aruande esitamist.

Amet nõuab vastavalt käesoleva määruse VII lisale lisatasu maksmist iga läbivaatamise aruandes nimetatud täiendava kasutusala ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 XI lisa punktis 1.5 sätestatud ainete rühma määratlusele vastava täiendava aine eest. Lisatasu ei nõuta, kui läbivaatamise aruande osapooli on rohkem kui üks.

Juhul kui läbivaatamise aruande osapooleks olevad üksused kuuluvad erinevatesse suuruskategooriatesse, nõutakse aruande esitamise eest nende taotlejate suhtes kohaldatavat kõrgeimat tasu.

Ühise läbivaatamise aruande esitamise korral teevad loa hoidjad kõik selleks, et jagada nõutav tasu omavahel õiglaselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, võttes eelkõige arvesse VKEsid.

Amet väljastab ühe arve, mis hõlmab baastasu ja mis tahes kohaldatavaid lisatasusid.“

| 3) | VI ja VII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3)

VI ja VII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 340/2008, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/864, (3) kohaldatakse selliste taotluste suhtes, mis on esitatud enne 15. juulit 2018.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 340/2008 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), makstavate tasude kohta (ELT L 107, 17.4.2008, lk 6), viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/864 (ELT L 139, 5.6.2015, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 4. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/864, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 340/2008 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), makstavate tasude kohta (ELT L 139, 5.6.2015, lk 1).

3

---

LISA

„VI LISA

Tasud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 62 alusel esitatud autoriseerimistaotluste eest

Tabel 1

Standardtasud

| Baastasu | 54 100 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 10 820 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 48 690 eurot |

Baastasu

54 100 eurot

Lisatasu aine kohta

10 820 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

48 690 eurot

Tabel 2

Vähendatud tasumäärad keskmise suurusega ettevõtjatele

| Baastasu | 40 575 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 8 115 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 36 518 eurot |

Baastasu

40 575 eurot

Lisatasu aine kohta

8 115 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

36 518 eurot

Tabel 3

Vähendatud tasumäärad väikeettevõtjatele

| Baastasu | 24 345 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 4 869 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 21 911 eurot |

Baastasu

24 345 eurot

Lisatasu aine kohta

4 869 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

21 911 eurot

Tabel 4

Vähendatud tasumäärad mikroettevõtjatele

| Baastasu | 5 410 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 1 082 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 4 869 eurot |

Baastasu

5 410 eurot

Lisatasu aine kohta

1 082 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

4 869 eurot

VII LISA

Tasud autoriseerimise läbivaatamise eest määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 61 alusel

Tabel 1

Standardtasud

| Baastasu | 54 100 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 10 820 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 48 690 eurot |

Baastasu

54 100 eurot

Lisatasu aine kohta

10 820 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

48 690 eurot

Tabel 2

Vähendatud tasumäärad keskmise suurusega ettevõtjatele

| Baastasu | 40 575 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 8 115 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 36 518 eurot |

Baastasu

40 575 eurot

Lisatasu aine kohta

8 115 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

36 518 eurot

Tabel 3

Vähendatud tasumäärad väikeettevõtjatele

| Baastasu | 24 345 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 4 869 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 21 911 eurot |

Baastasu

24 345 eurot

Lisatasu aine kohta

4 869 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

21 911 eurot

Tabel 4

Vähendatud tasumäärad mikroettevõtjatele

| Baastasu | 5 410 eurot |
| --- | --- |
| Lisatasu aine kohta | 1 082 eurot |
| Lisatasu kasutusala kohta | 4 869 eurot |

Baastasu

5 410 eurot

Lisatasu aine kohta

1 082 eurot

Lisatasu kasutusala kohta

4 869 eurot

---

OTSUSED

| 25.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/6

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/896,

19. juuni 2018,

milles sätestatakse õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise arvutamise metoodika ning muudetakse otsust 2005/270/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 3736 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 94/62/EÜ nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamiseks ning nähakse ette, et nende meetmetega tuleb tagada, et aastas inimese kohta tarbitavate õhukeste plastkandekottide arv või samaväärne kaalul põhinev sihtarv ei ületa kehtestatud ülemmäära. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 94/62/EÜ nõutakse liikmesriikidelt meetmete võtmist õhukeste plastkandekottide tarbimise vähendamiseks ning nähakse ette, et nende meetmetega tuleb tagada, et aastas inimese kohta tarbitavate õhukeste plastkandekottide arv või samaväärne kaalul põhinev sihtarv ei ületa kehtestatud ülemmäära.

| (2) | Selleks et arvutada õhukeste plastkandekottide tarbimist inimese kohta, jälgida seda tarbimist liidu tasandil ning hinnata, kas plastkandekottide tarbimise pidev vähenemine on saavutatud, on vaja kasutada ühtlustatud aruandlussüsteemi ja ühtlustatud metoodikat. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et arvutada õhukeste plastkandekottide tarbimist inimese kohta, jälgida seda tarbimist liidu tasandil ning hinnata, kas plastkandekottide tarbimise pidev vähenemine on saavutatud, on vaja kasutada ühtlustatud aruandlussüsteemi ja ühtlustatud metoodikat.

| (3) | Liikmesriigid võivad määratleda oma riigisisesed meetmed kas õhukeste plastkandekottide arvu või kaalu põhjal. Õhukeste plastkandekottide tarbimise mõõtmise viisid on lahutamatult seotud meetmetega, mis on kehtestatud nende tarbimise vähendamiseks. Selleks et võtta arvesse liikmesriikide valitud vähendamismeedet, tuleks tarbimise arvutamise metoodikaga ette näha nii arvul kui ka kaalul põhinevad arvutused. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid võivad määratleda oma riigisisesed meetmed kas õhukeste plastkandekottide arvu või kaalu põhjal. Õhukeste plastkandekottide tarbimise mõõtmise viisid on lahutamatult seotud meetmetega, mis on kehtestatud nende tarbimise vähendamiseks. Selleks et võtta arvesse liikmesriikide valitud vähendamismeedet, tuleks tarbimise arvutamise metoodikaga ette näha nii arvul kui ka kaalul põhinevad arvutused.

| (4) | Kui õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise vähendamise meetmed võetakse kaalu alusel, tuleks esitada teave õhukeste plastkandekottide keskmise kaalu kohta, et tarbimise arvnäitajad saaks teisendada numbriteks nii, et eri liikmesriikide esitatud andmed kas õhukeste plastkandekottide kaalu või arvu põhjal oleksid omavahel võrreldavad. |
| --- | --- |

(4)

Kui õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise vähendamise meetmed võetakse kaalu alusel, tuleks esitada teave õhukeste plastkandekottide keskmise kaalu kohta, et tarbimise arvnäitajad saaks teisendada numbriteks nii, et eri liikmesriikide esitatud andmed kas õhukeste plastkandekottide kaalu või arvu põhjal oleksid omavahel võrreldavad.

| (5) | Liikmesriigid võivad jätta riigisisese tarbimise vähendamise meetmed kohaldamata väga õhukeste plastkandekottide suhtes. Aruandluskohustuste kohaldamisel käsitatakse neid kotte siiski õhukeste plastkandekottidena ning teave nende kohta tuleb lisada õhukeste plastkandekottide aastast tarbimist käsitlevasse aruandesse. Kõnealuse erandiga hõlmatud kotid ei pea kajastuma kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest saadud tulul põhinevates arvutusmeetodites. Et seda arvesse võtta, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et nad teataksid kõigi turule lastud õhukeste plastkandekottide, ka selliste, mis on maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud, arvu või kaalu. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid võivad jätta riigisisese tarbimise vähendamise meetmed kohaldamata väga õhukeste plastkandekottide suhtes. Aruandluskohustuste kohaldamisel käsitatakse neid kotte siiski õhukeste plastkandekottidena ning teave nende kohta tuleb lisada õhukeste plastkandekottide aastast tarbimist käsitlevasse aruandesse. Kõnealuse erandiga hõlmatud kotid ei pea kajastuma kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest saadud tulul põhinevates arvutusmeetodites. Et seda arvesse võtta, peaksid liikmesriigid ettevõtjatelt nõudma, et nad teataksid kõigi turule lastud õhukeste plastkandekottide, ka selliste, mis on maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud, arvu või kaalu.

| (6) | Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevad aruandevormid on sätestatud komisjoni otsuses 2005/270/EÜ (2). Õhukeste plastkandekottide tarbimist käsitleva aruandluse jaoks on vaja uusi vorme. Seega tuleks otsust 2005/270/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevad aruandevormid on sätestatud komisjoni otsuses 2005/270/EÜ (2). Õhukeste plastkandekottide tarbimist käsitleva aruandluse jaoks on vaja uusi vorme. Seega tuleks otsust 2005/270/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Aastase tarbimise arvutamise ja sellekohaste andmete esitamise metoodika

Õhukeste plastkandekottide aastane tarbimine inimese kohta arvutatakse ja andmed esitatakse kas artiklis 2 sätestatud arvupõhise meetodi või artiklis 3 sätestatud kaalupõhise meetodi alusel.

Artikkel 2

Arvupõhine meetod

1.   Liikmesriik kasutab õhukeste plastkandekottide arvul põhineva aastase tarbimise arvutamisel ja andmete esitamisel ühte järgmistest:

| a) | tema turule lastud õhukeste plastkandekottide koguarv; |
| --- | --- |

a)

tema turule lastud õhukeste plastkandekottide koguarv;

| b) | järgmiste elementide summa:






  i) | õhukeste plastkandekottide arv, mis on arvutatud õhukese plastkandekoti ühiku eest tarbijatelt võetud kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest saadud ning ettevõtjate poolt kooskõlas siseriikliku õigusega deklareeritud või teatatud tulude põhjal, ja |
| --- | --- | --- |

b)

järgmiste elementide summa:

i)

õhukeste plastkandekottide arv, mis on arvutatud õhukese plastkandekoti ühiku eest tarbijatelt võetud kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest saadud ning ettevõtjate poolt kooskõlas siseriikliku õigusega deklareeritud või teatatud tulude põhjal, ja

| ii) | asjaomase liikmesriigi turule lastud ning kõnealustest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide arv, mille ettevõtjad on teatanud kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

ii)

asjaomase liikmesriigi turule lastud ning kõnealustest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide arv, mille ettevõtjad on teatanud kooskõlas siseriikliku õigusega.

2.   Liikmesriigid, kes esitavad andmed õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise kohta vastavalt lõike 1 punktile a, peavad nõudma, et ettevõtjad esitaksid iga kalendriaasta kohta nende poolt kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule lastud õhukeste plastkandekottide arvu.

3.   Liikmesriigid, kes esitavad andmed õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise kohta vastavalt lõike 1 punktile b, peavad nõudma, et ettevõtjad esitaksid iga kalendriaasta kohta selliste nende poolt kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule lastud õhukeste plastkandekottide arvu, mis on maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud.

4.   Liikmesriigid, kes kasutavad lõike 1 punktis a sätestatud meetodit, esitavad õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise andmed otsuse 2005/270/EÜ lisa tabeli 4 alusel.

5.   Liikmesriigid, kes kasutavad lõike 1 punktis b sätestatud meetodit, esitavad õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise andmed otsuse 2005/270/EÜ lisa tabeli 5 alusel.

Artikkel 3

Kaalupõhine meetod

1.   Liikmesriik kasutab õhukeste plastkandekottide kaalul põhineva aastase tarbimise arvutamisel ja andmete esitamisel ühte järgmistest:

| a) | tema turule lastud õhukeste plastkandekottide kogukaal; |
| --- | --- |

a)

tema turule lastud õhukeste plastkandekottide kogukaal;

| b) | järgmiste elementide summa:






  i) | õhukeste plastkandekottide kaal, mis on arvutatud õhukese plastkandekoti ühiku eest tarbijatelt võetud kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest saadud ning ettevõtjate poolt kooskõlas siseriikliku õigusega deklareeritud või teatatud tulude põhjal, ja |
| --- | --- | --- |

b)

järgmiste elementide summa:

i)

õhukeste plastkandekottide kaal, mis on arvutatud õhukese plastkandekoti ühiku eest tarbijatelt võetud kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest saadud ning ettevõtjate poolt kooskõlas siseriikliku õigusega deklareeritud või teatatud tulude põhjal, ja

| ii) | asjaomase liikmesriigi turule lastud ning kõnealustest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide kaal, mille ettevõtjad on teatanud kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

ii)

asjaomase liikmesriigi turule lastud ning kõnealustest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide kaal, mille ettevõtjad on teatanud kooskõlas siseriikliku õigusega.

2.   Liikmesriigid, kes esitavad andmed õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise kohta vastavalt käesolevale artiklile, peavad ettevõtjatelt nõudma, et nad esitaksid teabe õhukeste plastkandekottide keskmise kaalu kohta.

3.   Liikmesriigid, kes esitavad andmed õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise kohta vastavalt lõike 1 punktile a, peavad ettevõtjatelt nõudma, et nad esitaksid iga kalendriaasta kohta nende poolt kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule lastud õhukeste plastkandekottide kogukaalu.

4.   Liikmesriigid, kes esitavad andmed õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise kohta vastavalt lõike 1 punktile b, peavad nõudma, et ettevõtjad esitaksid iga kalendriaasta kohta selliste nende poolt kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule lastud õhukeste plastkandekottide kaalu, mis on maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud.

5.   Liikmesriigid, kes kasutavad lõike 1 punktis a sätestatud meetodit, esitavad õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise andmed otsuse 2005/270/EÜ lisa tabeli 6 alusel.

6.   Liikmesriigid, kes kasutavad lõike 1 punktis b sätestatud meetodit, esitavad õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise andmed otsuse 2005/270/EÜ lisa tabeli 7 alusel.

Artikkel 4

Otsuse 2005/270/EÜ muutmine

Otsust 2005/270/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9

  1.   Andmete esitamisel pakendijäätmete tekkimise, impordi, ekspordi ja käitlemise kohta kasutavad liikmesriigid lisa tabelites 1, 2 ja 3 esitatud vorme.


  2.   Andmete esitamisel õhukeste plastkandekottide arvupõhise tarbimise kohta kasutavad liikmesriigid lisa tabelis 4 või 5 esitatud vormi ning kaalupõhise tarbimise kohta lisa tabelis 6 või 7 esitatud vormi.“; |
| --- | --- |

1)

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

1.   Andmete esitamisel pakendijäätmete tekkimise, impordi, ekspordi ja käitlemise kohta kasutavad liikmesriigid lisa tabelites 1, 2 ja 3 esitatud vorme.

2.   Andmete esitamisel õhukeste plastkandekottide arvupõhise tarbimise kohta kasutavad liikmesriigid lisa tabelis 4 või 5 esitatud vormi ning kaalupõhise tarbimise kohta lisa tabelis 6 või 7 esitatud vormi.“;

| 2) | lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. juuni 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10.

1

(2)  Komisjoni 22. märtsi 2005. aasta otsus 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (ELT L 86, 5.4.2005, lk 6).

2

---

LISA

Otsuse 2005/270/EÜ lisasse lisatakse järgmised tabelid 4–7:

„TABEL 4

Õhukeste plastkandekottide aastane tarbimine, mis on arvutatud vastavalt komisjoni rakendusotsuse (EL) 2018/896
   (*1)
  artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud meetodile

| Turule lastud õhukeste plastkandekottide arv |
| --- |
| |
| sellest kotid, mille paksus on |
| < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit |
| | |

Turule lastud õhukeste plastkandekottide arv

sellest kotid, mille paksus on

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

Märkused:

| 1. | Valge lahter: andmete esitamine on kohustuslik |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik |
| --- | --- |

2.

TABEL 5

Õhukeste plastkandekottide aastane tarbimine, mis on arvutatud vastavalt rakendusotsuse (EL) 2018/896 artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud meetodile

| Kohustuslike maksude, tasude või lõivude alusel arvutatud õhukeste plastkandekottide arv |
| --- |
| Õhukeste plastkandekottide arv, mis on arvutatud vastavalt ettevõtjate deklareeritud või esitatud andmetele kohustuslike maksude, tasude või lõivude kohta | Kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide arv, mille on teatanud ettevõtjad |
| a | b |
| a + b |
| sellest kotid, mille paksus on |
| < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit | < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit |
| | | | |

Kohustuslike maksude, tasude või lõivude alusel arvutatud õhukeste plastkandekottide arv

Õhukeste plastkandekottide arv, mis on arvutatud vastavalt ettevõtjate deklareeritud või esitatud andmetele kohustuslike maksude, tasude või lõivude kohta

Kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide arv, mille on teatanud ettevõtjad

a

b

a + b

sellest kotid, mille paksus on

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

Märkused:

| 1. | Valge lahter: andmete esitamine on kohustuslik |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui erandit ei ole kehtestatud, märgitakse b väärtuseks 0. |
| --- | --- |

3.

TABEL 6

Õhukeste plastkandekottide aastane tarbimine, mis on arvutatud vastavalt rakendusotsuse (EL) 2018/896 artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud meetodile

| Turule lastud õhukeste plastkandekottide kaal |
| --- |
| Turule lastud õhukeste plastkandekottide kaal | Õhukese plastkandekoti kaalutud keskmine kaal, mille on teatanud ettevõtjad |
| | |
| sellest kotid, mille paksus on | mille paksus on |
| |
| < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit | < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit |
| | | | |

Turule lastud õhukeste plastkandekottide kaal

Turule lastud õhukeste plastkandekottide kaal

Õhukese plastkandekoti kaalutud keskmine kaal, mille on teatanud ettevõtjad

sellest kotid, mille paksus on

mille paksus on

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

Märkused:

| 1. | Valge lahter: andmete esitamine on kohustuslik |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik |
| --- | --- |

2.

TABEL 7

Õhukeste plastkandekottide aastane tarbimine, mis on arvutatud vastavalt rakendusotsuse (EL) 2018/896 artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud meetodile

| Kohustuslike maksude, tasude või lõivude alusel arvutatud õhukeste plastkandekottide kaal |
| --- |
| Õhukeste plastkandekottide kaal, mis on arvutatud vastavalt ettevõtjate deklareeritud või esitatud andmetele kohustuslike maksude, tasude või lõivude kohta | Kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide kaal, mille on teatanud ettevõtjad | Õhukese plastkandekoti keskmine kaal, mille on teatanud ettevõtjad |
| a | b | |
| a + b |
| sellest kotid, mille paksus on |
| < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit | < 15 mikroni | 15 < 50 mikronit | a
  15 < 50 mikronit | b
  15 < 50 mikronit |
| | | | | | |

Kohustuslike maksude, tasude või lõivude alusel arvutatud õhukeste plastkandekottide kaal

Õhukeste plastkandekottide kaal, mis on arvutatud vastavalt ettevõtjate deklareeritud või esitatud andmetele kohustuslike maksude, tasude või lõivude kohta

Kohustuslikest maksudest, tasudest või lõivudest vabastatud õhukeste plastkandekottide kaal, mille on teatanud ettevõtjad

Õhukese plastkandekoti keskmine kaal, mille on teatanud ettevõtjad

a

b

a + b

sellest kotid, mille paksus on

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

< 15 mikroni

15 < 50 mikronit

a

15 < 50 mikronit

b

15 < 50 mikronit

Märkused:

| 1. | Valge lahter: andmete esitamine on kohustuslik |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hallid lahtrid: andmete esitamine on vabatahtlik |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui erandit ei ole kehtestatud, märgitakse b väärtuseks 0.“ |
| --- | --- |

3.

---

(*1)  Komisjoni 19. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/896, milles sätestatakse õhukeste plastkandekottide aastase tarbimise arvutamise metoodika ning muudetakse otsust 2005/270/EÜ (ELT L 160, 25.6.2018, lk 6).

*1

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 25.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/11

---

ELi JA KUUBA ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2018,

15. mai 2018,

millega võetakse vastu ühisnõukogu ja ühiskomitee kodukorrad [2018/897]

ELi JA KUUBA ÜHISNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikli 81 lõiget 4 ja artikli 82 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt lepingu artikli 86 lõikele 3 on lepingu osi liidu ja Kuuba vahel ajutiselt kohaldatud alates 1. novembrist 2017. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt lepingu artikli 86 lõikele 3 on lepingu osi liidu ja Kuuba vahel ajutiselt kohaldatud alates 1. novembrist 2017.

| (2) | Lepingu artikli 81 lõike 4 kohaselt võtab ühisnõukogu vastu oma kodukorra. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 81 lõike 4 kohaselt võtab ühisnõukogu vastu oma kodukorra.

| (3) | Lepingu artikli 82 lõike 1 kohaselt abistab ühisnõukogu tema tööülesannete täitmisel ühiskomitee. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 82 lõike 1 kohaselt abistab ühisnõukogu tema tööülesannete täitmisel ühiskomitee.

| (4) | Lepingu artikli 82 lõike 3 kohaselt kehtestab ühisnõukogu ühiskomitee kodukorra, |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 82 lõike 3 kohaselt kehtestab ühisnõukogu ühiskomitee kodukorra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu ühisnõukogu ja ühiskomitee kodukorrad, mis on esitatud vastavalt 1. ja 2. lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2018

Ühisnõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

1. LISA

Ühisnõukogu kodukord

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Ühisnõukogu, mis on moodustatud kooskõlas ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu (edaspidi „leping“) artikli 81 lõikega 1, täidab oma ülesandeid lepingu artikli 81 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Vastavalt lepingu artikli 81 lõikele 3 koosneb ühisnõukogu lepinguosaliste esindajatest. Ühisnõukogu tuleb kokku ministrite tasandil.

3.   Lepingu artikli 81 lõike 6 kohaselt on ühisnõukogu pädev tegema lepingu eesmärkide saavutamiseks otsuseid, mis on lepinguosalistele siduvad. Ühisnõukogu võtab oma otsuste rakendamiseks asjakohaseid meetmeid, sealhulgas volitades vajaduse korral lepinguga asutatud organeid enda nimel tegutsema. Ühisnõukogu võib anda ka soovitusi. Ühisnõukogu võtab oma otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste kokkuleppel pärast asjakohaste sisemenetluste lõpuleviimist vastavalt kodukorra artiklile 11. Ühisnõukogu võib otsustuste tegemise delegeerida ühiskomiteele.

4.   Kodukorras nimetatud lepinguosalised on määratletud lepingu artiklis 84.

Artikkel 2

Eesistuja

Ühisnõukogu eesistujaks on vaheldumisi (ühest koosolekust järgmiseni) Euroopa Liidu esindaja ja Kuuba Vabariigi esindaja. Ühisnõukogu esimese koosoleku eesistuja on Euroopa Liidu esindaja.

Artikkel 3

Koosolekud

1.   Ühisnõukogu koguneb vähemalt kord kahe aasta jooksul ning vajaduse korral lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimuvad ühisnõukogu koosolekud Euroopa Liidu Nõukogu istungite tavapärases toimumispaigas.

2.   Ühisnõukogu kõik koosolekud peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäeval.

3.   Ühisnõukogu koosolekuid kutsuvad ühiselt kokku ühisnõukogu sekretärid kokkuleppel ühisnõukogu eesistujaga hiljemalt 30 päeva enne koosoleku toimumise kuupäeva.

Artikkel 4

Esindamine

1.   Kui ühisnõukogu liige ei saa ise koosolekul osaleda, võib ta kasutada esindajat. Kui liige soovib, et keegi teda esindaks, peab ta eesistujale enne koosolekut teatama kirjalikult oma esindaja nime.

2.   Ühisnõukogu liikme esindajal on kõik asjaomase liikme õigused.

Artikkel 5

Delegatsioonid

Ühisnõukogu liikmetel võib kaasas olla ametnikke. Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale sekretariaadi vahendusel iga lepinguosalise delegatsiooni kavandatav koosseis.

Artikkel 6

Sekretariaat

Üks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnik ja üks Kuuba valitsuse ametnik täidavad koos ühisnõukogu sekretäri ülesandeid.

Artikkel 7

Kirjavahetus

1.   Ühisnõukogule adresseeritud kirjavahetus suunatakse ühele sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

2.   Mõlemad sekretärid tagavad, et kirjavahetus edastatakse eesistujale ja vajaduse korral ka ühisnõukogu liikmetele.

3.   Kooskõlas lõikega 2 edastatavad kirjad saadetakse vastavalt vajadusele Euroopa Komisjoni peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide alalistele esindustele Euroopa Liidu juures ning Kuuba Vabariigi esindusele Euroopa Liidu juures ja Kuuba Vabariigi välisministeeriumile.

4.   Sekretärid saadavad ühisnõukogu eesistuja teated adressaatidele ühisnõukogu eesistuja nimel. Vajaduse korral edastatakse kõnealused teated ühisnõukogu liikmetele vastavalt lõikele 3.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

1.   Ühisnõukogu koosolekud ei ole avalikud, kui lepinguosalised ei otsustata teisiti.

2.   Kui lepinguosaline esitab ühisnõukogule konfidentsiaalsena tähistatud teavet, peab teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena käsitlema.

Artikkel 9

Koosolekute päevakord

1.   Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. Sekretärid edastavad selle artiklis 7 osutatud adressaatidele hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

2.   Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse on eesistuja saanud hiljemalt 21 kalendripäeva enne koosolekut. Esialgse päevakorra punktidele lisatakse asjakohased dokumendid, mis saadetakse sekretäridele enne päevakorra väljasaatmise kuupäeva.

3.   Ühisnõukogu võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Lepinguosaliste kokkuleppel võib päevakorda lisada punkte, mida esialgses päevakorras ei ole esitatud.

4.   Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib eesistuja lõigetes 1 ja 2 esitatud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

5.   Ühisnõukogu võib lepinguosaliste nõusolekul kutsuda oma koosolekutele konkreetse valdkonna sõltumatuid eksperte vaatlejatena või esitama teavet konkreetse teema kohta. Lepinguosalised lepivad iga kord eraldi kokku tingimustes, mille alusel kõnealused eksperdid võivad koosolekutel osaleda, ning tagavad, et kõnealused eksperdid järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

Artikkel 10

Koosoleku protokoll

1.   Iga koosoleku esialgse protokolli koostavad mõlemad sekretärid ühiselt.

2.   Kui koosolekul ei lepita kokku teisiti, märgitakse protokollis üldreeglina iga päevakorrapunkti kohta:

| a) | ühisnõukogule esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

a)

ühisnõukogule esitatud dokumendid;

| b) | seisukohad, mida ühisnõukogu liige on palunud protokolli kanda, ning |
| --- | --- |

b)

seisukohad, mida ühisnõukogu liige on palunud protokolli kanda, ning

| c) | lepinguosaliste kokku lepitud küsimused, näiteks vastuvõetud otsused, kokkulepitud seisukohad ja järeldused. |
| --- | --- |

c)

lepinguosaliste kokku lepitud küsimused, näiteks vastuvõetud otsused, kokkulepitud seisukohad ja järeldused.

3.   Protokolli kavand esitatakse heakskiitmiseks ühisnõukogule. Ühisnõukogu kinnitab esialgse protokolli oma järgmisel koosolekul. Ühisnõukogu võib esialgse protokolli kinnitada ka kirjalikult enne oma järgmist koosolekut.

Artikkel 11

Otsused ja soovitused

1.   Ühisnõukogu võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ning pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist.

2.   Lepinguosaliste kokkuleppel võib ühisnõukogu võtta vastu otsuseid ja anda soovitusi ka kirjaliku menetluse teel. Sel eesmärgil edastab ühisnõukogu eesistuja ettepaneku kavandi artikli 7 kohaselt liikmetele ning neile antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul nad peavad tegema teatavaks mis tahes reservatsioonid või muudatusettepanekud, mida nad soovivad teha. Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib eesistuja eespool esitatud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

3.   Ühisnõukogu aktidele pannakse pealkirjaks kas „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise aasta ja teema kirjeldus. Ühisnõukogu otsustele ja soovitustele kirjutab alla eesistuja ja need edastatakse kodukorra artiklis 7 osutatud adressaatidele. Iga lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada ühisnõukogu otsuseid ja soovitusi oma vastavas ametlikus väljaandes.

4.   Kõik otsused jõustuvad vastuvõtmise kuupäeval, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 12

Keeled

1.   Ühisnõukogu ametlikeks keelteks on inglise ja hispaania keel.

2.   Kui ei otsustata teisiti, tugineb ühisnõukogu oma aruteludes nendes keeltes koostatud dokumentidele.

Artikkel 13

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad ise kõik ühisnõukogu koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamiskulud ning posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute suulise tõlke ning dokumentide kirjaliku tõlke ja paljundamisega seotud kulud kannab Euroopa Liit. Juhul kui Kuuba nõuab suulist või kirjalikku tõlget keelde ja keelest, mida ei ole käesoleva kodukorra artiklis 12 sätestatud, kannab ta ise sellega kaasnevad kulud.

3.   Muud koosoleku korraldusega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

Artikkel 14

Ühiskomitee

1.   Kooskõlas lepingu artikliga 82 abistab ühisnõukogu tema ülesannete täitmisel ühiskomitee. Ühiskomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest, kes on tavaliselt kõrgemad ametnikud.

2.   Ühiskomitee valmistab ette ühisnõukogu koosolekuid ja arutelusid, rakendab asjakohasel juhul ühisnõukogu otsuseid ning tagab üldiselt vastastikuste suhte järjepidevuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Ühiskomitee käsitleb kõiki ühisnõukogu poolt talle suunatud küsimusi ning mis tahes muid küsimusi, mis tekivad lepingu rakendamise käigus. Komitee esitab ettepanekud ning otsuste ja soovituste eelnõud ühisnõukogule heakskiitmiseks.

3.   Ühiskomitee teeb otsuseid ja annab soovitusi talle lepinguga antud volituste alusel. Vastavalt lepingu artikli 82 lõikele 4 võib ühisnõukogu volitada ühiskomiteed otsuseid tegema.

4.   Kui lepingus osutatakse konsulteerimise kohustusele või võimalusele või kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel üksteisega konsulteerida, võivad asjaomased konsultatsioonid toimuda ühiskomitees, välja arvatud juhul, kui lepingus on ette nähtud teisiti. Mõlema lepinguosalise kokkuleppel võib konsulteerimine jätkuda ühisnõukogus.

Artikkel 15

Kodukorra muutmine

Kodukorda võib muuta ühisnõukogu otsusega vastavalt artiklile 11.

---

2. LISA

Ühiskomitee kodukord

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu (edaspidi „leping“) artikli 82 alusel moodustatud ühiskomitee abistab ühisnõukogu tema ülesannete täitmisel ning täidab lepingus sätestatud ning talle ühisnõukogu poolt määratud ülesandeid.

2.   Ühiskomitee valmistab ette ühisnõukogu koosolekuid ja arutelusid, vajaduse korral rakendab ühisnõukogu otsuseid ning tagab üldiselt suhete järjepidevuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Komitee käsitleb kõiki ühisnõukogu poolt talle suunatud küsimusi ning mis tahes muid küsimusi, mis tekivad lepingu igapäevase rakendamise käigus. Ühiskomitee esitab ühisnõukogule vastuvõtmiseks ettepanekuid ning otsuste ja soovituste eelnõusid.

3.   Vastavalt lepingu artikli 82 lõikele 1 koosneb ühiskomitee lepinguosaliste esindajatest kõrgemate ametnike tasandil, võttes arvesse arutusele tulevaid konkreetseid teemasid.

4.   Kodukorras nimetatud lepinguosalised on määratletud lepingu artiklis 84.

Artikkel 2

Eesistuja

Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi (ühest koosolekust järgmiseni) Euroopa Liidu esindaja ja Kuuba Vabariigi esindaja. Esimesena on eesistuja Kuuba Vabariigi esindaja.

Artikkel 3

Koosolekud

1.   Kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, tuleb ühiskomitee kokku korrapäraselt, vähemalt kord aastas. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse kokku kutsuda ühiskomitee erikoosolekuid, kui üks lepinguosaline seda taotleb.

2.   Koosolekud kutsub kokku eesistuja lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval ja kohas. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, saadab ühiskomitee sekretariaat koosolekukutse hiljemalt 28 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Võimaluse korral kutsutakse ühiskomitee korraline koosolek kokku aegsasti enne ühisnõukogu korralist koosolekut.

4.   Erandkorras võib mõlema lepinguosalise kokkuleppel ühiskomitee koosolekuid pidada tehnoloogiliste vahendite abil, näiteks videokonverentsina.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teatatakse sekretariaadi vahendusel lepinguosalistele koosolekul osaleva delegatsiooni kavandatav koosseis.

Artikkel 5

Sekretariaat

Ühiskomitee sekretäridena tegutsevad ühiselt Euroopa Liidu ametnik ja Kuuba Vabariigi ametnik, kes täidavad sekretäri ülesandeid ühiselt vastastikuse usalduse ja koostöö vaimus, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 6

Kirjavahetus

1.   Ühiskomiteele adresseeritud kirjavahetus suunatakse ühele sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

2.   Sekretariaat tagab, et ühiskomiteele adresseeritud kirjad edastatakse eesistujale ja saadetakse asjakohasel juhul edasi vastavalt artiklile 7.

3.   Eesistuja kirjad saadab lepinguosalistele eesistuja nimel sekretariaat. Asjakohasel juhul edastatakse kõnealune kirjavahetus vastavalt artiklile 7.

Artikkel 7

Dokumendid

1.   Dokumente saadavad edasi sekretärid.

2.   Lepinguosaline edastab oma dokumendid oma sekretärile. Sekretär edastab kõnealused dokumendid põhjendamatu viivituseta teise lepinguosalise sekretärile.

3.   Kumbki sekretär saadab dokumendid edasi oma lepinguosalise vastutavatele esindajatele ning koopia nendest süstemaatiliselt teise lepinguosalise sekretärile.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei ole ühiskomitee koosolekud avalikud. Kui lepinguosaline esitab ühiskomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, peab teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena käsitlema.

Artikkel 9

Koosolekute päevakord

1.   Sekretariaat koostab vastavalt artiklis 10 sätestatule lepinguosaliste tehtud ettepanekute põhjal iga koosoleku jaoks esialgse päevakorra ning operatiivjärelduste kavandi. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on üks lepinguosaline esitanud sekretariaadile hiljemalt 21 kalendripäeva enne koosolekut.

2.   Esialgne päevakord koos asjaomaste dokumentidega saadetakse edasi vastavalt artiklis 7 sätestatule vähemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

3.   Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

4.   Ühiskomitee koosoleku eesistuja võib teise lepinguosalise nõusolekul kutsuda ühiskomitee koosolekutele vastavalt vajadusele konkreetse valdkonna sõltumatuid eksperte esitama teavet konkreetse teema kohta. Lepinguosalised tagavad, et kõnealused vaatlejad või eksperdid järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

5.   Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib ühiskomitee koosolekut juhatav eesistuja lühendada lõigetes 1 ja 2 esitatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 10

Protokollid ja operatiivjäreldused

1.   Iga koosoleku esialgse protokolli koostavad mõlemad sekretärid ühiselt.

2.   Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| a) | osalejate nimekiri, osalejaid saatvate ametnike nimekiri ja koosolekul osalevate vaatlejate või ekspertide nimekiri; |
| --- | --- |

a)

osalejate nimekiri, osalejaid saatvate ametnike nimekiri ja koosolekul osalevate vaatlejate või ekspertide nimekiri;

| b) | ühiskomiteele esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

ühiskomiteele esitatud dokumendid;

| c) | seisukohad, mille ühiskomitee on palunud protokolli kanda, ning |
| --- | --- |

c)

seisukohad, mille ühiskomitee on palunud protokolli kanda, ning

| d) | koosoleku operatiivjäreldused. |
| --- | --- |

d)

koosoleku operatiivjäreldused.

3.   Koosoleku protokolli kavand esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks. Ühiskomitee kinnitab protokolli oma järgmisel koosolekul või kirjalikult.

4.   Eesistujaks oleva lepinguosalise sekretär koostab iga koosoleku operatiivjärelduste kavandi, mis saadetakse lepinguosalistele edasi koos päevakorraga reeglina hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosolekut. Kui lepinguosalised ei ole teisiti kokku leppinud, ajakohastatakse kõnealust kavandit koosoleku edenedes nii, et koosoleku lõppedes võtab ühiskomitee vastu operatiivjäreldused, milles kajastuvad lepinguosaliste võetavaid järelmeetmed. Pärast operatiivjäreldustes kokkuleppimist lisatakse need protokollile ning nende rakendamine vaadatakse läbi ühiskomitee järgmistel koosolekutel. Selleks võtab ühiskomitee vastu vormi, mis võimaldab siduda iga tegevuspunkti konkreetse tähtajaga.

Artikkel 11

Otsused ja soovitused

1.   Konkreetsetel juhtudel, kui lepinguga antakse ühiskomiteele volitused võtta vastu otsuseid või kui sellised volitused on talle andnud ühisnõukogu, võtab otsuseid vastu ühiskomitee. Ühiskomitee esitab ka soovitusi ühisnõukogule. Otsused ja soovitused võetakse vastu lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ning pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist. Eesistuja kirjutab alla igale otsusele ja soovitusele.

2.   Ühiskomitee võib vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui lepinguosalised selles kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb ametlikust teadete vahetusest kahe sekretäri vahel, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Sel puhul edastatakse ettepaneku tekst artikli 7 kohaselt ning antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul tuleb teha teatavaks ka kõik märkused ja vastuväited. Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib ühiskomitee eesistuja seda tähtaega lühendada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele. Pärast seda, kui tekstis on kokku lepitud, kirjutab eesistuja otsusele või soovitusele alla.

3.   Ühiskomitee aktide pealkiri on vastavalt vajadusele kas „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise aasta ja teema kirjeldus. Otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval, kui selles ei ole sätestatud teisiti.

4.   Otsused ja soovitused saadetakse edasi lepinguosalistele.

5.   Kumbki pool võib otsustada, kas avaldada ühiskomitee otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 12

Aruanded

Ühiskomitee annab igal ühisnõukogu korralisel koosolekul ühisnõukogule aru enda ja oma allkomiteede tegevusest.

Artikkel 13

Keeled

1.   Ühisnõukogu ametlikud keeled on ühiskomitee ametlikeks keelteks.

2.   Ühiskomitee töökeelteks on inglise ja hispaania keel. Kui ei otsustata teisiti, tugineb ühiskomitee oma aruteludes kummaski keeles koostatud dokumentidele.

Artikkel 14

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad ise kõik ühiskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu- ja elamiskulud ning posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Kulud, mis on seotud koosolekute korraldamise, dokumentide paljundamise ning koosolekute suulise ning dokumentide kirjaliku tõlkega inglise ja hispaania keelde või keelest, kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline. Suulise ja kirjaliku tõlke kulud muudesse keeltesse või muudest keeltest kannab otseselt seda nõudev lepinguosaline.

Artikkel 15

Kodukorra muutmine

Käesolevat kodukorda võib muuta ühisnõukogu otsusega vastavalt ühisnõukogu kodukorra artiklile 11.

Artikkel 16

Allkomiteed

1.   Vastavalt lepingu artikli 83 lõikele 1 võib ühiskomitee lepingu rakendamiseks otsustada luua konkreetsete valdkondade jaoks allkomitee, mis aitab tal täita tema ülesandeid. Ühiskomitee võib otsustada saata sellise allkomitee laiali ning kehtestada selle kodukorra või seda muuta. Kui ei otsustata teisiti, alluvad kõnealused allkomiteed ühiskomiteele, millele nad esitavad aruande pärast iga oma koosolekut.

2.   Kui lepingus ei ole sätestatud teisiti või ühisnõukogus ei ole kokku lepitud teisiti, kohaldatakse käesolevat kodukorda mutatis mutandis lepinguga või lõike 1 kohaselt moodustatud allkomiteede suhtes.

3.   Allkomiteede koosolekuid võib pidada, kui selleks tekib vajadus, kohtudes kas Brüsselis või Kuubal, või näiteks videokonverentsi vahendusel. Allkomiteed moodustavad platvormi konkreetsetes valdkondades ühtlustamisel tehtud edusammude jälgimiseks, sellest protsessist tekkivate teatavate küsimuste ja probleemide arutamiseks ning soovituste ja operatiivjärelduste sõnastamiseks.

4.   Ühiskomitee sekretariaadile saadetakse koopia kogu allkomitee tegevusega seotud asjaomasest kirjavahetusest, dokumentidest ja teadetest.

5.   Kui lepinguosalised ei lepi ühisnõukogus kokku teisiti, on allkomiteedel ainult õigus anda ühiskomiteele soovitusi.

---