# Euroopa Liidu L 139/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 139 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik5. juuni 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 139

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik5. juuni 2018

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2018/822, 25. mai 2018, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2018/822, 25. mai 2018, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/823, 4. juuni 2018, millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 14 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/824, 4. juuni 2018, millega lõpetatakse Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 25 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/823, 4. juuni 2018, millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine

14

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/824, 4. juuni 2018, millega lõpetatakse Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

25

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 5.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 139/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2018/822,

25. mai 2018,

millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et võtta arvesse uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas liidu tasandil, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (3) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Sellega seoses võeti nõukogu direktiiviga 2014/107/EL (4) kasutusele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) välja töötatud finantskontosid käsitleva teabe aruandluse ühine standard („ühine aruandlusstandard“) Euroopa Liidus. Kõnealuse standardiga nähakse ette nende finantskontode alane automaatne teabevahetus, mis kuuluvad isikutele, kes ei ole maksuresidendid, ning luuakse raamistik sellise teabevahetuse jaoks kogu maailmas. Direktiivi 2011/16/EL muudeti nõukogu direktiiviga (EL) 2015/2376, (5) millega nähti ette automaatne teabevahetus piiriüleste maksualaste eelotsuste puhul, ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/881, (6) millega nähti ette kohustuslik automaatne teabevahetus maksuhaldurite vahel hargmaiseid ettevõtjaid käsitlevate riigipõhiste aruannete puhul. Arvestades, millist kasu võib rahapesu käsitlev teave maksuhalduritele tuua, pandi nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2258 (7) liikmesriikidele kohustus anda maksuhalduritele juurdepääs hoolsusmeetmetele, mida finantsasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (8) kohaselt klientide suhtes kohaldavad. Kuigi direktiivi 2011/16/EL on mitu korda muudetud, et täiustada meetmeid, mida maksuhaldurid saavad kasutada, et reageerida maksude agressiivsele planeerimisele, tuleb veel tugevdada olemasoleva maksustamisraamistiku teatavaid konkreetseid läbipaistvuse aspekte. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et võtta arvesse uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas liidu tasandil, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (3) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Sellega seoses võeti nõukogu direktiiviga 2014/107/EL (4) kasutusele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) välja töötatud finantskontosid käsitleva teabe aruandluse ühine standard („ühine aruandlusstandard“) Euroopa Liidus. Kõnealuse standardiga nähakse ette nende finantskontode alane automaatne teabevahetus, mis kuuluvad isikutele, kes ei ole maksuresidendid, ning luuakse raamistik sellise teabevahetuse jaoks kogu maailmas. Direktiivi 2011/16/EL muudeti nõukogu direktiiviga (EL) 2015/2376, (5) millega nähti ette automaatne teabevahetus piiriüleste maksualaste eelotsuste puhul, ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/881, (6) millega nähti ette kohustuslik automaatne teabevahetus maksuhaldurite vahel hargmaiseid ettevõtjaid käsitlevate riigipõhiste aruannete puhul. Arvestades, millist kasu võib rahapesu käsitlev teave maksuhalduritele tuua, pandi nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2258 (7) liikmesriikidele kohustus anda maksuhalduritele juurdepääs hoolsusmeetmetele, mida finantsasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (8) kohaselt klientide suhtes kohaldavad. Kuigi direktiivi 2011/16/EL on mitu korda muudetud, et täiustada meetmeid, mida maksuhaldurid saavad kasutada, et reageerida maksude agressiivsele planeerimisele, tuleb veel tugevdada olemasoleva maksustamisraamistiku teatavaid konkreetseid läbipaistvuse aspekte.

| (2) | Liikmesriikidel on üha raskem kaitsta oma riigi maksubaasi kahanemise eest, kuna maksuplaneerimise struktuurid on muutunud erakordselt keerukateks ning kasutavad sageli ära nii kapitali kui ka isikute suurenenud liikuvust siseturul. Üldiselt koosnevad sellised struktuurid skeemidest, mis on välja töötatud erinevate jurisdiktsioonide üleselt ning millega liigutatakse maksustatav tulu soodsamasse maksukeskkonda või vähendatakse üldist maksukoormust. Selle tulemusena väheneb sageli oluliselt liikmesriikide maksutulu, mis takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Seetõttu on oluline, et liikmesriikide maksuhaldurid saaksid põhjalikku ja asjakohast teavet võimaliku maksude agressiivse planeerimise kohta. Selline teave võimaldaks maksuhalduritel kiiresti reageerida kahjulikele maksutavadele ning kaotada seaduselüngad, kehtestades õigusakte või tehes asjakohaseid riskihinnanguid ja maksuauditeid. Asjaolu, et maksuhaldurid esitatud skeemi osas meetmeid ei võta, ei tohiks siiski osutada selle skeemi kehtivusele ega maksustamislahenduse heakskiitmisele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on üha raskem kaitsta oma riigi maksubaasi kahanemise eest, kuna maksuplaneerimise struktuurid on muutunud erakordselt keerukateks ning kasutavad sageli ära nii kapitali kui ka isikute suurenenud liikuvust siseturul. Üldiselt koosnevad sellised struktuurid skeemidest, mis on välja töötatud erinevate jurisdiktsioonide üleselt ning millega liigutatakse maksustatav tulu soodsamasse maksukeskkonda või vähendatakse üldist maksukoormust. Selle tulemusena väheneb sageli oluliselt liikmesriikide maksutulu, mis takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Seetõttu on oluline, et liikmesriikide maksuhaldurid saaksid põhjalikku ja asjakohast teavet võimaliku maksude agressiivse planeerimise kohta. Selline teave võimaldaks maksuhalduritel kiiresti reageerida kahjulikele maksutavadele ning kaotada seaduselüngad, kehtestades õigusakte või tehes asjakohaseid riskihinnanguid ja maksuauditeid. Asjaolu, et maksuhaldurid esitatud skeemi osas meetmeid ei võta, ei tohiks siiski osutada selle skeemi kehtivusele ega maksustamislahenduse heakskiitmisele.

| (3) | Arvestades, et enamik võimaliku maksude agressiivse planeerimise skeemidest hõlmab rohkem kui üht jurisdiktsiooni, annaks sellise teabe esitamine täiendavaid positiivseid tulemusi, kui teavet vahetatakse ka liikmesriikide vahel. Teabevahetus maksuhaldurite vahel on otsustava tähtsusega, et anda neile vajalikku teavet, mis võimaldab võtta meetmeid, kui nad täheldavad maksude agressiivset planeerimist. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et enamik võimaliku maksude agressiivse planeerimise skeemidest hõlmab rohkem kui üht jurisdiktsiooni, annaks sellise teabe esitamine täiendavaid positiivseid tulemusi, kui teavet vahetatakse ka liikmesriikide vahel. Teabevahetus maksuhaldurite vahel on otsustava tähtsusega, et anda neile vajalikku teavet, mis võimaldab võtta meetmeid, kui nad täheldavad maksude agressiivset planeerimist.

| (4) | Tunnistades, et läbipaistev raamistik äritegevuse arendamiseks võib aidata kaasa maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vähendamisele siseturul, on komisjon kutsutud üles käivitama algatusi muuta kohustuslikuks teavitada võimalikest maksude agressiivse planeerimise skeemidest kooskõlas OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 12. meetmega. Sellega seoses on Euroopa Parlament nõudnud karmimaid meetmeid vahendajate suhtes, kes aitavad kaasa skeemidele, mis võivad viia maksudest kõrvalehoidumise ja maksude vältimiseni. Samuti on tähtis ära märkida, et G7 maksukuritegude ja muude ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemise 13. mai 2017. aasta Bari deklaratsioonis paluti OECD-l alustada arutelu võimalike viiside üle, mida võtta ette selliste skeemidega, mille eesmärk on hoida kõrvale ühise aruandlusstandardi kohasest aruandlusest või varjata tegelikke kasusaajaid läbipaistmatute struktuuride abil, kaaludes samuti kohustusliku teavitamise normide mudeleid, sarnaselt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 12. meetme aruandes esile toodud lähenemisviisiga maksude vältimise skeemide kohta. |
| --- | --- |

(4)

Tunnistades, et läbipaistev raamistik äritegevuse arendamiseks võib aidata kaasa maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vähendamisele siseturul, on komisjon kutsutud üles käivitama algatusi muuta kohustuslikuks teavitada võimalikest maksude agressiivse planeerimise skeemidest kooskõlas OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 12. meetmega. Sellega seoses on Euroopa Parlament nõudnud karmimaid meetmeid vahendajate suhtes, kes aitavad kaasa skeemidele, mis võivad viia maksudest kõrvalehoidumise ja maksude vältimiseni. Samuti on tähtis ära märkida, et G7 maksukuritegude ja muude ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemise 13. mai 2017. aasta Bari deklaratsioonis paluti OECD-l alustada arutelu võimalike viiside üle, mida võtta ette selliste skeemidega, mille eesmärk on hoida kõrvale ühise aruandlusstandardi kohasest aruandlusest või varjata tegelikke kasusaajaid läbipaistmatute struktuuride abil, kaaludes samuti kohustusliku teavitamise normide mudeleid, sarnaselt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 12. meetme aruandes esile toodud lähenemisviisiga maksude vältimise skeemide kohta.

| (5) | On oluline meeles pidada, kuidas teatavad finantsvahendajad ja muud maksunõustajad paistavad olevat aktiivselt aidanud oma kliente raha välismaal peitmisel. Kuigi direktiiviga 2014/107/EL kehtestatud ühine aruandlusstandard on märkimisväärne edusamm maksualase läbipaistvuse raamistiku loomiseks liidus, vähemalt finantskontode alase teabe osas, on selles parandamisruumi. |
| --- | --- |

(5)

On oluline meeles pidada, kuidas teatavad finantsvahendajad ja muud maksunõustajad paistavad olevat aktiivselt aidanud oma kliente raha välismaal peitmisel. Kuigi direktiiviga 2014/107/EL kehtestatud ühine aruandlusstandard on märkimisväärne edusamm maksualase läbipaistvuse raamistiku loomiseks liidus, vähemalt finantskontode alase teabe osas, on selles parandamisruumi.

| (6) | Võimalikest maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemidest teavitamine võib aidata tõhusalt kaasa õiglase maksukeskkonna loomisele siseturul. Vahendajate kohustus teavitada maksuhaldureid teatavatest piiriülestest skeemidest, mida oleks võimalik kasutada maksude agressiivsel planeerimisel, oleks samm õiges suunas. Terviklikuma poliitika kujundamiseks oleks oluline, et teise sammuna pärast teabe esitamist vahetaksid maksuhaldurid teavet oma kolleegidega teistes liikmesriikides. Selline korraldus peaks tõstma ka ühise aruandlusstandardi tõhusust. Väga oluline on anda komisjonile juurdepääs piisavale hulgale teabele, et ta saaks jälgida käesoleva direktiivi nõuetekohast toimimist. Komisjoni juurdepääs teabele ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist. |
| --- | --- |

(6)

Võimalikest maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemidest teavitamine võib aidata tõhusalt kaasa õiglase maksukeskkonna loomisele siseturul. Vahendajate kohustus teavitada maksuhaldureid teatavatest piiriülestest skeemidest, mida oleks võimalik kasutada maksude agressiivsel planeerimisel, oleks samm õiges suunas. Terviklikuma poliitika kujundamiseks oleks oluline, et teise sammuna pärast teabe esitamist vahetaksid maksuhaldurid teavet oma kolleegidega teistes liikmesriikides. Selline korraldus peaks tõstma ka ühise aruandlusstandardi tõhusust. Väga oluline on anda komisjonile juurdepääs piisavale hulgale teabele, et ta saaks jälgida käesoleva direktiivi nõuetekohast toimimist. Komisjoni juurdepääs teabele ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist.

| (7) | Tunnistatakse, et võimalikest maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemidest teavitamine saavutaks oma kavandatud heidutava mõju paremini, kui asjakohane teave jõuaks maksuhalduriteni varases etapis, st enne kui neid skeeme tegelikult kasutatakse. Liikmesriikide ametiasutuste töö hõlbustamiseks peaks teavitamisele järgnev teabe automaatne vahetamine toimuma kord kvartalis. |
| --- | --- |

(7)

Tunnistatakse, et võimalikest maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemidest teavitamine saavutaks oma kavandatud heidutava mõju paremini, kui asjakohane teave jõuaks maksuhalduriteni varases etapis, st enne kui neid skeeme tegelikult kasutatakse. Liikmesriikide ametiasutuste töö hõlbustamiseks peaks teavitamisele järgnev teabe automaatne vahetamine toimuma kord kvartalis.

| (8) | Selleks, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja hoida ära lüngad kavandatud normide raamistikus, peaks teabe esitamise kohustus lasuma kõikidel osalejatel, kes on tavaliselt kaasatud aruantava piiriülese tehingu või selliste tehingute seeria väljatöötamisse, turustamisse, korraldamisse või haldamisse, ning samuti neil, kes abistavad või nõustavad. Samuti ei tohiks jätta tähelepanuta seda, et teatavatel juhtudel ei saa kohustada vahendajat kutsesaladuse hoidmise kohustuse tõttu teavet esitada, või vahendajat ei ole näiteks seetõttu, et maksumaksja kavandab ja kasutab skeemi ise. Oleks oluline, et sellisel juhul maksuhaldur ei kaotaks võimalust saada teavet maksuskeemidest, mis võivad olla seotud maksude agressiivse planeerimisega. Sellistel juhtudel tuleks teabe esitamise kohustus suunata maksumaksjale, kes saab skeemist kasu. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja hoida ära lüngad kavandatud normide raamistikus, peaks teabe esitamise kohustus lasuma kõikidel osalejatel, kes on tavaliselt kaasatud aruantava piiriülese tehingu või selliste tehingute seeria väljatöötamisse, turustamisse, korraldamisse või haldamisse, ning samuti neil, kes abistavad või nõustavad. Samuti ei tohiks jätta tähelepanuta seda, et teatavatel juhtudel ei saa kohustada vahendajat kutsesaladuse hoidmise kohustuse tõttu teavet esitada, või vahendajat ei ole näiteks seetõttu, et maksumaksja kavandab ja kasutab skeemi ise. Oleks oluline, et sellisel juhul maksuhaldur ei kaotaks võimalust saada teavet maksuskeemidest, mis võivad olla seotud maksude agressiivse planeerimisega. Sellistel juhtudel tuleks teabe esitamise kohustus suunata maksumaksjale, kes saab skeemist kasu.

| (9) | Maksude agressiivse planeerimise skeemid on aastate jooksul muutunud iseäranis mitmetahuliseks ning neid kohandatakse ja muudetakse pidevalt, et reageerida maksuhaldurite vastumeetmetele. Seda arvesse võttes oleks tõhusam püüda tuvastada võimalik maksude agressiivse planeerimise skeem nimekirja abil, mis koondab tehingute sellised omadused ja elemendid, mis kujutavad endast tõsist märki maksustamise vältimisest või kuritarvitustest, selmet määratleda maksude agressiivne planeerimine. Neid märke nimetatakse tunnusteks. |
| --- | --- |

(9)

Maksude agressiivse planeerimise skeemid on aastate jooksul muutunud iseäranis mitmetahuliseks ning neid kohandatakse ja muudetakse pidevalt, et reageerida maksuhaldurite vastumeetmetele. Seda arvesse võttes oleks tõhusam püüda tuvastada võimalik maksude agressiivse planeerimise skeem nimekirja abil, mis koondab tehingute sellised omadused ja elemendid, mis kujutavad endast tõsist märki maksustamise vältimisest või kuritarvitustest, selmet määratleda maksude agressiivne planeerimine. Neid märke nimetatakse tunnusteks.

| (10) | Kuna võimalikesse maksude agressiivse planeerimise skeemidesse puutuvalt peaks käesoleva direktiivi esmane eesmärk olema tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on ülioluline, et reguleerimine liidu tasandil ei läheks kaugemale sellest, mis on vajalik kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu peaksid aruandluse ühised normid piirnema ainult piiriüleste olukordadega, st olukordadega, mis hõlmavad kas rohkem kui üht liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki. Sellistes olukordades esineb võimalik mõju siseturu toimimisele, mis õigustab vajadust kehtestada ühtne normistik ning mitte jätta kõnealune küsimus liikmesriikide tasandil lahendatavaks. Liikmesriik võib võtta samalaadseid täiendavaid riiklikke aruandlusmeetmeid, kuid teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ei tohiks automaatselt edastada mis tahes lisateavet, mis on kogutud lisaks sellele, mis on käesoleva direktiivi kohaselt teavitatav. Seda teavet tuleks vahetada taotluse korral või spontaanselt vastavalt kohaldatavatele normidele. |
| --- | --- |

(10)

Kuna võimalikesse maksude agressiivse planeerimise skeemidesse puutuvalt peaks käesoleva direktiivi esmane eesmärk olema tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on ülioluline, et reguleerimine liidu tasandil ei läheks kaugemale sellest, mis on vajalik kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu peaksid aruandluse ühised normid piirnema ainult piiriüleste olukordadega, st olukordadega, mis hõlmavad kas rohkem kui üht liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki. Sellistes olukordades esineb võimalik mõju siseturu toimimisele, mis õigustab vajadust kehtestada ühtne normistik ning mitte jätta kõnealune küsimus liikmesriikide tasandil lahendatavaks. Liikmesriik võib võtta samalaadseid täiendavaid riiklikke aruandlusmeetmeid, kuid teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ei tohiks automaatselt edastada mis tahes lisateavet, mis on kogutud lisaks sellele, mis on käesoleva direktiivi kohaselt teavitatav. Seda teavet tuleks vahetada taotluse korral või spontaanselt vastavalt kohaldatavatele normidele.

| (11) | Arvestades, et aruantavad skeemid peaksid olema piiriülese mõõtmega, oleks oluline vahetada asjakohast teavet teiste liikmesriikide maksuhalduritega, et tagada käesoleva direktiivi maksimaalne tõhusus maksude agressiivse planeerimise takistamisel. Mehhanismi, mida kasutatakse teabe vahetamiseks piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete osas, tuleks kasutada ka selleks, et hõlmata kohustuslik automaatne teabevahetus liidu maksuhaldurite vahel võimalike maksude agressiivse planeerimise piiriüleste skeemide puhul. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades, et aruantavad skeemid peaksid olema piiriülese mõõtmega, oleks oluline vahetada asjakohast teavet teiste liikmesriikide maksuhalduritega, et tagada käesoleva direktiivi maksimaalne tõhusus maksude agressiivse planeerimise takistamisel. Mehhanismi, mida kasutatakse teabe vahetamiseks piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete osas, tuleks kasutada ka selleks, et hõlmata kohustuslik automaatne teabevahetus liidu maksuhaldurite vahel võimalike maksude agressiivse planeerimise piiriüleste skeemide puhul.

| (12) | Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks peaks teabevahetus toimuma liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu. Teave salvestataks maksustamise valdkonna halduskoostöö turvalises keskregistris. Liikmesriigid peaksid võtma rea korralduslikke meetmeid, sealhulgas meetmed, millega ühtlustatakse kogu vajaliku teabe edastamine tüüpvormi loomise teel. See peaks hõlmama ka kavandatava teabevahetuse keeleliste nõuete kindlaksmääramise ja CCN-võrgu vastava ajakohastamise. |
| --- | --- |

(12)

Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks peaks teabevahetus toimuma liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu. Teave salvestataks maksustamise valdkonna halduskoostöö turvalises keskregistris. Liikmesriigid peaksid võtma rea korralduslikke meetmeid, sealhulgas meetmed, millega ühtlustatakse kogu vajaliku teabe edastamine tüüpvormi loomise teel. See peaks hõlmama ka kavandatava teabevahetuse keeleliste nõuete kindlaksmääramise ja CCN-võrgu vastava ajakohastamise.

| (13) | Selleks et viia nii maksuhaldurite kui ka vahendajate kulud ja halduskoormus miinimumini ning tagada käesoleva direktiivi tõhusus maksude agressiivse planeerimise ärahoidmisel, peaks aruantavate piiriüleste skeemide alase automaatse teabevahetuse ulatus olema kooskõlas üleilmsete arengutega. Sätestada tuleks eriomane tunnus, mis kirjeldaks selliseid skeeme, mille eesmärk on kõrvale hoida automaatse teabevahetusega seotud aruandluskohustustest. Selle tunnuse kohaldamisel tuleks ühisel aruandlusstandardil põhinevaid finantskontode alase automaatse teabevahetuse kokkuleppeid käsitleda samaväärsetena direktiivi 2014/107/EL artikli 8 lõikes 3a ja selle I lisas sätestatud aruandluskohustustega. Kohaldades käesoleva direktiivi osasid, mis käsitlevad ühisest aruandlusstandardist kõrvalehoidmise skeeme ja skeeme, mis hõlmavad juriidilisi isikuid või õiguslikke moodustisi või muid sarnaseid üksusi, võiksid liikmesriigid näidete ja tõlgenduste allikana kasutada OECD tehtud tööd, eelkõige OECD kohustusliku teavitamise normide mudelit, mis käsitleb ühisest aruandlusstandardist kõrvalehoidmise skeeme ja läbipaistmatuid offshore-skeeme, samuti selle kommentaare, et tagada ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides eeldusel, et asjaomane tekst sobitub ELi õiguse sätetega. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et viia nii maksuhaldurite kui ka vahendajate kulud ja halduskoormus miinimumini ning tagada käesoleva direktiivi tõhusus maksude agressiivse planeerimise ärahoidmisel, peaks aruantavate piiriüleste skeemide alase automaatse teabevahetuse ulatus olema kooskõlas üleilmsete arengutega. Sätestada tuleks eriomane tunnus, mis kirjeldaks selliseid skeeme, mille eesmärk on kõrvale hoida automaatse teabevahetusega seotud aruandluskohustustest. Selle tunnuse kohaldamisel tuleks ühisel aruandlusstandardil põhinevaid finantskontode alase automaatse teabevahetuse kokkuleppeid käsitleda samaväärsetena direktiivi 2014/107/EL artikli 8 lõikes 3a ja selle I lisas sätestatud aruandluskohustustega. Kohaldades käesoleva direktiivi osasid, mis käsitlevad ühisest aruandlusstandardist kõrvalehoidmise skeeme ja skeeme, mis hõlmavad juriidilisi isikuid või õiguslikke moodustisi või muid sarnaseid üksusi, võiksid liikmesriigid näidete ja tõlgenduste allikana kasutada OECD tehtud tööd, eelkõige OECD kohustusliku teavitamise normide mudelit, mis käsitleb ühisest aruandlusstandardist kõrvalehoidmise skeeme ja läbipaistmatuid offshore-skeeme, samuti selle kommentaare, et tagada ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides eeldusel, et asjaomane tekst sobitub ELi õiguse sätetega.

| (14) | Kuigi otsene maksustamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, on asjakohane viidata äriühingu tulumaksu null- või nullilähedasele määrale ainult selleks, et selgelt määratleda selle tunnuse kohaldamisala, mis hõlmab piiriüleste tehingutega seotud skeeme, mille osas peaksid direktiivi 2011/16/EL kohaselt aru andma vahendajad või, kui see on asjakohane, maksumaksjad, ning mille osas peaksid pädevad asutused automaatselt teavet vahetama. Lisaks on asjakohane meelde tuletada, et maksude agressiivse planeerimise piiriüleste skeemide suhtes, mille peamine eesmärk või üks peamistest eesmärkidest on saada kohaldatava maksuõiguse sisu või eesmärgiga vastuolus olevat maksusoodustust, kohaldatakse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (9) artiklis 6 sätestatud üldiseid kuritarvituste vältimise nõudeid. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi otsene maksustamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, on asjakohane viidata äriühingu tulumaksu null- või nullilähedasele määrale ainult selleks, et selgelt määratleda selle tunnuse kohaldamisala, mis hõlmab piiriüleste tehingutega seotud skeeme, mille osas peaksid direktiivi 2011/16/EL kohaselt aru andma vahendajad või, kui see on asjakohane, maksumaksjad, ning mille osas peaksid pädevad asutused automaatselt teavet vahetama. Lisaks on asjakohane meelde tuletada, et maksude agressiivse planeerimise piiriüleste skeemide suhtes, mille peamine eesmärk või üks peamistest eesmärkidest on saada kohaldatava maksuõiguse sisu või eesmärgiga vastuolus olevat maksusoodustust, kohaldatakse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (9) artiklis 6 sätestatud üldiseid kuritarvituste vältimise nõudeid.

| (15) | Selleks et parandada käesoleva direktiivi tõhusust, peaksid liikmesriigid kehtestama karistused käesolevat direktiivi rakendavate siseriiklike normide rikkumise eest. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et parandada käesoleva direktiivi tõhusust, peaksid liikmesriigid kehtestama karistused käesolevat direktiivi rakendavate siseriiklike normide rikkumise eest. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (16) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Samadel põhjustel tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu vajalik praktiline korraldus maksualase halduskoostöö keskregistri uuendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Samadel põhjustel tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu vajalik praktiline korraldus maksualase halduskoostöö keskregistri uuendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10).

| (17) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (11) artikli 28 lõikele 2. Isikuandmete mis tahes töötlemine käesoleva direktiivi raamistikus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (12) ja määrusele (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (11) artikli 28 lõikele 2. Isikuandmete mis tahes töötlemine käesoleva direktiivi raamistikus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (12) ja määrusele (EÜ) nr 45/2001.

| (18) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (19) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki – parandada siseturu toimimist, takistades maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemide kasutamist – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga, kuna see on suunatud skeemidele, mis on välja töötatud, et potentsiaalselt ära kasutada turu ebatõhusust, mis tuleneb erinevate siseriiklike maksunormide omavahelistest seostest, saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, pidades eelkõige silmas, et see on piiratud piiriüleste skeemidega, mis puudutavad kas rohkem kui ühte liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki – parandada siseturu toimimist, takistades maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemide kasutamist – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga, kuna see on suunatud skeemidele, mis on välja töötatud, et potentsiaalselt ära kasutada turu ebatõhusust, mis tuleneb erinevate siseriiklike maksunormide omavahelistest seostest, saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, pidades eelkõige silmas, et see on piiratud piiriüleste skeemidega, mis puudutavad kas rohkem kui ühte liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki.

| (20) | Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(20)

Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/16/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 9 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:






  „a) | artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a, 8aa ja 8ab kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud teavet edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav kooskõlas kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevate menetlustega;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 9 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:

„a)

| ii) | esimeses lõigus asendatakse punkt c järgmisega:






  „c) | kõikide käesoleva direktiivi sätete (välja arvatud artikli 8 lõiked 1 ja 3a ning artiklid 8a, 8aa ja 8ab) kohaldamisel käesoleva punkti alapunktides a ja b sätestatud eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

esimeses lõigus asendatakse punkt c järgmisega:

„c)

| iii) | teises lõigus asendatakse esimene lause järgmisega:
  „Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2, artikli 25 lõigete 2 ja 3 ning IV lisa kontekstis on kõigil mõistetel I lisas vastava määratluse kohta esitatud tähendus.“ |
| --- | --- |

iii)

teises lõigus asendatakse esimene lause järgmisega:

„Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2, artikli 25 lõigete 2 ja 3 ning IV lisa kontekstis on kõigil mõistetel I lisas vastava määratluse kohta esitatud tähendus.“

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „18. | „piiriülene skeem“ – maksuplaneerimise skeem, mis puudutab kas üht või mitut liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  a) | mitte kõik skeemis osalejad ei ole ühe ja sama jurisdiktsiooni maksuresidendid; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„18.

„piiriülene skeem“ – maksuplaneerimise skeem, mis puudutab kas üht või mitut liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:

a)

mitte kõik skeemis osalejad ei ole ühe ja sama jurisdiktsiooni maksuresidendid;

| b) | üks või mitu skeemis osalejat on ühel ja samal ajal maksuresident (maksuresidendid) rohkem kui ühes jurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

b)

üks või mitu skeemis osalejat on ühel ja samal ajal maksuresident (maksuresidendid) rohkem kui ühes jurisdiktsioonis;

| c) | ühe või mitme skeemis osaleja majandustegevus toimub mõnes teises jurisdiktsioonis seal asuva püsiva tegevuskoha kaudu ja selle skeemi näol on tegemist püsiva tegevuskoha kogu majandustegevusega või osaga sellest; |
| --- | --- |

c)

ühe või mitme skeemis osaleja majandustegevus toimub mõnes teises jurisdiktsioonis seal asuva püsiva tegevuskoha kaudu ja selle skeemi näol on tegemist püsiva tegevuskoha kogu majandustegevusega või osaga sellest;

| d) | üks või mitu skeemis osalejat tegutseb mõnes teises jurisdiktsioonis, kus ta ei ole maksuresident (nad ei ole maksuresidendid) ja kus ei ole tekkinud tema (nende) püsivat tegevuskohta; |
| --- | --- |

d)

üks või mitu skeemis osalejat tegutseb mõnes teises jurisdiktsioonis, kus ta ei ole maksuresident (nad ei ole maksuresidendid) ja kus ei ole tekkinud tema (nende) püsivat tegevuskohta;

| e) | selline skeem võib mõjutada automaatset teabevahetust või tegeliku kasusaaja tuvastamist. |
| --- | --- |

e)

selline skeem võib mõjutada automaatset teabevahetust või tegeliku kasusaaja tuvastamist.

Käesoleva artikli punktide18–25, artikli 8abja IV lisa kohaldamisel hõlmab skeem ka skeemide seeriat. Need skeemid võivad koosneda rohkem kui ühest vaheastmest või osast;

| 19. | „aruantav piiriülene skeem“ – mis tahes piiriülene skeem, millel on vähemalt üks IV lisas loetletud tunnus; |
| --- | --- |

19.

„aruantav piiriülene skeem“ – mis tahes piiriülene skeem, millel on vähemalt üks IV lisas loetletud tunnus;

| 20. | „tunnus“ – piiriülese skeemi joon või omadus, mis viitab võimalikule maksustamise vältimise ohule, nagu on loetletud IV lisas; |
| --- | --- |

20.

„tunnus“ – piiriülese skeemi joon või omadus, mis viitab võimalikule maksustamise vältimise ohule, nagu on loetletud IV lisas;

| 21. | „vahendaja“ – isik, kes töötab aruantava piiriülese skeemi välja, turustab või korraldab aruantavat piiriülest skeemi või teeb selle rakendamiseks kättesaadavaks või kes juhib selle rakendamist.
  See tähendab samuti igat isikut, kes kõiki tähtsust omavaid asjaolusid ja tingimusi arvesse võttes ning tuginedes kättesaadavale teabele ja enda erialastele teadmistele ja arusaamisele, mida on vaja selliste teenuste pakkumiseks, teab või kelle puhul võib õigustatult eeldada, et ta teab, et ta on võtnud ülesandeks pakkuda, otse või teiste isikute kaudu, abi, tuge või nõu aruantava piiriülese skeemi väljatöötamiseks, turustamiseks või korraldamiseks, selle rakendamiseks kättesaadavaks tegemiseks või selle rakendamise juhtimiseks. Igal isikul on õigus esitada tõendeid selle kohta, et ta ei teadnud või et tema puhul sai õigustatult eeldada, et ta ei teadnud, et ta oli seotud aruantava piiriülese skeemiga. Sel eesmärgil võib nimetatud isik viidata kõigile tähtsust omavatele asjaoludele ja tingimustele, samuti kättesaadavale teabele ja enda erialastele teadmistele ja arusaamisele.
  Selleks et olla vahendaja, peab isik vastama veel vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  a) | isik on liikmesriigi maksuresident; |
| --- | --- | --- |

21.

„vahendaja“ – isik, kes töötab aruantava piiriülese skeemi välja, turustab või korraldab aruantavat piiriülest skeemi või teeb selle rakendamiseks kättesaadavaks või kes juhib selle rakendamist.

See tähendab samuti igat isikut, kes kõiki tähtsust omavaid asjaolusid ja tingimusi arvesse võttes ning tuginedes kättesaadavale teabele ja enda erialastele teadmistele ja arusaamisele, mida on vaja selliste teenuste pakkumiseks, teab või kelle puhul võib õigustatult eeldada, et ta teab, et ta on võtnud ülesandeks pakkuda, otse või teiste isikute kaudu, abi, tuge või nõu aruantava piiriülese skeemi väljatöötamiseks, turustamiseks või korraldamiseks, selle rakendamiseks kättesaadavaks tegemiseks või selle rakendamise juhtimiseks. Igal isikul on õigus esitada tõendeid selle kohta, et ta ei teadnud või et tema puhul sai õigustatult eeldada, et ta ei teadnud, et ta oli seotud aruantava piiriülese skeemiga. Sel eesmärgil võib nimetatud isik viidata kõigile tähtsust omavatele asjaoludele ja tingimustele, samuti kättesaadavale teabele ja enda erialastele teadmistele ja arusaamisele.

Selleks et olla vahendaja, peab isik vastama veel vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

a)

isik on liikmesriigi maksuresident;

| b) | tal on liikmesriigis püsiv tegevuskoht, mille kaudu osutatakse skeemiga seonduvaid teenuseid; |
| --- | --- |

b)

tal on liikmesriigis püsiv tegevuskoht, mille kaudu osutatakse skeemiga seonduvaid teenuseid;

| c) | isik on asutatud liikmesriigis või tema suhtes kehtivad liikmesriigi õigusnormid; |
| --- | --- |

c)

isik on asutatud liikmesriigis või tema suhtes kehtivad liikmesriigi õigusnormid;

| d) | isik on registreeritud liikmesriigis õigus- või maksualase nõustamise teenuseid või konsultatsiooniteenuseid pakkuva kutseühenduse juures; |
| --- | --- |

d)

isik on registreeritud liikmesriigis õigus- või maksualase nõustamise teenuseid või konsultatsiooniteenuseid pakkuva kutseühenduse juures;

| 22. | „asjaomane maksumaksja“ – isik, kellele on aruantav piiriülene skeem tehtud rakendamiseks kättesaadavaks või kes on valmis aruantavat piiriülest skeemi rakendama või kes on rakendanud nimetatud skeemi esimese etapi; |
| --- | --- |

22.

„asjaomane maksumaksja“ – isik, kellele on aruantav piiriülene skeem tehtud rakendamiseks kättesaadavaks või kes on valmis aruantavat piiriülest skeemi rakendama või kes on rakendanud nimetatud skeemi esimese etapi;

| 23. | artikli 8ab kohaldamisel tähendab „seotud ettevõtja“ isikut, kes on seotud teise isikuga vähemalt ühel järgmisel viisil:






  a) | isik osaleb teise isiku juhtimises, olles sellises positsioonis, mis annab võimaluse teise isiku tegevust märkimisväärselt mõjutada; |
| --- | --- | --- |

23.

artikli 8ab kohaldamisel tähendab „seotud ettevõtja“ isikut, kes on seotud teise isikuga vähemalt ühel järgmisel viisil:

a)

isik osaleb teise isiku juhtimises, olles sellises positsioonis, mis annab võimaluse teise isiku tegevust märkimisväärselt mõjutada;

| b) | isik kontrollib teist isikut sellise osaluse kaudu, mis ületab 25 % hääleõigustest; |
| --- | --- |

b)

isik kontrollib teist isikut sellise osaluse kaudu, mis ületab 25 % hääleõigustest;

| c) | isik omab teises isikus osalust, mis ületab otse või kaudselt 25 % omakapitalist; |
| --- | --- |

c)

isik omab teises isikus osalust, mis ületab otse või kaudselt 25 % omakapitalist;

| d) | isikul on õigus vähemalt 25 %-le teise isiku kasumist. |
| --- | --- |

d)

isikul on õigus vähemalt 25 %-le teise isiku kasumist.

Kui punktides a kuni d osutatu kohaselt osaleb nimetatud sama isiku juhtimises rohkem kui üks isik või kui sama isikut kontrollib rohkem kui üks isik või kui samas isikus omab osalust rohkem kui üks isik või kui õigus sama isiku kasumile on rohkem kui ühel isikul, käsitatakse kõiki asjaomaseid isikuid seotud ettevõtjatena.

Kui punktides a kuni d osutatu kohaselt osalevad samad isikud rohkem kui ühe isiku juhtimises või kui samad isikud kontrollivad rohkem kui ühte isikut või kui samad isikud omavad osalust rohkem kui ühes isikus või kui samadel isikutel on õigus rohkem kui ühe isiku kasumile, käsitatakse kõiki asjaomaseid isikuid seotud ettevõtjatena.

Käesoleva punkti kohaldamisel omistatakse isikule, kes tegutseb üksuse hääleõigusest või osaluse omamisest tulenevate õiguste teostamisel teise isikuga ühiselt, ka selle teise isiku hääleõiguse või osaluse omamisest tulenevad õigused.

Kaudse osaluse korral määratakse punktis c sätestatud osalus kindlaks, korrutades osaluse määrad iga järgneva astme tütarettevõtjas. Isikut, kes omab üle 50 % hääleõigustest käsitatakse 100 % hääleõiguse omanikuna.

Füüsilist isikut, tema abikaasat ja tema otseseid alanejaid ja ülenejaid sugulasi käsitatakse ühe isikuna;

| 24. | „turustatav skeem“ – piiriülene skeem, mis on välja töötatud, turustatud, valmis rakendamiseks või on rakendamiseks kättesaadav sellisel kujul, mida ei ole vaja märkimisväärselt kohandada; |
| --- | --- |

24.

„turustatav skeem“ – piiriülene skeem, mis on välja töötatud, turustatud, valmis rakendamiseks või on rakendamiseks kättesaadav sellisel kujul, mida ei ole vaja märkimisväärselt kohandada;

| 25. | „kohandatav skeem“ – kõik piiriülesed skeemid, mis ei ole turustatavad skeemid.“ |
| --- | --- |

25.

„kohandatav skeem“ – kõik piiriülesed skeemid, mis ei ole turustatavad skeemid.“

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 8ab
  Aruantavaid piiriüleseid skeeme puudutava kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused

  1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, millega nõutakse, et vahendajad esitaksid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe, mis on neile teada, nende valduses või kontrolli all, pädevatele asutustele 30 päeva jooksul alates






  a) | aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks kättesaadavaks tegemise päevast või |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8ab

Aruantavaid piiriüleseid skeeme puudutava kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, millega nõutakse, et vahendajad esitaksid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe, mis on neile teada, nende valduses või kontrolli all, pädevatele asutustele 30 päeva jooksul alates

a)

aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks kättesaadavaks tegemise päevast või

| b) | aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks valmisoleku päevale järgnevast päevast või |
| --- | --- |

b)

aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks valmisoleku päevale järgnevast päevast või

| c) | päevast, mil tehakse esimene samm aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks, |
| --- | --- |

c)

päevast, mil tehakse esimene samm aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks,

olenevalt sellest, milline päev on varasem.

Olenemata esimeses lõigus sätestatust nõutakse artikli 3 punkti 21 teises lõigus osutatud vahendajatelt samuti teabe esitamist 30 päeva jooksul alates päevast, mil nad andsid otse või teiste isikute kaudu abi, toetust või nõu.

2.   Turustatavate skeemide puhul võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et nõuda vahendajalt iga kolme kuu tagant ajakohastatud perioodilise aruande esitamist, mis sisaldab lõike 14 punktides a, d, g ja h osutatud uut esitatavat teavet, mis on saanud kättesaadavaks pärast viimase aruande esitamist.

3.   Kui vahendaja on kohustatud esitama teabe aruantavate piiriüleste skeemide kohta rohkem kui ühe liikmesriigi pädevatele asutustele, esitatakse selline teave üksnes liikmesriigis, mis on allpool loetelus nimetatud esimesena:

| a) | liikmesriik, mille maksuresident vahendaja on; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, mille maksuresident vahendaja on;

| b) | liikmesriik, kus vahendajal on püsiv tegevuskoht, mille kaudu osutatakse skeemiga seotud teenuseid; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik, kus vahendajal on püsiv tegevuskoht, mille kaudu osutatakse skeemiga seotud teenuseid;

| c) | liikmesriik, kus vahendaja on asutatud või mille õigusnorme tema suhtes kohaldatakse; |
| --- | --- |

c)

liikmesriik, kus vahendaja on asutatud või mille õigusnorme tema suhtes kohaldatakse;

| d) | liikmesriik, kus vahendaja on registreeritud õigus-, maksualaseid või konsultatsiooniteenuseid pakkuva kutseühenduse juures. |
| --- | --- |

d)

liikmesriik, kus vahendaja on registreeritud õigus-, maksualaseid või konsultatsiooniteenuseid pakkuva kutseühenduse juures.

4.   Kui vahendajal tekib lõike 3 alusel aruandluskohustus mitmes liikmesriigis, vabastatakse ta teabe esitamisest, kui ta siseriikliku õiguse kohaselt tõendab, et sama teave on esitatud teises liikmesriigis.

5.   Iga liikmesriik võib võtta vajalikke meetmeid, et anda vahendajatele õigus loobuda aruantava piiriülese skeemi kohta teabe esitamisest, kui aruandluskohustus võib olla vastuolus selle liikmesriigi õiguse kohase kutsesaladuse hoidmise kohustusega. Sellisel juhul võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed, millega nõutakse, et vahendajad teataksid viivitamata mis tahes muudest vahendajatest, või kui selliseid vahendajaid ei ole, siis teavitataks maksumaksjat tema lõike 6 kohasest aruandluskohustusest.

Vahendajatele võib anda esimese lõigu kohase loobumisõiguse üksnes sellises ulatuses, milles nad tegutsevad nende kutseala reguleerivate asjaomaste siseriiklike õigusnormide kohaldamisalas.

6.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et kui vahendaja puudub või kui vahendaja teatab asjaomasele maksumaksjale või teisele vahendajale lõike 5 kohase loobumisõiguse kohaldamisest, on aruantavatest piiriülestest skeemidest teabe esitamise kohustus teisel teate saanud vahendajal või sellise vahendaja puudumise korral asjaomasel maksumaksjal.

7.   Asjaomane maksumaksja, kellel on teabe esitamise kohustus, esitab teabe 30 päeva jooksul alates päevast, mil aruantav piiriülene skeem tehakse asjaomasele maksumaksjale rakendamiseks kättesaadavaks või kui see on asjaomase maksumaksja poolseks rakendamiseks valmis või kui asjaomane maksumaksja on teinud esimese sammu selle rakendamisel, olenevalt sellest, mis leiab aset esimesena.

Kui asjaomane maksumaksja on kohustatud esitama teabe aruantava piiriülese skeemi kohta rohkem kui ühe liikmesriigi pädevale asutusele, esitatakse selline teave üksnes selle liikmesriigi pädevatele asutustele, mis on allpool loetelus nimetatud esimesena:

| a) | liikmesriik, mille maksuresident asjaomane maksumaksja on; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, mille maksuresident asjaomane maksumaksja on;

| b) | liikmesriik, kus asjaomasel maksumaksjal on püsiv tegevuskoht, mis saab skeemist kasu; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik, kus asjaomasel maksumaksjal on püsiv tegevuskoht, mis saab skeemist kasu;

| c) | liikmesriik, kus asjaomane maksumaksja saab tulu või toodab kasumit, kuigi ta ei ole maksuresident ja tal ei ole püsivat tegevuskohta üheski liikmesriigis; |
| --- | --- |

c)

liikmesriik, kus asjaomane maksumaksja saab tulu või toodab kasumit, kuigi ta ei ole maksuresident ja tal ei ole püsivat tegevuskohta üheski liikmesriigis;

| d) | liikmesriik, kus asjaomane maksumaksja tegutseb, kuigi ta ei ole maksuresident ja tal ei ole püsivat tegevuskohta üheski liikmesriigis. |
| --- | --- |

d)

liikmesriik, kus asjaomane maksumaksja tegutseb, kuigi ta ei ole maksuresident ja tal ei ole püsivat tegevuskohta üheski liikmesriigis.

8.   Kui asjaomasel maksumaksjal on lõike 7 kohaselt mitmekordne aruandluskohustus, vabastatakse ta teabe esitamisest, kui ta siseriikliku õiguse kohaselt tõendab, et sama teave on esitatud teises liikmesriigis.

9.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et kui vahendajaid on rohkem kui üks, on aruantava piiriülese skeemi kohta teabe esitamise kohustus kõikidel sama aruantava piiriülese skeemiga seotud vahendajatel.

Vahendaja vabastatakse teabe esitamisest üksnes juhul, kui ta siseriikliku õiguse kohaselt tõendab, et lõikes 14 osutatud sama teabe on juba esitanud teine vahendaja.

10.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et kui teabe esitamise kohustus on asjaomasel maksumaksjal ja kui asjaomaseid maksumaksjaid on rohkem kui üks, on lõike 6 kohase teabe esitajaks see maksumaksja, kes on allpool loetelus nimetatud esimesena:

| a) | asjaomane maksumaksja, kes on aruantava piiriülese skeemi väljatöötamises vahendajaga kokku leppinud; |
| --- | --- |

a)

asjaomane maksumaksja, kes on aruantava piiriülese skeemi väljatöötamises vahendajaga kokku leppinud;

| b) | asjaomane maksumaksja, kes juhib skeemi rakendamist. |
| --- | --- |

b)

asjaomane maksumaksja, kes juhib skeemi rakendamist.

Asjaomased maksumaksjad vabastatakse teabe esitamisest üksnes juhul, kui nad siseriikliku õiguse kohaselt tõendavad, et lõikes 14 osutatud sama teabe on juba esitanud teine asjaomane maksumaksja.

11.   Iga liikmesriik võib võtta vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et iga asjaomane maksumaksja esitab maksuhaldurile teabe tema poolt skeemi kasutamise kohta igal aastal, mil ta seda kasutab.

12.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda vahendajatelt ja asjaomastelt maksumaksjatelt teabe esitamist nende aruantavate piiriüleste skeemide kohta, mille rakendamiseks tehti esimene samm käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva ja kohaldamise kuupäeva vahelisel ajal. Vastavalt kas vahendajad või asjaomased maksumaksjad esitavad kõnealuseid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe 31. augustiks 2020.

13.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kellele teave käesoleva artikli lõigete 1–12 kohaselt esitati, edastab käesoleva artikli lõikes 14 osutatud teabe automaatse teabevahetuse teel kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vastavalt artikli 21 alusel vastu võetud praktilisele korraldusele.

14.   Teave, mida liikmesriigi pädev asutus peab lõike 13 kohaselt edastama, sisaldab vastavalt asjaoludele järgmist:

| a) | vahendajate ja asjaomaste maksumaksjate tuvastamist võimaldavad andmed, sh nimi, sünniaeg ja -koht (füüsilise isiku puhul), maksuresidentsus, maksukohustuslasena registreerimise number ning vajadusel isikud, kes on asjaomase maksumaksjaga seotud ettevõtjad; |
| --- | --- |

a)

vahendajate ja asjaomaste maksumaksjate tuvastamist võimaldavad andmed, sh nimi, sünniaeg ja -koht (füüsilise isiku puhul), maksuresidentsus, maksukohustuslasena registreerimise number ning vajadusel isikud, kes on asjaomase maksumaksjaga seotud ettevõtjad;

| b) | IV lisas loetletud nende tunnuste üksikasjad, mis muudavad piiriülese skeemi aruantavaks; |
| --- | --- |

b)

IV lisas loetletud nende tunnuste üksikasjad, mis muudavad piiriülese skeemi aruantavaks;

| c) | aruantava piiriülese skeemi sisu kokkuvõte, sh viide nimele, mille all seda tavaliselt teatakse (kui see on olemas) ning üldsõnaline kirjeldus asjaomaste majandustegevuste või tehingute kohta, avaldamata seejuures äri-, tööstus- või kutsesaladust ega turustusprotsessi ega sellist teavet, mille esitamine oleks vastuolus avaliku korraga; |
| --- | --- |

c)

aruantava piiriülese skeemi sisu kokkuvõte, sh viide nimele, mille all seda tavaliselt teatakse (kui see on olemas) ning üldsõnaline kirjeldus asjaomaste majandustegevuste või tehingute kohta, avaldamata seejuures äri-, tööstus- või kutsesaladust ega turustusprotsessi ega sellist teavet, mille esitamine oleks vastuolus avaliku korraga;

| d) | kuupäev, mil tehti või tehakse esimene samm aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks; |
| --- | --- |

d)

kuupäev, mil tehti või tehakse esimene samm aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks;

| e) | aruantava piiriülese skeemi aluseks olevate siseriiklike õigusnormide üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

aruantava piiriülese skeemi aluseks olevate siseriiklike õigusnormide üksikasjad;

| f) | aruantava piiriülese skeemi väärtus; |
| --- | --- |

f)

aruantava piiriülese skeemi väärtus;

| g) | asjaomas(t)e maksumaksja(te)ga seotud liikmesriik ja kõik teised liikmesriigid, keda aruantav piiriülene skeem tõenäoliselt puudutab; |
| --- | --- |

g)

asjaomas(t)e maksumaksja(te)ga seotud liikmesriik ja kõik teised liikmesriigid, keda aruantav piiriülene skeem tõenäoliselt puudutab;

| h) | kõik teised isikud liikmesriigis, keda aruantav piiriülene skeem tõenäoliselt mõjutab, tuues välja, milliste liikmesriikidega on sellised isikud seotud. |
| --- | --- |

h)

kõik teised isikud liikmesriigis, keda aruantav piiriülene skeem tõenäoliselt mõjutab, tuues välja, milliste liikmesriikidega on sellised isikud seotud.

15.   Asjaolu, et maksuhaldur aruantava piiriülese skeemi osas meetmeid ei võta ei tähenda selle skeemi kehtivuse või maksustamislahenduse heakskiitmist.

16.   Käesoleva artikli lõikes 13 osutatud teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud tüüpvormi kehtestamise korra osana vastu käesoleva artikli rakendamiseks vajaliku praktilise korralduse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 14 sätestatud teabe edastamise standardimise meetmed.

17.   Komisjonile ei võimaldata juurdepääsu lõike 14 punktides a, c ja h osutatud teabele.

18.   Automaatne teabevahetus toimub ühe kuu jooksul alates selle kvartali lõpust, mille jooksul teave esitati. Esimest korda esitatakse teave 31. oktoobriks 2020.“

| 3) | Artikli 20 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Komisjon kehtestab tüüpvormid, sh keelelise korralduse kohta, artikli 26 lõikes 2 osutatud korras järgmistel juhtudel:






  a) | automaatseks teabevahetuseks piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete kohta vastavalt artiklile 8a enne 1. jaanuari 2017; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 20 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon kehtestab tüüpvormid, sh keelelise korralduse kohta, artikli 26 lõikes 2 osutatud korras järgmistel juhtudel:

a)

automaatseks teabevahetuseks piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete kohta vastavalt artiklile 8a enne 1. jaanuari 2017;

| b) | automaatseks teabevahetuseks aruantavate piiriüleste skeemide kohta vastavalt artiklile 8ab enne 30. juunit 2019. |
| --- | --- |

b)

automaatseks teabevahetuseks aruantavate piiriüleste skeemide kohta vastavalt artiklile 8ab enne 30. juunit 2019.

Need tüüpvormid sisaldavad üksnes artikli 8a lõikes 6 ja artikli 8ab lõikes 14 loetletud vahetatava teabe elemente ja muid selliste elementidega seotud andmevälju, mis on vajalikud artiklite 8a ja 8ab eesmärkide saavutamiseks.

Esimeses lõigus osutatud keeleline korraldus ei või takistada liikmesriike edastamast artiklites 8a ja 8ab osutatud teavet liidu mis tahes ametlikus keeles. Keelelise korraldusega võidakse siiski ette näha, et teabe peamised elemendid esitatakse ka mõnes muus liidu ametlikus keeles.“

| 4) | Artikli 21 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Komisjon töötab 31. detsembriks 2017 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8a lõigete 1 ja 2 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe.
  Komisjon töötab 31. detsembriks 2019 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8ab lõigete 13, 14 ja 16 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe.
  Registrisse kantud teabele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Registrisse kantud teabele on juurdepääs ka komisjonil, võttes arvesse artikli 8a lõikes 8 ja artikli 8ab lõikes 17 sätestatud piiranguid. Komisjon võtab vastu vajaliku praktilise korralduse kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.
  Enne sellise turvalise keskregistri töövalmiduse saavutamist toimub artikli 8a lõigetes 1 ja 2 ning artikli 8ab lõigetes 13, 14 ja 16 sätestatud automaatne teabevahetus vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja kooskõlas kohaldatava praktilise korraldusega.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 21 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon töötab 31. detsembriks 2017 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8a lõigete 1 ja 2 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe.

Komisjon töötab 31. detsembriks 2019 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8ab lõigete 13, 14 ja 16 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe.

Registrisse kantud teabele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Registrisse kantud teabele on juurdepääs ka komisjonil, võttes arvesse artikli 8a lõikes 8 ja artikli 8ab lõikes 17 sätestatud piiranguid. Komisjon võtab vastu vajaliku praktilise korralduse kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.

Enne sellise turvalise keskregistri töövalmiduse saavutamist toimub artikli 8a lõigetes 1 ja 2 ning artikli 8ab lõigetes 13, 14 ja 16 sätestatud automaatne teabevahetus vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja kooskõlas kohaldatava praktilise korraldusega.“

| 5) | Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8, 8a, 8aa ja 8ab osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8, 8a, 8aa ja 8ab osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“

| 6) | Artikkel 25a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 25a
  Karistused
  Liikmesriigid kehtestavad normid karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, mis puudutavad artiklit 8aa ja artiklit 8ab, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 25a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25a

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad normid karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, mis puudutavad artiklit 8aa ja artiklit 8ab, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“

| 7) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 27
  Aruandlus

  1.   Iga viie aasta järel alates 1. jaanuarist 2013 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.


  2.   Iga kahe aasta järel alates 1. juulist 2020 hindavad liikmesriigid ja komisjon IV lisa asjakohasust ja komisjon esitab nõukogule aruande. Kui see on asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.“ |
| --- | --- |

7)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Aruandlus

1.   Iga viie aasta järel alates 1. jaanuarist 2013 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.

2.   Iga kahe aasta järel alates 1. juulist 2020 hindavad liikmesriigid ja komisjon IV lisa asjakohasust ja komisjon esitab nõukogule aruande. Kui see on asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.“

| 8) | Lisatakse IV lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas. |
| --- | --- |

8)

Lisatakse IV lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2019. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2020.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

V. GORANOV

---

(1)  
  1. märtsi 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  18. jaanuari 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

(Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 8. detsembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2376, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2015, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 25. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/881, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 146, 3.6.2016, lk 8).

6

(7)  Nõukogu 6. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2258, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele (ELT L 342, 16.12.2016, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

8

(9)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT L 193, 19.7.2016, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

12

---

LISA

„IV LISA

TUNNUSED

I osa.   Peamise eelise kriteeriumid

A kategooria kohaseid üldiseid tunnuseid ja B kategooria kohaseid ning C kategooria punkti 1 alapunkti b alapunkti i ning alapunktide c ja d kohaseid spetsiifilisi tunnuseid võib arvesse võtta üksnes siis, kui need vastavad nn peamise eelise kriteeriumidele.

Kriteeriumid on täidetud, kui on võimalik kindlaks teha, et kõiki asjaomaseid tõsiasju ja asjaolusid arvesse võttes on skeemist mõistlikult eeldatav peamine eelis või üks peamisest eelistest maksueelise saamine.

Seoses C kategooria punkti 1 kohase tunnusega ei saa C kategooria punkti 1 alapunkti b alapunktis i ning C kategooria punkti 1 alapunktides b, i c või d sätestatud tingimuste esinemist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et skeem vastab peamise eelise kriteeriumidele.

II osa.   Tunnuste kategooriaid

A.   Peamise eelise kriteeriumidega seotud üldised tunnused

| 1. | Skeem, mille raames asjaomane maksumaksja või skeemis osaleja kohustub täitma konfidentsiaalsuse tingimust, millega võidakse ette näha, et ta ei või avaldada seda, kuidas skeem talle teiste vahendajate ja maksuhaldurite ees maksueelise annab. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skeem, mille raames on vahendajal õigus saada skeemi eest tasu (või intressi, rahastamiskulude ja muude kulude hüvitisi) ja nimetatud tasu määratakse kindlaks järgmiselt:






  a) | skeemi alusel saadud maksueelise suuruse järgi või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

skeemi alusel saadud maksueelise suuruse järgi või

| b) | selle järgi, kas skeemi alusel maksueelis tegelikult saadi. See hõlmaks vahendaja kohustust tasu osaliselt või tervikuna tagasi maksta, kui skeemi alusel oodatud maksueelist osaliselt või täielikult ei saadud. |
| --- | --- |

b)

selle järgi, kas skeemi alusel maksueelis tegelikult saadi. See hõlmaks vahendaja kohustust tasu osaliselt või tervikuna tagasi maksta, kui skeemi alusel oodatud maksueelist osaliselt või täielikult ei saadud.

| 3. | Skeem, millel on olemas põhjalikult standarditud dokumendid ja/või struktuur ning mis on kättesaadav enam kui ühele asjaomasele maksumaksjale, ilma et see peaks olema rakendamiseks märkimisväärselt kohandatud. |
| --- | --- |

3.

B.   Peamise eelise kriteeriumidega seotud spetsiifilised tunnused

| 1. | Skeem, mille raames selles osaleja teeb kunstlikke tehinguid, mis hõlmavad kahjumit tootva ettevõtte omandamist, sellise ettevõtte põhitegevuse lõpetamist ja selle kahjumi kasutamist oma maksukohustuse vähendamise eesmärgil, sealhulgas selle kahjumi üleandmist teise jurisdiktsiooni või kahjumi kiirendatud kasutamist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skeem, mis annab võimaluse näidata saadud tulu vara, kingituste või muu tulukategooriana, mida maksustatakse väiksema määraga või mis on maksustamisest vabastatud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skeem, mis hõlmab karusselltehinguid, mille eesmärk on vahendite edasi-tagasi paigutamine, näiteks vahendavate üksuste kaudu ilma muu esmase ärilise eesmärgita, või tehinguid, millel on vastastikku tasaarveldav või tühistav mõju, või tehinguid, millel on muud sarnased omadused. |
| --- | --- |

3.

C.   Piiriüleste tehingutega seotud spetsiifilised tunnused

| 1. | Skeem, mis hõlmab seotud ettevõtjate vahelisi mahaarvatavaid piiriüleseid makseid, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:






  a) | makse saaja ei ole ühegi maksujurisdiktsiooni maksuresident; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

makse saaja ei ole ühegi maksujurisdiktsiooni maksuresident;

| b) | juhul, kui makse saaja ka on mõne maksujurisdiktsiooni maksuresident, siis:






  i) | selles jurisdiktsioonis ei kohaldata mingit äriühingu tulumaksu või kohaldatakse äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase määraga, või |
| --- | --- | --- |

b)

juhul, kui makse saaja ka on mõne maksujurisdiktsiooni maksuresident, siis:

i)

selles jurisdiktsioonis ei kohaldata mingit äriühingu tulumaksu või kohaldatakse äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase määraga, või

| ii) | see jurisdiktsioon on kantud nende kolmandate riikide ja jurisdiktsioonide loetellu, keda kõikide liikmesriikide poolt või OECD raames on hinnatud kui koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone; |
| --- | --- |

ii)

see jurisdiktsioon on kantud nende kolmandate riikide ja jurisdiktsioonide loetellu, keda kõikide liikmesriikide poolt või OECD raames on hinnatud kui koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone;

| c) | makse suhtes kohaldatakse täielikku maksuvabastust jurisdiktsioonis, kus makse saaja on maksuresident; |
| --- | --- |

c)

makse suhtes kohaldatakse täielikku maksuvabastust jurisdiktsioonis, kus makse saaja on maksuresident;

| d) | makse suhtes kohaldatakse soodsamat maksurežiimi jurisdiktsioonis, kus makse saaja on maksuresident. |
| --- | --- |

d)

makse suhtes kohaldatakse soodsamat maksurežiimi jurisdiktsioonis, kus makse saaja on maksuresident.

| 2. | Ühe ja sama vara amortisatsiooni kuluarvatakse maha rohkem kui ühes jurisdiktsioonis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sama tululiigi või vara topeltmaksustamise kõrvaldamist taotletakse rohkem kui ühes jurisdiktsioonis. |
| --- | --- |

3.

| 4. | On olemas skeem, mis hõlmab vara üleandmist ja mille puhul on asjassepuutuvates jurisdiktsioonides märkimisväärne erinevus selles, millist summat peetakse tasumisele kuuluvaks selle vara eest. |
| --- | --- |

4.

D.   Automaatset teabevahetust ja tegelikku kasusaajat puudutavad spetsiifilised tunnused

| 1. | Skeem, mis võib mõjuda õõnestavalt liidu või sarnaste kokkulepete rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud aruandluskohustusele, mis puudutab finantskontode alase teabe automaatset vahetamist, sealhulgas kokkuleppeid kolmandate riikidega, või mis kasutab ära sellise õigusliku regulatsiooni või kokkulepete puudumist. Sellised skeemid hõlmavad vähemalt järgmisi tunnuseid:






  a) | sellise konto, toote või investeeringu kasutamine, mis ei ole finantskonto või mida ei soovita kasutada finantskontona, kuid millel on finantskontoga sisuliselt sarnased tunnused; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sellise konto, toote või investeeringu kasutamine, mis ei ole finantskonto või mida ei soovita kasutada finantskontona, kuid millel on finantskontoga sisuliselt sarnased tunnused;

| b) | finantskontode või -vara üleandmine sellistesse jurisdiktsioonidesse või selliste jurisdiktsioonide ärakasutamine, kes ei ole võtnud kohustust vahetada finantskontode alast automaatset teavet asjaomase maksumaksja residentsusriigiga; |
| --- | --- |

b)

finantskontode või -vara üleandmine sellistesse jurisdiktsioonidesse või selliste jurisdiktsioonide ärakasutamine, kes ei ole võtnud kohustust vahetada finantskontode alast automaatset teavet asjaomase maksumaksja residentsusriigiga;

| c) | tulu ja kapitali ümberklassifitseerimine sellisteks toodeteks või makseteks, mille suhtes finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse regulatsiooni ei kohaldata; |
| --- | --- |

c)

tulu ja kapitali ümberklassifitseerimine sellisteks toodeteks või makseteks, mille suhtes finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse regulatsiooni ei kohaldata;

| d) | finantsasutuse või finantskonto või sellel kontol olevate varade ülekandmine või ümberkujundamine selliseks finantsasutuseks või finantskontoks või varadeks, mille suhtes finantskontode alase automaatse teabevahetuse aruandluskohustust ei kohaldata; |
| --- | --- |

d)

finantsasutuse või finantskonto või sellel kontol olevate varade ülekandmine või ümberkujundamine selliseks finantsasutuseks või finantskontoks või varadeks, mille suhtes finantskontode alase automaatse teabevahetuse aruandluskohustust ei kohaldata;

| e) | selliste juriidiliste isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride kasutamine, mis välistavad või millega tahetakse välistada ühe või mitme kontoomaniku või kontrolliva isiku kohta finantskontode alase automaatse teabevahetuse kohase teabe esitamine; |
| --- | --- |

e)

selliste juriidiliste isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride kasutamine, mis välistavad või millega tahetakse välistada ühe või mitme kontoomaniku või kontrolliva isiku kohta finantskontode alase automaatse teabevahetuse kohase teabe esitamine;

| f) | skeemid, mis õõnestavad hoolsusmeetmeid või mis kasutavad ära nõrku kohti hoolsusmeetmetes, mida finantsasutused kohaldavad finantskontode alase teabe esitamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas selliste jurisdiktsioonide ärakasutamine, kus rahapesuvastaste õigusaktide täitmise tagamine on ebapiisav või nõrk või kus juriidilistele isikutele ja õiguslikele moodustistele esitatavad läbipaistvusnõuded on nõrgad. |
| --- | --- |

f)

skeemid, mis õõnestavad hoolsusmeetmeid või mis kasutavad ära nõrku kohti hoolsusmeetmetes, mida finantsasutused kohaldavad finantskontode alase teabe esitamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas selliste jurisdiktsioonide ärakasutamine, kus rahapesuvastaste õigusaktide täitmise tagamine on ebapiisav või nõrk või kus juriidilistele isikutele ja õiguslikele moodustistele esitatavad läbipaistvusnõuded on nõrgad.

| 2. | Läbipaistmatut seaduslike omanike või tegelike kasusaajate ahelat hõlmav skeem, kus kasutatakse selliseid isikuid, õiguslikke moodustisi või struktuure:






  a) | kellel puudub sisuline majandustegevus, mida toetaksid piisavad töötajad, seadmed, vara ja ruumid, ning |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kellel puudub sisuline majandustegevus, mida toetaksid piisavad töötajad, seadmed, vara ja ruumid, ning

| b) | kes on asutatud või loodud või keda juhitakse või kontrollitakse või kes asuvad mistahes teises jurisdiktsioonis, mis ei ole nende isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride valduses oleva vara ühe või mitme tegeliku kasusaaja asukoha jurisdiktsioon, ning |
| --- | --- |

b)

kes on asutatud või loodud või keda juhitakse või kontrollitakse või kes asuvad mistahes teises jurisdiktsioonis, mis ei ole nende isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride valduses oleva vara ühe või mitme tegeliku kasusaaja asukoha jurisdiktsioon, ning

| c) | kus selliste direktiivis (EL) 2015/849 määratletud isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride tegelike kasusaajate tuvastamine on muudetud võimatuks. |
| --- | --- |

c)

kus selliste direktiivis (EL) 2015/849 määratletud isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride tegelike kasusaajate tuvastamine on muudetud võimatuks.

E.   Siirdehindu puudutavad spetsiifilised tunnused

| 1. | Skeem, mis hõlmab ühepoolselt nn safe-harbour normide kasutamist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skeem, mis hõlmab raskesti hinnatava immateriaalse vara üleandmist. Mõiste „raskesti hinnatav immateriaalne vara“ hõlmab immateriaalset vara või sellega seotud õigusi, mille puhul selle ülekandmisel seotud ettevõtjate vahel:






  a) | puuduvad usaldusväärsed võrreldavad tehingud ning |
| --- | --- | --- |

2.

a)

puuduvad usaldusväärsed võrreldavad tehingud ning

| b) | tehingute tegemise ajal on üleantava immateriaalse vara eeldatavalt saadavate tulevaste rahavoogude või sissetulekute prognoosid või kõnealuse immateriaalse vara hindamisel kasutatavad eeldused äärmiselt ebakindlad, muutes keeruliseks selle immateriaalse vara lõpliku tulukuse prognoosimise selle üleandmise ajal. |
| --- | --- |

b)

tehingute tegemise ajal on üleantava immateriaalse vara eeldatavalt saadavate tulevaste rahavoogude või sissetulekute prognoosid või kõnealuse immateriaalse vara hindamisel kasutatavad eeldused äärmiselt ebakindlad, muutes keeruliseks selle immateriaalse vara lõpliku tulukuse prognoosimise selle üleandmise ajal.

| 3. | Skeem, mis hõlmab grupisisest piiriülest ülesannete, riskide või varade üleandmist, mille puhul väheneb ülesannete, riskide või varade üleandja prognoositav intressi- ja maksueelne aastakasum (EBIT) üleandmisele järgneva kolme aasta jooksul üle 50 % võrreldes prognoositava maksueelse intressi- ja maksueelse kasumiga olukorras, kus üleandmist ei oleks toimunud. |
| --- | --- |

3.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 139/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 139/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/823,

4. juuni 2018,

millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 19 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast subsiidiumivastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Pärast subsiidiumivastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine“) kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed“).

2

1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus

| (2) | 13. märtsil 2017. aastal esitas Aegean Exporters Association (edaspidi „taotluse esitaja“) tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise taotluse. |
| --- | --- |

(2)

13. märtsil 2017. aastal esitas Aegean Exporters Association (edaspidi „taotluse esitaja“) tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise taotluse.

| (3) | Taotluses esitati tõendid selle kohta, et 2016. aastal kasutusele võetud otseste tootmissubsiidiumide rakendamise muutmine tõi kaasa Türgi forellikasvatajatele makstavate subsiidiumide taseme märkimisväärse alanemise ja seetõttu ei olnud meetmed subsiidiumide korvamiseks enam vajalikud. Taotluse esitaja väitis ka seda, et muutus on püsiv. Taotluse esitaja on seetõttu seisukohal, et kehtivad meetmed tuleb läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses esitati tõendid selle kohta, et 2016. aastal kasutusele võetud otseste tootmissubsiidiumide rakendamise muutmine tõi kaasa Türgi forellikasvatajatele makstavate subsiidiumide taseme märkimisväärse alanemise ja seetõttu ei olnud meetmed subsiidiumide korvamiseks enam vajalikud. Taotluse esitaja väitis ka seda, et muutus on püsiv. Taotluse esitaja on seetõttu seisukohal, et kehtivad meetmed tuleb läbi vaadata.

1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (4) | Olles otsustanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2017. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) (3) teada osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artiklile 19. |
| --- | --- |

(4)

Olles otsustanud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 20. juulil 2017. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „algatamisteade“) (3) teada osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artiklile 19.

Euroopa Liidu Teatajas

3

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (5) | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. Selleks et uurida, kas forellikasvatajate subsideerimine on alates esialgsest uurimisest vähenenud ja kas muutus on püsiv, analüüsis komisjon ka nende subsiidiumide üldsummade arengut, mida Türgi maksis forellikasvatajatele alates esialgsest uurimisperioodist (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013). |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. Selleks et uurida, kas forellikasvatajate subsideerimine on alates esialgsest uurimisest vähenenud ja kas muutus on püsiv, analüüsis komisjon ka nende subsiidiumide üldsummade arengut, mida Türgi maksis forellikasvatajatele alates esialgsest uurimisperioodist (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013).

1.5.   Uurimisega seotud isikud

Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest taotluse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele Türgis, asjaomastele liidu tootjatele, kasutajatele ja ettevõtjatele, liidu tootjaid esindavatele ühendustele ja Türgi ametiasutustele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest taotluse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele Türgis, asjaomastele liidu tootjatele, kasutajatele ja ettevõtjatele, liidu tootjaid esindavatele ühendustele ja Türgi ametiasutustele.

| (7) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Kaks huvitatud isikut esitasid seisukohad, et kaitsta kehtivate meetmete kehtima jätmise vajalikkust. Üks huvitatud isik, Taani Vesiviljelusliit (kes esialgses uurimises esindab kaebuse esitajat), oli seisukohal, et alusmääruse artikli 19 tingimused ei ole täidetud. Taani Vesiviljelusliit väitis, et kaebuses sisalduv teave ei ole täielik ja annab Türgi forellikasvatajatele makstavatest subsiidiumidest eksliku ettekujutuse ning et Türgi tehtud muudatusi ei saa pidada püsivaks. Teine huvitatud isik, Hispaania Vesiviljelusliit, väitis samuti, et tasakaalustusmeetmed tuleb jätta kehtima, ja teatas, et Türgi importtoodete hinnad on liidu forellikasvatajate hindadest madalamad. |
| --- | --- |

(8)

Kaks huvitatud isikut esitasid seisukohad, et kaitsta kehtivate meetmete kehtima jätmise vajalikkust. Üks huvitatud isik, Taani Vesiviljelusliit (kes esialgses uurimises esindab kaebuse esitajat), oli seisukohal, et alusmääruse artikli 19 tingimused ei ole täidetud. Taani Vesiviljelusliit väitis, et kaebuses sisalduv teave ei ole täielik ja annab Türgi forellikasvatajatele makstavatest subsiidiumidest eksliku ettekujutuse ning et Türgi tehtud muudatusi ei saa pidada püsivaks. Teine huvitatud isik, Hispaania Vesiviljelusliit, väitis samuti, et tasakaalustusmeetmed tuleb jätta kehtima, ja teatas, et Türgi importtoodete hinnad on liidu forellikasvatajate hindadest madalamad.

1.6.   Türgi eksportivate tootjate valikuuring

Türgi eksportivate tootjate valikuuring

| (9) | Eksportivate tootjate suurt arvu silmas pidades andis komisjon algatamisteates teada, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 teha eksportivate tootjate valikuuringu. |
| --- | --- |

(9)

Eksportivate tootjate suurt arvu silmas pidades andis komisjon algatamisteates teada, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 27 teha eksportivate tootjate valikuuringu.

| (10) | Et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Türgi teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Euroopa Liidu juures asuval Türgi Vabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. Algatamisteates esitatud teave saadeti kokku enam kui seitsmekümnele Türgi äriühingule. |
| --- | --- |

(10)

Et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Türgi teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Euroopa Liidu juures asuval Türgi Vabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. Algatamisteates esitatud teave saadeti kokku enam kui seitsmekümnele Türgi äriühingule.

| (11) | Kakskümmend seitse eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt valis komisjon esialgu valimisse viis eksportivat tootjat/tootjate rühma, hõlmates kolme eksportivat tootjat/tootjate rühma, kelle ekspordimaht liitu oli kõige suurem, ning kahte väiksemat eksportivat tootjat/tootjate rühma. Komisjon pidas esitatud valimit esinduslikuks. |
| --- | --- |

(11)

Kakskümmend seitse eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Alusmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt valis komisjon esialgu valimisse viis eksportivat tootjat/tootjate rühma, hõlmates kolme eksportivat tootjat/tootjate rühma, kelle ekspordimaht liitu oli kõige suurem, ning kahte väiksemat eksportivat tootjat/tootjate rühma. Komisjon pidas esitatud valimit esinduslikuks.

| (12) | Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Kaks eksportivate tootjate rühma, KLC Group ja Sagun Group, taotlesid enda lisamist valimisse. KLC Groupi suurt ekspordimahtu arvesse võttes otsustas komisjon lisada KLC Groupi valimisse, et nõuetekohaselt uurida muudetud kava mõju sektorile. Võttes arvesse uurimise jaoks ettenähtud aja piiratust, otsustas komisjon Group Saguni valimisse lisamise taotluse tagasi lükata (4). |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Kaks eksportivate tootjate rühma, KLC Group ja Sagun Group, taotlesid enda lisamist valimisse. KLC Groupi suurt ekspordimahtu arvesse võttes otsustas komisjon lisada KLC Groupi valimisse, et nõuetekohaselt uurida muudetud kava mõju sektorile. Võttes arvesse uurimise jaoks ettenähtud aja piiratust, otsustas komisjon Group Saguni valimisse lisamise taotluse tagasi lükata (4).

4

| (13) | Lõplik valim koosnes seega järgmistest eksportivatest tootjatest/eksportivate tootjate rühmadest ja nendega seotud äriühingutest:






  — | ADA SU Group; |
| --- | --- | --- |

(13)

Lõplik valim koosnes seega järgmistest eksportivatest tootjatest/eksportivate tootjate rühmadest ja nendega seotud äriühingutest:

—

ADA SU Group;

| — | ALIMA Group; |
| --- | --- |

—

ALIMA Group;

| — | GMS Group; |
| --- | --- |

—

GMS Group;

| — | KLC Group; |
| --- | --- |

—

KLC Group;

| — | Mittos Su Ürünleri; |
| --- | --- |

—

Mittos Su Ürünleri;

| — | Özpekler Group. |
| --- | --- |

—

Özpekler Group.

| (14) | Lõplik valim esindas ligikaudu 71 % liitu eksporditud vaatlusaluse toote impordi mahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon oli seisukohal, et see on esinduslik ja võimaldab nõuetekohaselt uurida Türgi tehtud muudatuste mõju kõikidele selle sektori äriühingutele. |
| --- | --- |

(14)

Lõplik valim esindas ligikaudu 71 % liitu eksporditud vaatlusaluse toote impordi mahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon oli seisukohal, et see on esinduslik ja võimaldab nõuetekohaselt uurida Türgi tehtud muudatuste mõju kõikidele selle sektori äriühingutele.

1.7.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (15) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata Türgi kehtestatud otseste subsiidiumide kava rakendamise muutmise mõju. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata Türgi kehtestatud otseste subsiidiumide kava rakendamise muutmise mõju.

| (16) | Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale ja Türgile. Küsimustikule saadi täielikud vastused kõikidelt kõnealustelt isikutelt. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon saatis küsimustikud kuuele valimisse võetud eksportivale tootjale/eksportivate tootjate rühmale ja Türgile. Küsimustikule saadi täielikud vastused kõikidelt kõnealustelt isikutelt.

| (17) | Komisjon tegi kontrollkäigud valimisse võetud eksportivate tootjate rühmast ühe äriühingu, nimelt Alima Groupi ettevõtetesse. Komisjon korraldas kontrollkäigu ka Türgi ametiasutustesse. Punktis 4.3.4 esitatud järeldusi arvesse võttes otsustas komisjon valimisse võetud ülejäänud äriühinguid mitte külastada. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon tegi kontrollkäigud valimisse võetud eksportivate tootjate rühmast ühe äriühingu, nimelt Alima Groupi ettevõtetesse. Komisjon korraldas kontrollkäigu ka Türgi ametiasutustesse. Punktis 4.3.4 esitatud järeldusi arvesse võttes otsustas komisjon valimisse võetud ülejäänud äriühinguid mitte külastada.

1.8.   Teavitamine

Teavitamine

| (18) | 21. veebruaril 2018 teavitas komisjoni kõiki huvitatud isikuid uurimise seisukohast olulistest asjaoludest ja kaalutlustest ning palus neil hiljemalt 18. märtsil 2018 esitada kirjalikud märkused ja/või taotleda asja arutamist komisjoni ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametnikuga. |
| --- | --- |

(18)

21. veebruaril 2018 teavitas komisjoni kõiki huvitatud isikuid uurimise seisukohast olulistest asjaoludest ja kaalutlustest ning palus neil hiljemalt 18. märtsil 2018 esitada kirjalikud märkused ja/või taotleda asja arutamist komisjoni ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametnikuga.

| (19) | Türgi, taotluse esitaja, neli valimisse võetud eksportivat tootjat ja Taani Vesiviljelusliit esitasid pärast teavitamist märkusi. Komisjoni, Türgi ja taotluse esitaja vaheline ärakuulamine toimus 23. märtsil 2018. Komisjoni ja Taani Vesiviljelusliidu vaheline ärakuulamine toimus 16. aprillil 2018. |
| --- | --- |

(19)

Türgi, taotluse esitaja, neli valimisse võetud eksportivat tootjat ja Taani Vesiviljelusliit esitasid pärast teavitamist märkusi. Komisjoni, Türgi ja taotluse esitaja vaheline ärakuulamine toimus 23. märtsil 2018. Komisjoni ja Taani Vesiviljelusliidu vaheline ärakuulamine toimus 16. aprillil 2018.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (20) | Vaatlusalune toode on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):






  — | eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või |
| --- | --- | --- |

(20)

Vaatlusalune toode on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

| — | värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud: |
| --- | --- |

—

värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:

| — | terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või |
| --- | --- |

—

terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või

| — | ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või |
| --- | --- |

—

ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või

| — | kalafilee, massiga 400 g tükk või vähem, |
| --- | --- |

—

kalafilee, massiga 400 g tükk või vähem,

mis on pärit Türgist ja kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (21) | Komisjon järeldas esialgse uurimise käigus, et liidus toodetud tooted ja Türgis toodetud tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon järeldas esialgse uurimise käigus, et liidus toodetud tooted ja Türgis toodetud tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   ESIALGSES UURIMISES KINDLAKS TEHTUD TASAKAALUSTAVAD SUBSIIDIUMID

ESIALGSES UURIMISES KINDLAKS TEHTUD TASAKAALUSTAVAD SUBSIIDIUMID

| (22) | Esialgse uurimise ajal uuris komisjon mitut meedet, millest forelli eksportivad Türgi tootjad esialgse uurimisperioodi jooksul (2013. aasta) kasu said või võisid kasu saada (vt ajutisi tasakaalustavaid tollimakse kehtestava komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (5) põhjendus 37). |
| --- | --- |

(22)

Esialgse uurimise ajal uuris komisjon mitut meedet, millest forelli eksportivad Türgi tootjad esialgse uurimisperioodi jooksul (2013. aasta) kasu said või võisid kasu saada (vt ajutisi tasakaalustavaid tollimakse kehtestava komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (5) põhjendus 37).

5

| (23) | Peamised subsiidiumid, millest Türgi forellikasvatajad esialgse uurimisperioodi ajal kasu said, olid kõikidele forellikasvatajatele kilogrammipõhiselt antud otsesed subsiidiumid ja jäid vahemikku 7 % – 9,6 %. Lisaks said esialgse uurimise ajal valimisse võetud kaks äriühingut kasu subsideeritud laenudest. Komisjon tegi kindlaks, et subsideeritud laenude osakaal oli ühe äriühingu (Kilic) puhul 0,1 % ja teise äriühingu (Özpekler) puhul 0,3 %. |
| --- | --- |

(23)

Peamised subsiidiumid, millest Türgi forellikasvatajad esialgse uurimisperioodi ajal kasu said, olid kõikidele forellikasvatajatele kilogrammipõhiselt antud otsesed subsiidiumid ja jäid vahemikku 7 % – 9,6 %. Lisaks said esialgse uurimise ajal valimisse võetud kaks äriühingut kasu subsideeritud laenudest. Komisjon tegi kindlaks, et subsideeritud laenude osakaal oli ühe äriühingu (Kilic) puhul 0,1 % ja teise äriühingu (Özpekler) puhul 0,3 %.

| (24) | Komisjon tegi kindlaks, et kõikidest muudest uuritud subsiidiumimeetmetest esialgsel uurimisperioodil kasu ei saadud või oli see tähtsusetu. Seetõttu tasakaalustasid forellikasvatajatele kehtestatud meetmed peamiselt otseseid subsiidiume. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon tegi kindlaks, et kõikidest muudest uuritud subsiidiumimeetmetest esialgsel uurimisperioodil kasu ei saadud või oli see tähtsusetu. Seetõttu tasakaalustasid forellikasvatajatele kehtestatud meetmed peamiselt otseseid subsiidiume.

| (25) | Esialgsel uurimisperioodil (2013. aasta) anti forellikasvatajatele otseseid subsiidiume 7. märtsi 2013. aasta dekreedi nr 2013/4463 alusel, mis käsitleb põllumajandussubsiidiume 2013. aastal (edaspidi „2013. aasta dekreet“). Dekreet oli seotud 2013. aastal kasvatatud forelliga. |
| --- | --- |

(25)

Esialgsel uurimisperioodil (2013. aasta) anti forellikasvatajatele otseseid subsiidiume 7. märtsi 2013. aasta dekreedi nr 2013/4463 alusel, mis käsitleb põllumajandussubsiidiume 2013. aastal (edaspidi „2013. aasta dekreet“). Dekreet oli seotud 2013. aastal kasvatatud forelliga.

| (26) | 2013. aasta dekreedi alusel anti subsiidiume kõikidele forellikasvatajatele, kellel oli kalakasvatusüksusega seotud kehtiv tootmislitsents. Tootmislitsents võis olla seotud tootmisega meres, veehoidlas või sisemaal toimuva tootmisega. Forellikasvatajal võis olla mitu tootmislitsentsi (kalakasvatusüksused) sama veehoidla või sama merepiirkonna jaoks. 2013. aasta dekreedi kohaselt oli tootmine kõikide nende litsentside alusel kõlblik subsiidiumide eraldamiseks järgmiste piirmäärade ulatuses: forellikasvatajad said iga tootmislitsentsi puhul 0,65 Türgi liiri (edaspidi „liir“) forelli kilogrammi kohta kuni 250-tonnise aastatoodangu puhul; 251- kuni 500-tonnise toodangu puhul said forellikasvatajad poole summast (0,325 liiri/kg) ja 500 tonni ületava toodangu eest subsiidiumi ei saadud. |
| --- | --- |

(26)

2013. aasta dekreedi alusel anti subsiidiume kõikidele forellikasvatajatele, kellel oli kalakasvatusüksusega seotud kehtiv tootmislitsents. Tootmislitsents võis olla seotud tootmisega meres, veehoidlas või sisemaal toimuva tootmisega. Forellikasvatajal võis olla mitu tootmislitsentsi (kalakasvatusüksused) sama veehoidla või sama merepiirkonna jaoks. 2013. aasta dekreedi kohaselt oli tootmine kõikide nende litsentside alusel kõlblik subsiidiumide eraldamiseks järgmiste piirmäärade ulatuses: forellikasvatajad said iga tootmislitsentsi puhul 0,65 Türgi liiri (edaspidi „liir“) forelli kilogrammi kohta kuni 250-tonnise aastatoodangu puhul; 251- kuni 500-tonnise toodangu puhul said forellikasvatajad poole summast (0,325 liiri/kg) ja 500 tonni ületava toodangu eest subsiidiumi ei saadud.

4.   UURIMISTULEMUSED

UURIMISTULEMUSED

4.1.   Üldteave

Üldteave

| (27) | Forellitootmisele antavaid subsiidiume reguleeritakse Türgi valitsuse igal aastal välja antava dekreediga. Dekreediga nähakse ette vesiviljelustootmise põhitingimused ja subsiidiumisummad Türgis. Dekreedi rakendamisega seotud menetlused ja põhimõtted määratakse üksikasjalikumalt kindlaks toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi igal aastal välja antavate teatistega. |
| --- | --- |

(27)

Forellitootmisele antavaid subsiidiume reguleeritakse Türgi valitsuse igal aastal välja antava dekreediga. Dekreediga nähakse ette vesiviljelustootmise põhitingimused ja subsiidiumisummad Türgis. Dekreedi rakendamisega seotud menetlused ja põhimõtted määratakse üksikasjalikumalt kindlaks toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi igal aastal välja antavate teatistega.

| (28) | Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas 2016. aasta teist poolt ja 2017. aasta esimest poolt, uuris komisjon esmalt forellikasvatajatele 2016. ja 2017. aastal antud või antavate subsiidiumide summasid ja tingimusi (vt punkt 4.2). |
| --- | --- |

(28)

Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas 2016. aasta teist poolt ja 2017. aasta esimest poolt, uuris komisjon esmalt forellikasvatajatele 2016. ja 2017. aastal antud või antavate subsiidiumide summasid ja tingimusi (vt punkt 4.2).

| (29) | Teiseks analüüsis komisjon Türgi antud subsiidiumisummade üldist arengut alates esialgsest uurimisest kuni praeguseni (vt punkt 4.3). Kolmandaks hindas komisjon, kas subsideerimise tasemes oli olulisi muutusi ja kas muutust saab pidada püsivaks (vt punkt 4.4). |
| --- | --- |

(29)

Teiseks analüüsis komisjon Türgi antud subsiidiumisummade üldist arengut alates esialgsest uurimisest kuni praeguseni (vt punkt 4.3). Kolmandaks hindas komisjon, kas subsideerimise tasemes oli olulisi muutusi ja kas muutust saab pidada püsivaks (vt punkt 4.4).

4.2.   Forellitootmisele 2016. ja 2017. aastal antud subsiidiumid

Forellitootmisele 2016. ja 2017. aastal antud subsiidiumid

4.2.1.   Forellitootmisele 2016. aastal antud subsiidiumid

Forellitootmisele 2016. aastal antud subsiidiumid

| (30) | 2016. aastal oli forellikasvatajatele määratud subsiidiumide andmise aluseks dekreet nr 2016/8791 (6) põllumajandustoetuste kohta 2016. aastal (edaspidi „2016. aasta dekreet“). Lisaks kehtestati vesiviljelustoetust käsitleva teatisega nr 2016/33 (7) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused. |
| --- | --- |

(30)

2016. aastal oli forellikasvatajatele määratud subsiidiumide andmise aluseks dekreet nr 2016/8791 (6) põllumajandustoetuste kohta 2016. aastal (edaspidi „2016. aasta dekreet“). Lisaks kehtestati vesiviljelustoetust käsitleva teatisega nr 2016/33 (7) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused.

6

7

| (31) | Subsiidiumisumma liiri kg kohta jäi küll 2013. aasta tasemele, kuid uue artikliga 4.16 jäeti subsiidiumist ilma põllumajandusettevõtted, mis „paiknesid samas ministeeriumi määratud potentsiaalses piirkonnas, samas veehoidlas või samas tsoonis asuvas piirkondlikus veehoidlas“. |
| --- | --- |

(31)

Subsiidiumisumma liiri kg kohta jäi küll 2013. aasta tasemele, kuid uue artikliga 4.16 jäeti subsiidiumist ilma põllumajandusettevõtted, mis „paiknesid samas ministeeriumi määratud potentsiaalses piirkonnas, samas veehoidlas või samas tsoonis asuvas piirkondlikus veehoidlas“.

| (32) | Juhul kui forellikasvatajal oli enam kui üks tootmislitsents (või kalakasvatusüksus) ministeeriumi määratletud samas potentsiaalses merepiirkonnas, samas veehoidlas või samades piirkondades asuvates samades veehoidlates, mis kuulusid samale isikule või samale ettevõttele/äriühingule, käsitati selle artikli kohaselt ja vastupidi esialgse uurimisperioodi aegsele olukorrale neid litsentse või kalakasvatusüksusi sellele äriühingule kuuluva üheainsa litsentsi või üksusena ning otsest subsiidiumi maksti vastavalt sellele tõlgendusele. Taotluse esitaja väitis, et selle artikli tõttu vähenes subsiidiumi saamiseks kõlbliku tootmise maht ja seetõttu said forellikasvatajad subsiidiume märkimisväärselt vähem. Samas märkas komisjon, et sellel tingimusel oli kaks piirangut. |
| --- | --- |

(32)

Juhul kui forellikasvatajal oli enam kui üks tootmislitsents (või kalakasvatusüksus) ministeeriumi määratletud samas potentsiaalses merepiirkonnas, samas veehoidlas või samades piirkondades asuvates samades veehoidlates, mis kuulusid samale isikule või samale ettevõttele/äriühingule, käsitati selle artikli kohaselt ja vastupidi esialgse uurimisperioodi aegsele olukorrale neid litsentse või kalakasvatusüksusi sellele äriühingule kuuluva üheainsa litsentsi või üksusena ning otsest subsiidiumi maksti vastavalt sellele tõlgendusele. Taotluse esitaja väitis, et selle artikli tõttu vähenes subsiidiumi saamiseks kõlbliku tootmise maht ja seetõttu said forellikasvatajad subsiidiume märkimisväärselt vähem. Samas märkas komisjon, et sellel tingimusel oli kaks piirangut.

| (33) | Esiteks näitas uurimine, et Türgi esitatud teabe kohaselt on 2016. aasta dekreedi artiklis 4.16 kehtestatud piirang seotud ainult forelli kasvatamisega veehoidlates või meres, aga mitte sisemaal, mis moodustab Türgi esitatud teabe kohaselt ligikaudu 20 % kogu forellitoodangust Türgis (8). Pärast teavitamist kinnitas ka Türgi, et 65 % kõigist tootmisüksustest (kasvandustest) asuvad sisemaal ja üksnes 35 % kõigist tootmisüksustest (kasvandustest) asuvad veehoidlates või meres. |
| --- | --- |

(33)

Esiteks näitas uurimine, et Türgi esitatud teabe kohaselt on 2016. aasta dekreedi artiklis 4.16 kehtestatud piirang seotud ainult forelli kasvatamisega veehoidlates või meres, aga mitte sisemaal, mis moodustab Türgi esitatud teabe kohaselt ligikaudu 20 % kogu forellitoodangust Türgis (8). Pärast teavitamist kinnitas ka Türgi, et 65 % kõigist tootmisüksustest (kasvandustest) asuvad sisemaal ja üksnes 35 % kõigist tootmisüksustest (kasvandustest) asuvad veehoidlates või meres.

8

| (34) | 2016. aasta dekreedi artiklis 4.16 kehtestatud piirang ei mõjutanud seega 20 % forellitoodangut ega 65 % tootmisüksusi või kasvandusi üldse. See oli nii näiteks ühe valimisse võetud äriühingu (Mittos) puhul, mille kasvandused asusid sisemaal. Üks teine valimisse võetud äriühingute rühma (Özpekler Group) kasvandused asusid eri veehoidlates. Nende äriühingute/äriühingute rühmade esitatud (ja valitsuse tasandil kontrollitud) teabe kohaselt vastasid mõlemad subsiidiumide saamise tingimustele sama arvu tootmislitsentside alusel (ühel juhul kuus ja teisel juhul kolm) nii 2015. aastal (enne seadusandlikku muudatust) kui ka 2016. aastal (mil uus õigusakt juba kehtis). Seega ei olnud seadusandlikul muudatusel nendele äriühingutele olulist mõju. |
| --- | --- |

(34)

2016. aasta dekreedi artiklis 4.16 kehtestatud piirang ei mõjutanud seega 20 % forellitoodangut ega 65 % tootmisüksusi või kasvandusi üldse. See oli nii näiteks ühe valimisse võetud äriühingu (Mittos) puhul, mille kasvandused asusid sisemaal. Üks teine valimisse võetud äriühingute rühma (Özpekler Group) kasvandused asusid eri veehoidlates. Nende äriühingute/äriühingute rühmade esitatud (ja valitsuse tasandil kontrollitud) teabe kohaselt vastasid mõlemad subsiidiumide saamise tingimustele sama arvu tootmislitsentside alusel (ühel juhul kuus ja teisel juhul kolm) nii 2015. aastal (enne seadusandlikku muudatust) kui ka 2016. aastal (mil uus õigusakt juba kehtis). Seega ei olnud seadusandlikul muudatusel nendele äriühingutele olulist mõju.

| (35) | Teiseks kohaldati piirangut juriidilise isiku põhiselt, mis tähendas, et seotud äriühingutest koosneva rühma puhul oli igal äriühingul võimalik taotleda subsiidiume dekreedis ettenähtud piirmäärade ulatuses. See tähendab, et kui äriühingute rühm koosnes erinevatest juriidilistest isikutest, kelle tootmisettevõtted (litsentsid) asusid samas tsoonis, oli igal rühma kuuluval äriühingul võimalik subsiidiumidest eraldi alusel kasu saada, isegi kui tal olid kalakasvandused temaga seotud teise äriühinguga samas tsoonis. Türgi kinnitas, et see oli nii ühe valimisse võetud rühma, Alima Groupi puhul. Mõlemad sellesse rühma kuuluvad seotud äriühingud olid subsiidiumide taotlemiseks kõlblikud, kuigi nende kalakasvandused paiknesid samas tsoonis. |
| --- | --- |

(35)

Teiseks kohaldati piirangut juriidilise isiku põhiselt, mis tähendas, et seotud äriühingutest koosneva rühma puhul oli igal äriühingul võimalik taotleda subsiidiume dekreedis ettenähtud piirmäärade ulatuses. See tähendab, et kui äriühingute rühm koosnes erinevatest juriidilistest isikutest, kelle tootmisettevõtted (litsentsid) asusid samas tsoonis, oli igal rühma kuuluval äriühingul võimalik subsiidiumidest eraldi alusel kasu saada, isegi kui tal olid kalakasvandused temaga seotud teise äriühinguga samas tsoonis. Türgi kinnitas, et see oli nii ühe valimisse võetud rühma, Alima Groupi puhul. Mõlemad sellesse rühma kuuluvad seotud äriühingud olid subsiidiumide taotlemiseks kõlblikud, kuigi nende kalakasvandused paiknesid samas tsoonis.

| (36) | Nende asjaolude tõttu ei vähendanud piirangu üldine mõju märkimisväärselt subsiidiumide saajate arvu. Türgi esitatud teabe kohaselt vähenes otsese subsiidiumi saamiseks kõlblike kalakasvatuslitsentside arv ligikaudu 947 kalakasvatuslitsentsilt 2015. aastal ligikaudu 837 kalakasvatuslitsentsini 2016. aastal ja 817 litsentsini 2017. aastal. Nagu selgitatud põhjenduses 34, kui mõne äriühingu toetuskõlblike litsentside arv eraldi võetuna vähenes aastatel 2015–2016, siis nendest mõne, nagu Özpekler Groupi või Mittose puhul jäi toetuskõlblike litsentside arv enne ja pärast muudatust samaks. |
| --- | --- |

(36)

Nende asjaolude tõttu ei vähendanud piirangu üldine mõju märkimisväärselt subsiidiumide saajate arvu. Türgi esitatud teabe kohaselt vähenes otsese subsiidiumi saamiseks kõlblike kalakasvatuslitsentside arv ligikaudu 947 kalakasvatuslitsentsilt 2015. aastal ligikaudu 837 kalakasvatuslitsentsini 2016. aastal ja 817 litsentsini 2017. aastal. Nagu selgitatud põhjenduses 34, kui mõne äriühingu toetuskõlblike litsentside arv eraldi võetuna vähenes aastatel 2015–2016, siis nendest mõne, nagu Özpekler Groupi või Mittose puhul jäi toetuskõlblike litsentside arv enne ja pärast muudatust samaks.

| (37) | Lisaks 2016. aasta dekreedi artikliga 4.16 kehtestatud õiguslikule muudatusele rakendas Türgi sama dekreediga 1. jaanuarist 2016 ka uue otsese subsiidiumi suletud tootmissüsteemidele (9). Dekreedi artiklis 4.16 sätestati, et eesmärk on „riigi veeressurssidest maksimaalsel tasemel kasu saada, eesmärgiga tagada vesiviljelustoodete ja erinevate liikide kasvatamine asukohtades, kus veekasutus on piiratud“. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks 2016. aasta dekreedi artikliga 4.16 kehtestatud õiguslikule muudatusele rakendas Türgi sama dekreediga 1. jaanuarist 2016 ka uue otsese subsiidiumi suletud tootmissüsteemidele (9). Dekreedi artiklis 4.16 sätestati, et eesmärk on „riigi veeressurssidest maksimaalsel tasemel kasu saada, eesmärgiga tagada vesiviljelustoodete ja erinevate liikide kasvatamine asukohtades, kus veekasutus on piiratud“.

9

| (38) | Suletud tootmissüsteemi subsiidiumi võis anda ka teiste dekreedis sätestatud kalaliikide, näiteks merikogre ja huntahvena tootjatele. Subsiidiumisumma oli 0,5 liiri kõnealuses süsteemis toodetud kala kilogrammi kohta olenemata toodetud kala liikidest. |
| --- | --- |

(38)

Suletud tootmissüsteemi subsiidiumi võis anda ka teiste dekreedis sätestatud kalaliikide, näiteks merikogre ja huntahvena tootjatele. Subsiidiumisumma oli 0,5 liiri kõnealuses süsteemis toodetud kala kilogrammi kohta olenemata toodetud kala liikidest.

4.2.2.   Subsiidiumid 2017. aasta forellitoodangu eest

Subsiidiumid 2017. aasta forellitoodangu eest

| (39) | Kooskõlas praktikaga võtta igal aastal vastu uued forellikasvatajate subsiidiume käsitlevad dekreedid ja teatised asendati 2016. aasta dekreet 2017. aastal dekreediga nr 2017/10465, (10) mis käsitleb põllumajandustoetuste andmist 2017. aastal (edaspidi „2017. aasta dekreet“). Lisaks kehtestati vesiviljelustoetust käsitleva teatisega nr 2017/38 (11) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused. |
| --- | --- |

(39)

Kooskõlas praktikaga võtta igal aastal vastu uued forellikasvatajate subsiidiume käsitlevad dekreedid ja teatised asendati 2016. aasta dekreet 2017. aastal dekreediga nr 2017/10465, (10) mis käsitleb põllumajandustoetuste andmist 2017. aastal (edaspidi „2017. aasta dekreet“). Lisaks kehtestati vesiviljelustoetust käsitleva teatisega nr 2017/38 (11) subsiidiumide üksikasjalikud tingimused.

10

11

| (40) | 2017. aasta dekreedis jäeti kehtima artikli 4.16 sätted toetuskõlblike litsentside arvu kohta. Samal ajal suurendati sellega forellitootmisele antavate otseste subsiidiumide summat. Uued subsiidiumisummad olid järgmised:






  — | kuni 250-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumiks 0,75 liiri kg kohta (võrreldes 2016. aasta näitajaga 0,65 liiri kg kohta); |
| --- | --- | --- |

(40)

2017. aasta dekreedis jäeti kehtima artikli 4.16 sätted toetuskõlblike litsentside arvu kohta. Samal ajal suurendati sellega forellitootmisele antavate otseste subsiidiumide summat. Uued subsiidiumisummad olid järgmised:

—

kuni 250-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumiks 0,75 liiri kg kohta (võrreldes 2016. aasta näitajaga 0,65 liiri kg kohta);

| — | 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumiks 0,375 liiri kg kohta (võrreldes 2016. aasta näitajaga 0,325 liiri kg kohta); |
| --- | --- |

—

250- kuni 500-tonnise toodangu puhul määrati subsiidiumiks 0,375 liiri kg kohta (võrreldes 2016. aasta näitajaga 0,325 liiri kg kohta);

| — | 500 tonni ületava toodangu puhul subsiidiume ette ei nähtud. |
| --- | --- |

—

500 tonni ületava toodangu puhul subsiidiume ette ei nähtud.

| (41) | 2017. aasta dekreediga kehtestati samuti uued subsiidiumid. Türgi esitatud teabe kohaselt asendasid uued subsiidiumid esialgses uurimises kindlaks tehtud tasakaalustavaid subsiidiume osaliselt ja täiendasid neid ning nende eesmärk oli kala tarbimise toetamine Türgis, keskkonnanõuete täitmine, haiguste vastu võitlemine ja toidu kvaliteet, mitmekesisus ja jälgitavus. Uued subsiidiumid olid järgmised:






  — | subsiidiumid üle 1 kg kaaluva forelli eest; |
| --- | --- | --- |

(41)

2017. aasta dekreediga kehtestati samuti uued subsiidiumid. Türgi esitatud teabe kohaselt asendasid uued subsiidiumid esialgses uurimises kindlaks tehtud tasakaalustavaid subsiidiume osaliselt ja täiendasid neid ning nende eesmärk oli kala tarbimise toetamine Türgis, keskkonnanõuete täitmine, haiguste vastu võitlemine ja toidu kvaliteet, mitmekesisus ja jälgitavus. Uued subsiidiumid olid järgmised:

—

subsiidiumid üle 1 kg kaaluva forelli eest;

| — | subsiidiumid kalade märgistamise eest; |
| --- | --- |

—

subsiidiumid kalade märgistamise eest;

| — | subsiidiumid hea põllumajandustava eest. |
| --- | --- |

—

subsiidiumid hea põllumajandustava eest.

| (42) | Üle 1 kg kaaluva forelli tootmise eest antud subsiidiumide eesmärk oli edendada toodete mitmekesisust. Subsiidiumisummaks kehtestati 0,25 liiri kg kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul ja pool summast (0,125 liiri kg kohta) 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul. Artiklis 4.16 sätestatud ja põhjendustes 32–35 selgitatud kõlblikkuskriteeriumide piirangut kohaldati ka seda liiki subsiidiumile. |
| --- | --- |

(42)

Üle 1 kg kaaluva forelli tootmise eest antud subsiidiumide eesmärk oli edendada toodete mitmekesisust. Subsiidiumisummaks kehtestati 0,25 liiri kg kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul ja pool summast (0,125 liiri kg kohta) 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul. Artiklis 4.16 sätestatud ja põhjendustes 32–35 selgitatud kõlblikkuskriteeriumide piirangut kohaldati ka seda liiki subsiidiumile.

| (43) | Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et üle 1 kg kaaluva forelli tootmise eest antud subsiidiumid hõlmasid vaatlusalust toodet üksnes siis, kui forelli kaal oli vahemikus 1–1,2 kg. Nad väitsid, et üle 1,2 kg kaaluv forell ei olnud enam hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega. Peale selle väidab Türgi, et põllumajandusministeerium seab teatises, millega määratakse kindlaks toetuskavade tingimused 2018. aastat hõlmava tootmise jaoks, subsiidiumi piiranguks üle 1,25 kg kaaluva forelli. Seega ei tuleks forellikasvatajate subsiidiumide arengu hindamisel nii 2017. kui ka 2018. aastal arvesse võtta üle 1 kg kaaluva forelli puhul antavaid subsiidiume. |
| --- | --- |

(43)

Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et üle 1 kg kaaluva forelli tootmise eest antud subsiidiumid hõlmasid vaatlusalust toodet üksnes siis, kui forelli kaal oli vahemikus 1–1,2 kg. Nad väitsid, et üle 1,2 kg kaaluv forell ei olnud enam hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusega. Peale selle väidab Türgi, et põllumajandusministeerium seab teatises, millega määratakse kindlaks toetuskavade tingimused 2018. aastat hõlmava tootmise jaoks, subsiidiumi piiranguks üle 1,25 kg kaaluva forelli. Seega ei tuleks forellikasvatajate subsiidiumide arengu hindamisel nii 2017. kui ka 2018. aastal arvesse võtta üle 1 kg kaaluva forelli puhul antavaid subsiidiume.

| (44) | Komisjon nõustus, et forell, mida müüakse terve kalana ja mis kaalub üle 1,2 kg, ei ole vaatlusalune toode. Seega ei ole subsiidiumid, mida on antud selleks, et kasvatada kõnealuseid kalu, mis on eranditult ette nähtud teise turu jaoks, praeguste meetmete kohaselt tasakaalustavad. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon nõustus, et forell, mida müüakse terve kalana ja mis kaalub üle 1,2 kg, ei ole vaatlusalune toode. Seega ei ole subsiidiumid, mida on antud selleks, et kasvatada kõnealuseid kalu, mis on eranditult ette nähtud teise turu jaoks, praeguste meetmete kohaselt tasakaalustavad.

| (45) | Siiski saadi 1–1,2 kg kaaluvate forellide kasvatamise puhul kava eeskirjadest 2017. aastal kasu ja see kuulus toote määratluse alla. Peale selle anti teatise nr 2017/38 artikli 4 punkti f kohaselt kalakasvatajale subsiidiumi väljapüütud kalade eest. Isegi siis, kui Türgi kavatses 2018. aastal seada subsiidiumi maksmise piiranguks üle 1,25 kg kaaluva forelli, puudub dekreedis õiguslik tingimus, millega välistataks subsiidiumi andmine, kui forelli müüakse muul kujul. Saadud teabe näitab, et selles tööstusharus on levinud tava töödelda mõnesid suuri püütud forelle ja müüa neid vaatlusaluse tootena, nt filee kujul. Seega hõlmas subsiidiumikava vastav summa vaatlusalust toodet. Peale selle saab komisjon oma analüüsis tugineda üksnes asjakohastele lõplikele seadusandlikele ja haldusaktidele, mis on eksportivas riigis täiel määral jõus. Kuna teatist, millega määratakse kindlaks 2018. aasta tingimused, ei ole veel vastu võetud, ei saa Türgi kavandatud tingimusi praeguses etapis arvesse võtta. Seepärast ei jätnud komisjon kõnealust kava oma üldanalüüsist välja ja pigem täiendas oma järeldusi seoses kava majandusliku mõjuga (vt põhjendus 67). |
| --- | --- |

(45)

Siiski saadi 1–1,2 kg kaaluvate forellide kasvatamise puhul kava eeskirjadest 2017. aastal kasu ja see kuulus toote määratluse alla. Peale selle anti teatise nr 2017/38 artikli 4 punkti f kohaselt kalakasvatajale subsiidiumi väljapüütud kalade eest. Isegi siis, kui Türgi kavatses 2018. aastal seada subsiidiumi maksmise piiranguks üle 1,25 kg kaaluva forelli, puudub dekreedis õiguslik tingimus, millega välistataks subsiidiumi andmine, kui forelli müüakse muul kujul. Saadud teabe näitab, et selles tööstusharus on levinud tava töödelda mõnesid suuri püütud forelle ja müüa neid vaatlusaluse tootena, nt filee kujul. Seega hõlmas subsiidiumikava vastav summa vaatlusalust toodet. Peale selle saab komisjon oma analüüsis tugineda üksnes asjakohastele lõplikele seadusandlikele ja haldusaktidele, mis on eksportivas riigis täiel määral jõus. Kuna teatist, millega määratakse kindlaks 2018. aasta tingimused, ei ole veel vastu võetud, ei saa Türgi kavandatud tingimusi praeguses etapis arvesse võtta. Seepärast ei jätnud komisjon kõnealust kava oma üldanalüüsist välja ja pigem täiendas oma järeldusi seoses kava majandusliku mõjuga (vt põhjendus 67).

| (46) | Kalade märgistamise eest antavate subsiidiumide eesmärk oli kalade jälgitavuse ja kalade kvaliteedi edendamine. Subsiidiumisumma oli 0,02 liiri tk kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul ja pool summast (0,01 liiri) 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul. Piirmäära kohaldati tootmislitsentsi põhiselt. Artiklis 4.16 sätestatud ja põhjendustes 32–35 selgitatud kõlblikkuskriteeriumide piirangut kohaldati ka seda liiki subsiidiumile. Kalade märgistamise subsiidiumi võis anda ka teiste dekreedis sätestatud kalaliikide, näiteks merikogre ja huntahvena tootjatele. Huvitatud isikud ei vaidlustanud kõnealust järeldust pärast teavitamist. |
| --- | --- |

(46)

Kalade märgistamise eest antavate subsiidiumide eesmärk oli kalade jälgitavuse ja kalade kvaliteedi edendamine. Subsiidiumisumma oli 0,02 liiri tk kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul ja pool summast (0,01 liiri) 250- kuni 500-tonnise toodangu puhul. Piirmäära kohaldati tootmislitsentsi põhiselt. Artiklis 4.16 sätestatud ja põhjendustes 32–35 selgitatud kõlblikkuskriteeriumide piirangut kohaldati ka seda liiki subsiidiumile. Kalade märgistamise subsiidiumi võis anda ka teiste dekreedis sätestatud kalaliikide, näiteks merikogre ja huntahvena tootjatele. Huvitatud isikud ei vaidlustanud kõnealust järeldust pärast teavitamist.

| (47) | Hea põllumajandustava subsiidiumid olid seotud keskkonda, toiduohutust, kalade heaolu ja jälgitavust puudutavate teatavate standardite täitmisega. Subsiidiumi saamise nõuete täitmiseks pidi iga äriühing läbi tegema auditi. Pärast auditi lõpetamist oli võimalik välja anda sertifikaat. Standardite täitmist kontrollivad asutused pidid olema ministeeriumi sertifitseeritud. 2017. aasta forellitoodangu toetuskõlblikuks tunnistamiseks oli äriühingute taotluse esitamise tähtaeg 31. märts 2018. Subsiidiumisummaks kehtestati 0,25 liiri kg kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul. Piirmäära kohaldati juriidilise isiku põhiselt. Huvitatud isikud ei vaidlustanud kõnealust järeldust pärast teavitamist. |
| --- | --- |

(47)

Hea põllumajandustava subsiidiumid olid seotud keskkonda, toiduohutust, kalade heaolu ja jälgitavust puudutavate teatavate standardite täitmisega. Subsiidiumi saamise nõuete täitmiseks pidi iga äriühing läbi tegema auditi. Pärast auditi lõpetamist oli võimalik välja anda sertifikaat. Standardite täitmist kontrollivad asutused pidid olema ministeeriumi sertifitseeritud. 2017. aasta forellitoodangu toetuskõlblikuks tunnistamiseks oli äriühingute taotluse esitamise tähtaeg 31. märts 2018. Subsiidiumisummaks kehtestati 0,25 liiri kg kohta kuni 250-tonnise toodangu puhul. Piirmäära kohaldati juriidilise isiku põhiselt. Huvitatud isikud ei vaidlustanud kõnealust järeldust pärast teavitamist.

4.2.3.   Järeldus

Järeldus

| (48) | Pärast 2016. aasta dekreedi artikliga 4.16 tehtud seadusandlikku muudatust tundub otseste subsiidiumide saamiseks kõlbliku forellitoodangu maht olevat vähenenud. Türgi esitatud teabe ning olemasoleva registreeritud teabe kohaselt oli 2016. aasta seadusandliku muudatuse tegelikku mõju toetuskõlbliku toodangu mahule ja väärtusele võrreldes enne kõnealuse dekreedi jõustumist kehtinud süsteemiga raske määrata ning see sõltus iga litsentsi alusel toodetud toodangu mahust. |
| --- | --- |

(48)

Pärast 2016. aasta dekreedi artikliga 4.16 tehtud seadusandlikku muudatust tundub otseste subsiidiumide saamiseks kõlbliku forellitoodangu maht olevat vähenenud. Türgi esitatud teabe ning olemasoleva registreeritud teabe kohaselt oli 2016. aasta seadusandliku muudatuse tegelikku mõju toetuskõlbliku toodangu mahule ja väärtusele võrreldes enne kõnealuse dekreedi jõustumist kehtinud süsteemiga raske määrata ning see sõltus iga litsentsi alusel toodetud toodangu mahust.

| (49) | Mõju oli seega üksikute äriühingute tasandil erinev, sõltudes iga äriühingu tootmisega seotud konkreetsest olukorrast. 2016. aastast alates oli äriühingutel, kellel oli vana korra kohaselt samas piirkonnas või tsoonis rohkem kui üks litsents, võimalik saada otseseid subsiidiume ainult nendest ühe eest. Teised äriühingud, kelle tootmine toimus sisemaal (nt Mittos) või kes tegutsesid erinevates tsoonides või piirkondades (nt Özpekler Group), said otseseid subsiidiume samal või isegi kõrgemal tasemel kui enne 2016. aastat, sest neil oli mitu litsentsi. Kuna 2016. aasta dekreedi artikli 4.16 piirangut kohaldati juriidilise isiku põhiselt, sõltus seadusandliku muudatuse mõju äriühingute rühmale ka selle struktuurist. Seepärast mõjutas seadusandlik muudatus kõige rohkem selliseid äriühingute rühmi nagu GMS Group ja KLC Group ning selliseid äriühinguid või äriühingute rühmi nagu Alima, Mittos ja Özpekler ning kõiki väikeseid äriühingud, kes moodustavad üle 65 % äriühingutest, mõjutas see üksnes vähe või üldse mitte. |
| --- | --- |

(49)

Mõju oli seega üksikute äriühingute tasandil erinev, sõltudes iga äriühingu tootmisega seotud konkreetsest olukorrast. 2016. aastast alates oli äriühingutel, kellel oli vana korra kohaselt samas piirkonnas või tsoonis rohkem kui üks litsents, võimalik saada otseseid subsiidiume ainult nendest ühe eest. Teised äriühingud, kelle tootmine toimus sisemaal (nt Mittos) või kes tegutsesid erinevates tsoonides või piirkondades (nt Özpekler Group), said otseseid subsiidiume samal või isegi kõrgemal tasemel kui enne 2016. aastat, sest neil oli mitu litsentsi. Kuna 2016. aasta dekreedi artikli 4.16 piirangut kohaldati juriidilise isiku põhiselt, sõltus seadusandliku muudatuse mõju äriühingute rühmale ka selle struktuurist. Seepärast mõjutas seadusandlik muudatus kõige rohkem selliseid äriühingute rühmi nagu GMS Group ja KLC Group ning selliseid äriühinguid või äriühingute rühmi nagu Alima, Mittos ja Özpekler ning kõiki väikeseid äriühingud, kes moodustavad üle 65 % äriühingutest, mõjutas see üksnes vähe või üldse mitte.

| (50) | Lisaks märkis komisjon, et 2017. aastal suurenes forellikasvatajatele antavate otseste subsiidiumide tegelik summa (vt põhjendus 40). 2016. ja 2017. aasta dekreetidega kehtestati ka mitu uut subsiidiumi, millest forellikasvatajatel on võimalik kasu saada (vt punktid 4.2.1 ja 4.2.2). |
| --- | --- |

(50)

Lisaks märkis komisjon, et 2017. aastal suurenes forellikasvatajatele antavate otseste subsiidiumide tegelik summa (vt põhjendus 40). 2016. ja 2017. aasta dekreetidega kehtestati ka mitu uut subsiidiumi, millest forellikasvatajatel on võimalik kasu saada (vt punktid 4.2.1 ja 4.2.2).

| (51) | Kuigi 2016. aastal kehtestatud piirangud võisid kaasa tuua otseste subsiidiumide kaudu subsideerimise vähenemise, kehtestas Türgi samal ajal uusi subsiidiume ja/või muutis kehtivaid subsiidiumimeetmeid. Seega oli oluline küsimus, kas otseste subsiidiumide summa suurenemine ja uued kehtestatud subsiidiumid ei korva 2016. aasta dekreediga kehtestatud piirangut. Kui see oleks nii, oleks subsideerimise üldine tase esialgsete tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise ajal arvutatud subsideerimise tasemega võrdne või sellest kõrgem. Isegi kui üks tootja sai otsestest subsiidiumidest 2016. aastal vähem kasu, kuna tema erinevaid litsentse või kalakasvatusüksusi käsitati ühena, ei pruukinud kõnealune muudatus avaldada subsideerimise üldisele tasemele tingimata vähendavat mõju võrreldes olukorraga enne 2016. aasta seadusandlikku muudatust (vt põhjendused 62–65). |
| --- | --- |

(51)

Kuigi 2016. aastal kehtestatud piirangud võisid kaasa tuua otseste subsiidiumide kaudu subsideerimise vähenemise, kehtestas Türgi samal ajal uusi subsiidiume ja/või muutis kehtivaid subsiidiumimeetmeid. Seega oli oluline küsimus, kas otseste subsiidiumide summa suurenemine ja uued kehtestatud subsiidiumid ei korva 2016. aasta dekreediga kehtestatud piirangut. Kui see oleks nii, oleks subsideerimise üldine tase esialgsete tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise ajal arvutatud subsideerimise tasemega võrdne või sellest kõrgem. Isegi kui üks tootja sai otsestest subsiidiumidest 2016. aastal vähem kasu, kuna tema erinevaid litsentse või kalakasvatusüksusi käsitati ühena, ei pruukinud kõnealune muudatus avaldada subsideerimise üldisele tasemele tingimata vähendavat mõju võrreldes olukorraga enne 2016. aasta seadusandlikku muudatust (vt põhjendused 62–65).

| (52) | Seepärast leidis komisjon, et ta pidi hindama kõigi nende subsiidiumimeetmete mõju, mida Türgi forellikasvatajad võisid saada (või mida nad võivad tulevikus saada), samuti subsideerimise üldist taset. Komisjon ei uurinud seetõttu konkreetset mõju, mida seadusandlik muudatus uurimisperioodil igale valimisse võetud äriühingule eraldi avaldas, vaid andis hinnangu pigem üldisel tasandil ning kinnitas samal ajal oma järeldusi valmisse võetud eksportivate tootjate esitatud teabele viidates. |
| --- | --- |

(52)

Seepärast leidis komisjon, et ta pidi hindama kõigi nende subsiidiumimeetmete mõju, mida Türgi forellikasvatajad võisid saada (või mida nad võivad tulevikus saada), samuti subsideerimise üldist taset. Komisjon ei uurinud seetõttu konkreetset mõju, mida seadusandlik muudatus uurimisperioodil igale valimisse võetud äriühingule eraldi avaldas, vaid andis hinnangu pigem üldisel tasandil ning kinnitas samal ajal oma järeldusi valmisse võetud eksportivate tootjate esitatud teabele viidates.

| (53) | Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et komisjon oleks pidanud valimisse kaasatud äriühingute puhul subsiidiumimarginaalid ükshaaval uuesti arvutama. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Taotleja palus kõigile Türgi forellikasvatajatele pärast 2016. aasta seadusandlikku muudatust antud subsiidiumide taset uuesti hinnata. Kuna riigi tasandil ei olnud olukord püsivalt muutunud, ei pidanud komisjon asjakohaseks arvutada vastavaid üksikuid subsiidiumisummasid. Tehtud muudatused ei tundunud olevat piisavad näitamaks, et subsiidiumide summat muudeti oluliselt ja püsivalt. Peale selle kinnitasid seda järeldust ka subsideerimise tase riigis ja ka 2018. aasta hinnangulised subsiidiumisummad. |
| --- | --- |

(53)

Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et komisjon oleks pidanud valimisse kaasatud äriühingute puhul subsiidiumimarginaalid ükshaaval uuesti arvutama. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Taotleja palus kõigile Türgi forellikasvatajatele pärast 2016. aasta seadusandlikku muudatust antud subsiidiumide taset uuesti hinnata. Kuna riigi tasandil ei olnud olukord püsivalt muutunud, ei pidanud komisjon asjakohaseks arvutada vastavaid üksikuid subsiidiumisummasid. Tehtud muudatused ei tundunud olevat piisavad näitamaks, et subsiidiumide summat muudeti oluliselt ja püsivalt. Peale selle kinnitasid seda järeldust ka subsideerimise tase riigis ja ka 2018. aasta hinnangulised subsiidiumisummad.

4.3.   Forellikasvatajatele antud subsiidiumide areng riiklikul tasandil

Forellikasvatajatele antud subsiidiumide areng riiklikul tasandil

4.3.1.   Forellikasvatajatele 2013. aastast kuni 2016. aastani antud subsiidiumid

Forellikasvatajatele 2013. aastast kuni 2016. aastani antud subsiidiumid

| (54) | Aastatel 2013–2016 olid forellikasvatajatele antud subsiidiumide summad järgmised:

  Tabel


  Otsesed subsiidiumid forellikasvatajatele | Tootmisaasta |
| --- | --- | --- |
| | 2013 (esialgne uurimisperiood) | 2014 | 2015 | 2016 |
| Subsiidiumisumma (liirides) | 62 992 720 | 53 599 382 | 50 093 952 | 39 762 389 |
| Indeks | 100 | 85 | 80 | 63 |
| Toodangumaht tonnides | 128 059 | 112 345 | 106 598 | 104 356 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 81 |
| Allikas: Türgi esitatud teave. |

(54)

Aastatel 2013–2016 olid forellikasvatajatele antud subsiidiumide summad järgmised:

Tabel

Tabel

Otsesed subsiidiumid forellikasvatajatele

Otsesed subsiidiumid forellikasvatajatele

Tootmisaasta

2013 (esialgne uurimisperiood)

2014

2015

2016

Subsiidiumisumma (liirides)

62 992 720

53 599 382

50 093 952

39 762 389

Indeks

Indeks

100

100

85

85

80

80

63

63

Toodangumaht tonnides

128 059

112 345

106 598

104 356

Indeks

Indeks

100

100

88

88

83

83

81

81

Allikas: Türgi esitatud teave.

Allikas:

| (55) | Aastatel 2013–2016 vähenes forellitootmisele antud subsiidiumide kogusumma 37 %. |
| --- | --- |

(55)

Aastatel 2013–2016 vähenes forellitootmisele antud subsiidiumide kogusumma 37 %.

| (56) | Subsiidiumide summa suurim vähenemine (20 %) toimus aastatel 2013–2015, st enne 2016. aasta dekreediga kehtestatud seadusandlikku muudatust. Vähenemine nendel aastatel oli kooskõlas forellitootmise vähenemisega (17 %) samal perioodil. |
| --- | --- |

(56)

Subsiidiumide summa suurim vähenemine (20 %) toimus aastatel 2013–2015, st enne 2016. aasta dekreediga kehtestatud seadusandlikku muudatust. Vähenemine nendel aastatel oli kooskõlas forellitootmise vähenemisega (17 %) samal perioodil.

| (57) | Aastatel 2015–2016 (enne ja pärast muudatust) vähenes subsiidiumide summa 20,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Aastatel 2015–2016 (enne ja pärast muudatust) vähenes subsiidiumide summa 20,6 %.

4.3.2.   Subsiidiumid, mida Türgi andis 2016. aastal

Subsiidiumid, mida Türgi andis 2016. aastal

| (58) | 2016. aastal oli forellikasvatajatele antud otseste subsiidiumide tegelik kogusumma 39 762 389 liiri. |
| --- | --- |

(58)

2016. aastal oli forellikasvatajatele antud otseste subsiidiumide tegelik kogusumma 39 762 389 liiri.

4.3.3.   Subsiidiumid, mida Türgi andis 2017. aastal

Subsiidiumid, mida Türgi andis 2017. aastal

| (59) | Kõikide selliste subsiidiumimeetmete rakendamine, millest forellikasvatajad võisid 2017. aastal kasu saada, ei olnud kontrollimise ajal veel lõpule viidud. Seepärast põhinevad komisjoni esialgsed järeldused iga meetme kohta riigi tasandil 2017. aasta eelarve prognooside alusel. |
| --- | --- |

(59)

Kõikide selliste subsiidiumimeetmete rakendamine, millest forellikasvatajad võisid 2017. aastal kasu saada, ei olnud kontrollimise ajal veel lõpule viidud. Seepärast põhinevad komisjoni esialgsed järeldused iga meetme kohta riigi tasandil 2017. aasta eelarve prognooside alusel.

| (60) | Otseste subsiidiumide jaoks 2017. aastal ette nähtud eelarve oli 52 500 000 liiri. Kontrollimise ajal Türgi esitatud esialgse teabe kohaselt tuli kulutada 90 % eelarvest (47 250 000 liiri). |
| --- | --- |

(60)

Otseste subsiidiumide jaoks 2017. aastal ette nähtud eelarve oli 52 500 000 liiri. Kontrollimise ajal Türgi esitatud esialgse teabe kohaselt tuli kulutada 90 % eelarvest (47 250 000 liiri).

| (61) | Lisaks oli 2017. aastal kehtestatud uute subsiidiumimeetmete jaoks kavandatud järgmine eelarve:






  — | suletud tootmissüsteem – 500 000 liiri; |
| --- | --- | --- |

(61)

Lisaks oli 2017. aastal kehtestatud uute subsiidiumimeetmete jaoks kavandatud järgmine eelarve:

—

suletud tootmissüsteem – 500 000 liiri;

| — | kalade märgistamine – 10 000 000 liiri; |
| --- | --- |

—

kalade märgistamine – 10 000 000 liiri;

| — | hea põllumajandustava – 2 000 000 liiri; |
| --- | --- |

—

hea põllumajandustava – 2 000 000 liiri;

| — | üle 1 kg kaaluva forelli tootmine – 1 875 000 liiri. |
| --- | --- |

—

üle 1 kg kaaluva forelli tootmine – 1 875 000 liiri.

| (62) | Suletud tootmissüsteemi, kalade märgistamise ja hea põllumajandustava põhimõtete eelarve sisaldas ka subsiidiume teiste liikide, nt merikogre ja huntahvena tootmiseks. Tuginedes Türgi esitatud statistikale 2016. aasta vesiviljeluse kogutoodangu kohta, moodustas forellitoodang toetuskõlblikust kalatoodangust 41,2 %. |
| --- | --- |

(62)

Suletud tootmissüsteemi, kalade märgistamise ja hea põllumajandustava põhimõtete eelarve sisaldas ka subsiidiume teiste liikide, nt merikogre ja huntahvena tootmiseks. Tuginedes Türgi esitatud statistikale 2016. aasta vesiviljeluse kogutoodangu kohta, moodustas forellitoodang toetuskõlblikust kalatoodangust 41,2 %.

| (63) | Võttes aluseks eelarveprognoosi, eelarve kulutamise määra 90 % ja seda, et mõned meetmed olid ette nähtud muude liikide kui forelli tootmise toetamiseks, oli komisjoni esialgse hinnangu kohaselt forellikasvatajatele 2017. aastal ette nähtud subsiidiumide kogusumma üle 50 miljoni liiri. Hinnang põhines Türgi esitatud teabel, mille kohaselt oli kavandatud kulutada 90 % otseste subsiidiumide jaoks ettenähtud eelarvest. Lisaks kohaldas komisjon eelarvekulutuste samasugust osakaalu 2017. aastal kehtestatud täiendavate subsiidiumimeetmete subsiidiumisummade hindamiseks (vt põhjendus 61). Lõpuks kohaldas komisjon muid toetuskõlblikke kalaliike hõlmavate eelarveridade (st subsiidiumid suletud tootmissüsteemide, üle 1 kg kaaluva forelli, kalade märgistamise ja hea põllumajandustava eest) suhtes määra 41,2 %, mis vastab forellitoodangu osakaalule toetuskõlblikust kalatoodangust. |
| --- | --- |

(63)

Võttes aluseks eelarveprognoosi, eelarve kulutamise määra 90 % ja seda, et mõned meetmed olid ette nähtud muude liikide kui forelli tootmise toetamiseks, oli komisjoni esialgse hinnangu kohaselt forellikasvatajatele 2017. aastal ette nähtud subsiidiumide kogusumma üle 50 miljoni liiri. Hinnang põhines Türgi esitatud teabel, mille kohaselt oli kavandatud kulutada 90 % otseste subsiidiumide jaoks ettenähtud eelarvest. Lisaks kohaldas komisjon eelarvekulutuste samasugust osakaalu 2017. aastal kehtestatud täiendavate subsiidiumimeetmete subsiidiumisummade hindamiseks (vt põhjendus 61). Lõpuks kohaldas komisjon muid toetuskõlblikke kalaliike hõlmavate eelarveridade (st subsiidiumid suletud tootmissüsteemide, üle 1 kg kaaluva forelli, kalade märgistamise ja hea põllumajandustava eest) suhtes määra 41,2 %, mis vastab forellitoodangu osakaalule toetuskõlblikust kalatoodangust.

| (64) | Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et 2017. aastal ei saanud ükski Türgi forellikasvataja suletud tootmissüsteemi ega kalade märgistamise subsiidiumidest kasu peamiselt tulenevalt algsetest investeerimiskuludest ja kõnealuse kahe meetme rakendamatusest. Hea põllumajandustava eest 2017. aastal antav suurim toetus oli kõigest 592 250 liiri ja tegelikult kulutati 83 % kavandatud eelarvest, kuigi Türgi ametiasutuste esialgne hinnang oli 90 %. |
| --- | --- |

(64)

Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et 2017. aastal ei saanud ükski Türgi forellikasvataja suletud tootmissüsteemi ega kalade märgistamise subsiidiumidest kasu peamiselt tulenevalt algsetest investeerimiskuludest ja kõnealuse kahe meetme rakendamatusest. Hea põllumajandustava eest 2017. aastal antav suurim toetus oli kõigest 592 250 liiri ja tegelikult kulutati 83 % kavandatud eelarvest, kuigi Türgi ametiasutuste esialgne hinnang oli 90 %.

| (65) | Komisjon nõustus uuesti hindama forellikasvatajatele antud subsiidiumide üldtaset, võttes aluseks tegelikud summad, mis forellikasvatajad 2017. aastal tegelikult said. Subsiidiumimeetmete uute summade kohaselt anti 2017. aastal forellikasvatajatele kokku ligikaudu 48,5 miljonit liiri. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon nõustus uuesti hindama forellikasvatajatele antud subsiidiumide üldtaset, võttes aluseks tegelikud summad, mis forellikasvatajad 2017. aastal tegelikult said. Subsiidiumimeetmete uute summade kohaselt anti 2017. aastal forellikasvatajatele kokku ligikaudu 48,5 miljonit liiri.

| (66) | Lisaks väitis Türgi, et üle 1 kg kaaluva forelli tootmise subsiidiumikava ei tuleks forellikasvatajate toetuse arvutamisel arvesse võtta. Türgi esitas ärakuulamisel arvutused, mille kohaselt vaatlusaluse toote tootjatele antavate subsiidiumide summa oli 2017. aastal ligikaudu 43 miljonit. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks väitis Türgi, et üle 1 kg kaaluva forelli tootmise subsiidiumikava ei tuleks forellikasvatajate toetuse arvutamisel arvesse võtta. Türgi esitas ärakuulamisel arvutused, mille kohaselt vaatlusaluse toote tootjatele antavate subsiidiumide summa oli 2017. aastal ligikaudu 43 miljonit.

| (67) | Samas märkis komisjon, et kõnealusest kavast saab kasu kolme liiki forelli puhul: 1) 1–1,2 kg kaaluv forell 2) üle 1,2 kg kaaluv forell, mida võidakse pärast töötlemist müüa vaatlusaluse tootena, ning 3) üle 1,2 kg kaaluv forell, mis on ette nähtud muu turu jaoks kui vaatlusaluse toote turg. Kuna puuduvad täpsed arvandmed subsiidiumieelarve jaotamise kohta, ei saanud komisjon arvutada täpset summat iga kolme liigi kohta. Isegi juhul, kui 100 % subsiidiumidest antaks üksnes kolmanda liigi puhul, mis ei mõjutaks vaatlusalust toodet, jääks üldine järeldus samaks. 2017. aasta summa 43 miljonit liiri on siiski 4 miljonit liiri suurem kui 2016. aasta summa. Summa kõnealune suurenemine tasakaalustab olulise osa 2016. aasta subsiidiumide vähenemisest, mille taotluse esitaja esitas meetme läbivaatamist põhjendava muutusena. |
| --- | --- |

(67)

Samas märkis komisjon, et kõnealusest kavast saab kasu kolme liiki forelli puhul: 1) 1–1,2 kg kaaluv forell 2) üle 1,2 kg kaaluv forell, mida võidakse pärast töötlemist müüa vaatlusaluse tootena, ning 3) üle 1,2 kg kaaluv forell, mis on ette nähtud muu turu jaoks kui vaatlusaluse toote turg. Kuna puuduvad täpsed arvandmed subsiidiumieelarve jaotamise kohta, ei saanud komisjon arvutada täpset summat iga kolme liigi kohta. Isegi juhul, kui 100 % subsiidiumidest antaks üksnes kolmanda liigi puhul, mis ei mõjutaks vaatlusalust toodet, jääks üldine järeldus samaks. 2017. aasta summa 43 miljonit liiri on siiski 4 miljonit liiri suurem kui 2016. aasta summa. Summa kõnealune suurenemine tasakaalustab olulise osa 2016. aasta subsiidiumide vähenemisest, mille taotluse esitaja esitas meetme läbivaatamist põhjendava muutusena.

4.3.4.   Järeldus

Järeldus

| (68) | Ajavahemikus esialgsest uurimisperioodist (2013) kuni 2016. aastani vähenesid subsiidiumid forellikasvatajatele 37 %. Subsiidiumisummade vähenemine alates 2013. aastast tulenes lisaks 2016. aasta seadusandlikust muudatusest ka forellitootmise üldisest vähenemisest (vt tabel 1 põhjenduses 54). Pärast 2016. aastat tõusis forellikasvatajatele antud subsiidiumide tase uuesti. |
| --- | --- |

(68)

Ajavahemikus esialgsest uurimisperioodist (2013) kuni 2016. aastani vähenesid subsiidiumid forellikasvatajatele 37 %. Subsiidiumisummade vähenemine alates 2013. aastast tulenes lisaks 2016. aasta seadusandlikust muudatusest ka forellitootmise üldisest vähenemisest (vt tabel 1 põhjenduses 54). Pärast 2016. aastat tõusis forellikasvatajatele antud subsiidiumide tase uuesti.

| (69) | 2017. aastal anti forellikasvatajatele subsiidiume kokku 43–48,5 miljonit liiri. Seepärast järeldas komisjon, et pärast 2016. aastat olid subsiidiumid peaaegu sama suured nagu enne seadusandlikku muudatust. |
| --- | --- |

(69)

2017. aastal anti forellikasvatajatele subsiidiume kokku 43–48,5 miljonit liiri. Seepärast järeldas komisjon, et pärast 2016. aastat olid subsiidiumid peaaegu sama suured nagu enne seadusandlikku muudatust.

| (70) | Komisjon tegi seega järelduse, et olemasolevate subsiidiumide vähenemine pärast 2016. aastat oli ajutine ning et alates 2016. aastast on subsiidiumide kogusumma ja ka tootmistoetus tonni kohta suurenenud. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon tegi seega järelduse, et olemasolevate subsiidiumide vähenemine pärast 2016. aastat oli ajutine ning et alates 2016. aastast on subsiidiumide kogusumma ja ka tootmistoetus tonni kohta suurenenud.

4.4.   Muudatuste püsivus

Muudatuste püsivus

| (71) | Komisjon väitis punktis 4.3.4 tehtud järeldusi silmas pidades, et forellikasvatajate subsideerimise vähenemine 2016. aastal oli ainult ajutine. Samuti väitis komisjon, et kuna Türgi vaatas subsiidiumide tingimused ja summad igal aastal läbi, ei saanud tehtud muudatusi püsivaks pidada, eriti järgmistel põhjustel:






  — | otsese subsiidiumi summa tonni kohta suurenes 2017. aastal; |
| --- | --- | --- |

(71)

Komisjon väitis punktis 4.3.4 tehtud järeldusi silmas pidades, et forellikasvatajate subsideerimise vähenemine 2016. aastal oli ainult ajutine. Samuti väitis komisjon, et kuna Türgi vaatas subsiidiumide tingimused ja summad igal aastal läbi, ei saanud tehtud muudatusi püsivaks pidada, eriti järgmistel põhjustel:

—

otsese subsiidiumi summa tonni kohta suurenes 2017. aastal;

| — | 2017. aastal kehtestati neli uut liiki subsiidiumimeedet |
| --- | --- |

—

2017. aastal kehtestati neli uut liiki subsiidiumimeedet

| — | ning 2018. aastal kehtestati uus subsiidium, et võidelda haigustega noorkalade (kalamaimude) kasvatamisel. |
| --- | --- |

—

ning 2018. aastal kehtestati uus subsiidium, et võidelda haigustega noorkalade (kalamaimude) kasvatamisel.

Peale selle võivad komisjoni hinnangute kohaselt forellikasvatajatele 2018. aastal antavad kogusubsiidiumid ulatuda 56 miljoni liirini, mis on ligikaudu kuus miljonit suurem summa võrreldes 2015. aastaga, st üks aasta enne seadusandliku muudatuse tegemist (12).

12

| (72) | Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et subsiidium, mis kehtestati 2018. aastal selleks, et võidelda haigustega noorkalade kasvatamisel, ei olnud vaatlusaluse tootega seotud. Nad aga ei kinnitanud oma väidet. Komisjoni arvates puudus konkreetne põhjus, miks kõnealune subsiidium ei peaks olema vaatlusaluse tootega seotud. Isegi põllumajandusministeerium esitas kontrollimisel uut subsiidiumimeedet kui forellikasvatajatele antavat subsiidiumi. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(72)

Pärast teavitamist väitsid Türgi ja taotluse esitaja, et subsiidium, mis kehtestati 2018. aastal selleks, et võidelda haigustega noorkalade kasvatamisel, ei olnud vaatlusaluse tootega seotud. Nad aga ei kinnitanud oma väidet. Komisjoni arvates puudus konkreetne põhjus, miks kõnealune subsiidium ei peaks olema vaatlusaluse tootega seotud. Isegi põllumajandusministeerium esitas kontrollimisel uut subsiidiumimeedet kui forellikasvatajatele antavat subsiidiumi. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (73) | Samuti väitsid Türgi ja taotluse esitaja pärast teavitamist, et suletud tootmissüsteemi ja kalade märgistamise subsiidiumid tuleks hindamisest välja jätta, sest 2017. aastal neid ei kasutatud ning nende kasutamine oli kulukas ja teostamatu (vt põhjendus 64). Seoses sellega märkis komisjon, et kalade märgistamise subsiidium oli 2017. aastal 0,02 liiri tüki kohta kuni 250 tonni toodangu puhul, kuid tundus, et see suurenes 2018. aastal 0,03 liirini tüki kohta (13). Seega tundub, et Türgi muudab meetmeid soodsamaks. Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et need uued subsiidiumimeetmed tuleks 2018. aastal ja lähitulevikus hinnanguliste subsiidiumide arvutamisest välja jätta. |
| --- | --- |

(73)

Samuti väitsid Türgi ja taotluse esitaja pärast teavitamist, et suletud tootmissüsteemi ja kalade märgistamise subsiidiumid tuleks hindamisest välja jätta, sest 2017. aastal neid ei kasutatud ning nende kasutamine oli kulukas ja teostamatu (vt põhjendus 64). Seoses sellega märkis komisjon, et kalade märgistamise subsiidium oli 2017. aastal 0,02 liiri tüki kohta kuni 250 tonni toodangu puhul, kuid tundus, et see suurenes 2018. aastal 0,03 liirini tüki kohta (13). Seega tundub, et Türgi muudab meetmeid soodsamaks. Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et need uued subsiidiumimeetmed tuleks 2018. aastal ja lähitulevikus hinnanguliste subsiidiumide arvutamisest välja jätta.

13

| (74) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on forellikasvatajatel vaja teha alginvesteeringuid ja/või läbida auditeid, et viia oma äritegevus kooskõlla kehtestatud uute subsiidiumimeetmete toetuskõlblikkuse kriteeriumidega. Isegi kui kõnealuste meetmete eelarvet ei kulutata ära esimes(t)el taotlusaasta(te)l, on tõenäoline, et seda kasutatakse suuremas ulatuses järgmistel aastatel, kui äriühingud on muutnud oma tegevuse rahastamiskõlblikuks. |
| --- | --- |

(74)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on forellikasvatajatel vaja teha alginvesteeringuid ja/või läbida auditeid, et viia oma äritegevus kooskõlla kehtestatud uute subsiidiumimeetmete toetuskõlblikkuse kriteeriumidega. Isegi kui kõnealuste meetmete eelarvet ei kulutata ära esimes(t)el taotlusaasta(te)l, on tõenäoline, et seda kasutatakse suuremas ulatuses järgmistel aastatel, kui äriühingud on muutnud oma tegevuse rahastamiskõlblikuks.

| (75) | Türgi ja taotluse esitaja väitsid, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma Türgi liiri 90 % odavnemist viimastel aastatel. Nende kinnitusel oli odavnemine püsiv. |
| --- | --- |

(75)

Türgi ja taotluse esitaja väitsid, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma Türgi liiri 90 % odavnemist viimastel aastatel. Nende kinnitusel oli odavnemine püsiv.

| (76) | Komisjon ei nõustunud selle väitega. Türgi liir on kõikuva vahetuskursiga vabalt konverteeritav valuuta, mille odavnemist ei saa Türgi arvele panna. Vahetuskursid võivad järgida teatavat suundumust teatud ajal, kuid see võib hiljem muutuda. Seega puudub vajalik stabiilsus ja prognoositavus, et olukorra muutumist võiks püsivaks pidada. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon ei nõustunud selle väitega. Türgi liir on kõikuva vahetuskursiga vabalt konverteeritav valuuta, mille odavnemist ei saa Türgi arvele panna. Vahetuskursid võivad järgida teatavat suundumust teatud ajal, kuid see võib hiljem muutuda. Seega puudub vajalik stabiilsus ja prognoositavus, et olukorra muutumist võiks püsivaks pidada.

4.5.   Järeldus

Järeldus

| (77) | Komisjon väitis eeltoodud kaalutlusi silmas pidades, et otseste subsiidiumide rakendamise süsteemi iseloomustab õigusliku aluse, toetuskõlblikkuse kriteeriumide ja tegelike subsiidiumisummade pidev muutmine. Isegi kui 2018. aasta tegelikud summad erinevad komisjoni hinnangutest, muudetakse subsiidiumimeetmete rakendamise süsteemi pidevalt ja neid muudatusi ei saa seega püsivaks pidada. Sellel taustal väitis komisjon ka, et aastatel 2013–2016 kehtestatud subsiidiumide vähenemine oli ainult ajutist laadi, kuna 2017. ja 2018. aasta subsiidiumisummad saavutavad hinnanguliselt 2013. aasta subsiidiumidega võrreldava taseme. Seetõttu ja vastupidi taotluse esitaja väitele järeldas komisjon, et 2016. aastal täheldatud vähenemist ei saa püsivaks pidada. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon väitis eeltoodud kaalutlusi silmas pidades, et otseste subsiidiumide rakendamise süsteemi iseloomustab õigusliku aluse, toetuskõlblikkuse kriteeriumide ja tegelike subsiidiumisummade pidev muutmine. Isegi kui 2018. aasta tegelikud summad erinevad komisjoni hinnangutest, muudetakse subsiidiumimeetmete rakendamise süsteemi pidevalt ja neid muudatusi ei saa seega püsivaks pidada. Sellel taustal väitis komisjon ka, et aastatel 2013–2016 kehtestatud subsiidiumide vähenemine oli ainult ajutist laadi, kuna 2017. ja 2018. aasta subsiidiumisummad saavutavad hinnanguliselt 2013. aasta subsiidiumidega võrreldava taseme. Seetõttu ja vastupidi taotluse esitaja väitele järeldas komisjon, et 2016. aastal täheldatud vähenemist ei saa püsivaks pidada.

5.   OSALISE VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

OSALISE VAHEPEALSE LÄBIVAATAMISE LÕPETAMINE

| (78) | Komisjoni järelduste põhjal, mis puudutavad Türgi forellikasvatajatele antud otseste subsiidiumide rakendamise muudatusi ja nende muudatuste mittepüsivust, oli osalise vahepealse läbivaatamise taotlus põhjendamatu ja osalise vahepealse läbivaatamise uurimine tuleks seetõttu lõpetada. |
| --- | --- |

(78)

Komisjoni järelduste põhjal, mis puudutavad Türgi forellikasvatajatele antud otseste subsiidiumide rakendamise muudatusi ja nende muudatuste mittepüsivust, oli osalise vahepealse läbivaatamise taotlus põhjendamatu ja osalise vahepealse läbivaatamise uurimine tuleks seetõttu lõpetada.

| (79) | Seetõttu tuleks rakendusmäärusega (EL) 2015/309 kehtestatud meetmed kehtima jätta. |
| --- | --- |

(79)

Seetõttu tuleks rakendusmäärusega (EL) 2015/309 kehtestatud meetmed kehtima jätta.

| (80) | Kõiki pooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti uurimine lõpetada. Teavitamise järel anti neile aega ka märkuste esitamiseks. Tehtud märkusi ja kommentaare võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(80)

Kõiki pooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti uurimine lõpetada. Teavitamise järel anti neile aega ka märkuste esitamiseks. Tehtud märkusi ja kommentaare võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (81) | Käesolev määrus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (14) artikli 15 lõike 1 kohase komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(81)

Käesolev määrus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (14) artikli 15 lõike 1 kohase komitee arvamusega,

14

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse käesolevaga ilma kehtivate tasakaalustavate meetmete taset muutmata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

1

(2)  Komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 56, 27.2.2015, lk 12).

2

(3)  Teade teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 234, 20.7.2017, lk 6).

3

(4)  Group Saguni liitu suunatud ekspordi maht moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu ühe kolmandiku KLC Groupi liitu suunatud ekspordist.

4

(5)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1195/2014, millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1).

5

(6)  Türgi 25. aprilli 2016. aasta dekreet nr 2016/8791 põllumajandussubsiidiumide kohta 2016. aastal (rakendati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2016).

6

(7)  Teatis pealkirjaga „Teatis põllumajandustoetuse kohta“ nr 2016/33, mis käsitleb dekreedi nr 2016/8791 rakendamist, avaldati ametlikus väljaandes 3. augustil 2016.

7

(8)  Kontrollimisel väitsid Türgi ametiasutused, et 30 % forellitoodangust tuli sisemaalt ja 70 % veehoidlatest või merest. Seda teavet korrigeeriti pärast teavitamist.

8

(9)  
  „Täiskontrolliga vesiviljelussüsteem, mis tugineb kasvatussüsteemi korduvkasutuse põhimõttele pärast selliseid protsesse nagu tootmise käigus kasutatud vee kõrvaldamine ning eritiste ja toidujääkide kõrvaldamine mitmesuguseid mehaanilisi ja bioloogilisi vahendeid kasutades, hapnikuga rikastamine seoses kvaliteedi ja keemilise struktuuriga, süsinikdioksiidi lendumine, osooni ja/või UVga töötlemine ning väiksema veekasutuse võimaldamine ja mahuühikust suurema toodangu tagamine, parem juurdekasv ja võimalus saada söödast rohkem kasu ning vabadus valida kohta ja liiki ning võimalus toota väiksema keskkonnamõjuga.“ (Toidu- ja põllumajandusministeeriumi teatise nr 2016/33 artikkel 4 ç).

9

(10)  Türgi 5. juuni 2017. aasta dekreet nr 2017/10465 põllumajandussubsiidiumide kohta 2017. aastal (rakendatud tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2017).

10

(11)  Teatis pealkirjaga „Teatis põllumajandustoetuse kohta“ nr 2017/38, mis käsitleb dekreedi nr 2017/10465 rakendamist, avaldati ametlikus väljaandes 14. oktoobril 2017.

11

(12)  Selle hinnangu aluseks oli 2017. aasta tootmismaht, mille suhtes kohaldati 2017. aasta kulude määra 83 %. Teiste liikide toetamiseks ette nähtud meetmete suhtes kohaldas komisjon määra 43,6 %, mis on forellitootmise osakaal rahastamiskõlblike liikide hulgas.

12

(13)  Türgi 21. veebruari 2018. aasta dekreet nr 2018/11460 põllumajandussubsiidiumide kohta 2018. aastal (rakendatud tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

14

---

OTSUSED

| 5.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 139/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 139/25

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/824,

4. juuni 2018,

millega lõpetatakse Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

A.   ALGATAMINE

ALGATAMINE

| (1) | 2. augustil 2017 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase uurimise seoses Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi impordiga liitu ning avaldas sellekohase algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

2. augustil 2017 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) dumpinguvastase uurimise seoses Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi impordiga liitu ning avaldas sellekohase algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Uurimine algatati pärast seda, kui Euroalliages (edaspidi „kaebuse esitaja“) oli esitanud kaebuse liidu nelja tootja (Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ ja Huta Laziska SA) nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 90 % ferrosiliitsiumi kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kahjustava dumpingu kohta ja need loeti uurimise algatamist õigustavaks. |
| --- | --- |

(2)

Uurimine algatati pärast seda, kui Euroalliages (edaspidi „kaebuse esitaja“) oli esitanud kaebuse liidu nelja tootja (Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ ja Huta Laziska SA) nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 90 % ferrosiliitsiumi kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kahjustava dumpingu kohta ja need loeti uurimise algatamist õigustavaks.

| (3) | Komisjon andis uurimise algatamisest teada kaebuse esitajale, teadaolevatele Egiptuse ja Ukraina eksportivatele tootjatele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning Egiptuse ja Ukraina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis uurimise algatamisest teada kaebuse esitajale, teadaolevatele Egiptuse ja Ukraina eksportivatele tootjatele, teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ning Egiptuse ja Ukraina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul.

| (4) | 2017. aasta detsembrist kuni 2018. aasta veebruarini toimusid kontrollkäigud liidu nelja tootja, vastavate Egiptuse ja Ukraina koostööd tegevate eksportivate tootjate ja liidu ühe koostööd tegeva importija valdustesse. |
| --- | --- |

(4)

2017. aasta detsembrist kuni 2018. aasta veebruarini toimusid kontrollkäigud liidu nelja tootja, vastavate Egiptuse ja Ukraina koostööd tegevate eksportivate tootjate ja liidu ühe koostööd tegeva importija valdustesse.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (5) | 27. veebruaril 2018 saadetud e-kirjaga teatas kaebuse esitaja komisjonile, et võtab oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(5)

27. veebruaril 2018 saadetud e-kirjaga teatas kaebuse esitaja komisjonile, et võtab oma kaebuse tagasi.

| (6) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(6)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (7) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et menetluse lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see uurimine tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(7)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et menetluse lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see uurimine tuleks lõpetada.

| (8) | Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjon ei saanud siiski ühtegi märkust, millega oleks võinud põhjendada väidet, et menetluse lõpetamine on liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjon ei saanud siiski ühtegi märkust, millega oleks võinud põhjendada väidet, et menetluse lõpetamine on liidu huvidega vastuolus.

| (9) | Seega leiab komisjon, et Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi (rauasulam, mis sisaldab 20–96 massiprotsenti räni ja vähemalt 4 massiprotsenti rauda) liitu suunatud importi käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada meetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(9)

Seega leiab komisjon, et Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi (rauasulam, mis sisaldab 20–96 massiprotsenti räni ja vähemalt 4 massiprotsenti rauda) liitu suunatud importi käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada meetmeid kehtestamata.

| (10) | Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Egiptusest ja Ukrainast pärit ferrosiliitsiumi (rauasulam, mis sisaldab 20–96 massiprotsenti räni ja vähemalt 4 massiprotsenti rauda ning mis klassifitseeritakse CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla) liitu suunatud importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 251, 2.8.2017, lk 5.

2

---