# Úradný vestník C 145/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.145.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 145 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5523. mája 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.145.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 145

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5523. mája 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE
  Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzavretej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej


  22. zasadanie sa uskutočnilo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011. |
| 2012/C 145/01 | Zápisnica zo zasadania v pondelok 21. novembra 2011 | 1 |
| 2012/C 145/02 | Zápisnica zo zasadania v utorok 22. novembra 2011 | 5 |
| 2012/C 145/03 | Zápisnica zo zasadania v stredu 23. novembra 2011 | 7 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE
  Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzavretej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej


  22. zasadanie sa uskutočnilo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011.

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzavretej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej

22. zasadanie sa uskutočnilo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011.

2012/C 145/01

Zápisnica zo zasadania v pondelok 21. novembra 2011

1

2012/C 145/02

Zápisnica zo zasadania v utorok 22. novembra 2011

5

2012/C 145/03

Zápisnica zo zasadania v stredu 23. novembra 2011

7

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzavretej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej 22. zasadanie sa uskutočnilo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011.

| 23.5.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 145/1

---

ZÁPISNICA ZO ZASADANIA V PONDELOK 21. NOVEMBRA 2011

2012/C 145/01

Obsah

Oficiálne úvodné zasadanie

Zasadanie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Zloženie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Akreditácia zástupcov mimoparlamentných organizácií

| 1. | Prijatie programu schôdze (AP100.956) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Schválenie zápisnice z 21. schôdze Spoločného parlamentného zhromaždenia (Ú. v. EÚ C 327, 10. novembra 2011) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznámenia spolupredsedov vrátane rozhodnutí, ktoré prijalo predsedníctvo na schôdzi 20. novembra 2011 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vyhlásenie člena Komisie zodpovedného za rozvoj Andrisa Piebalgsa |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rozprava s členom Komisie zodpovedným za rozvoj Andrisom Piebalgsom – postup „catch-the-eye“ |
| --- | --- |

5.

| 6. | Čas vyhradený na otázky Komisii |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opatrenia Komisie, ktoré prijala na základe uznesení prijatých na 21. schôdzi Spoločného parlamentného zhromaždenia |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vplyv dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT
  Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod
  Spoluspravodajcovia: Amadou Ciré Sall (Senegal) a Robert Sturdy |
| --- | --- |

8.

Vplyv dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

Spoluspravodajcovia: Amadou Ciré Sall (Senegal) a Robert Sturdy

ZÁPISNICA ZO ZASADANIA V PONDELOK 21. NOVEMBRA 2011

(Schôdza sa začala o 11.00 h.)

Úvodné oficiálne zasadanie

Rečníci na zhromaždení:

El-Hadj Bonfoh Abass, predseda togského Národného zhromaždenia, Assarid Ag Imbarcaouane, zastupujúci spolupredseda. Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ, Louis Michel, spolupredseda Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ, Mahamadou Issoufou, prezident Nigérie a Faure Gnassingbé, prezident Togskej republiky.

(Schôdza bola prerušená o 12.50 h. a pokračovala o 15.10 h.)

PREDSEDAJÚCI: Assarid Ag IMBARCAOUANE

spolupredseda

Zasadanie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Spolupredseda privítal všetkých účastníkov a oznámil nadobudnutie účinnosti nového nariadenia.

Zloženie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Spolupredseda oznámil, že zoznam členov Spoločného parlamentného zhromaždenia, ako ho zaslali orgány krajín AKT a Európsky parlament, bude priložený k zápisnici.

Akreditácia zástupcov mimoparlamentných organizácií

Spolupredseda oznámil, že boli prijaté štyri žiadosti o akreditáciu mimoparlamentných zástupcov. V súlade s článkom 17 ods. 1 Dohody z Cotonou a článkom 1 rokovacieho poriadku Spoločného parlamentného zhromaždenia budú títo zástupcovia zaregistrovaní a ich mená sa uvedú v prílohe k zápisnici.

1.   Prijatie programu schôdze (AP100.956)

João Ferreira je sklamaný z toho, že chýba aktívne tlmočenie do portugalčiny. Spolupredseda Assarid mu navrhol, aby sa v tejto súvislosti obrátil na predsedníctvo Európskeho parlamentu.

Rečníci: Teshome Toga (Etiópia), Rabindre T. Parmessar (Surinam)

Program schôdze bol prijatý v podobe uvedenej v tejto zápisnici.

2.   Schválenie zápisnice z 21. schôdze Spoločného parlamentného zhromaždenia (Ú. v. EÚ C 327, 10. novembra 2011)

Zápisnica bola schválená.

3.   Oznámenia spolupredsedov vrátane rozhodnutí prijatých na schôdzi predsedníctva 20. novembra 2011

Spolupredseda informoval o výsledkoch schôdze predsedníctva, ktorá sa konala 20. novembra 2011.

Prijali sa tieto rozhodnutia:

| a) | Stále výbory vypracujú návrh týchto správ: | Výbor pre politické veci







  — | Riešenie politickej a humanitárnej krízy v Somálsku: výzvy pre Európsku úniu a skupinu AKT |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Stále výbory vypracujú návrh týchto správ:

Výbor pre politické veci

—

Riešenie politickej a humanitárnej krízy v Somálsku: výzvy pre Európsku úniu a skupinu AKT

| | Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod







  — | Podnikanie na základe informačných a komunikačných technológií (IKT) a jeho vplyv na rozvoj v krajinách AKT. |
| --- | --- | --- |

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

—

Podnikanie na základe informačných a komunikačných technológií (IKT) a jeho vplyv na rozvoj v krajinách AKT.

| | Výbor pre sociálne veci a životné prostredie







  — | Význam prístupu k energii pre trvalo udržateľný hospodársky rozvoj a dosahovanie miléniových rozvojových cieľov. |
| --- | --- | --- |

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

—

Význam prístupu k energii pre trvalo udržateľný hospodársky rozvoj a dosahovanie miléniových rozvojových cieľov.

| b) | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predsedníctva k rokovaciemu poriadku budú predložené zhromaždeniu na prijatie 23. novembra 2011. |
| --- | --- |

b)

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predsedníctva k rokovaciemu poriadku budú predložené zhromaždeniu na prijatie 23. novembra 2011.

| c) | O problematike bezpečnostnej situácie v Somálsku sa bude diskutovať počas diskusie o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku. Spolupredsedovia vydajú vyhlásenie o tejto problematike. |
| --- | --- |

c)

O problematike bezpečnostnej situácie v Somálsku sa bude diskutovať počas diskusie o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku. Spolupredsedovia vydajú vyhlásenie o tejto problematike.

| d) | Nasledujúca regionálna schôdza, prvá z druhého cyklu regionálnych schôdzí, sa bude konať v Zambii v týždni od 20. do 24. februára 2012. |
| --- | --- |

d)

Nasledujúca regionálna schôdza, prvá z druhého cyklu regionálnych schôdzí, sa bude konať v Zambii v týždni od 20. do 24. februára 2012.

| e) | Predsedníctvo vyšle informačnú a vyšetrovaciu misiu do Ispry (Taliansko) 23. a 24. marca 2012 a takisto by mohlo vyslať misiu do Pobrežia slonoviny v prvej polovici roka 2012. |
| --- | --- |

e)

Predsedníctvo vyšle informačnú a vyšetrovaciu misiu do Ispry (Taliansko) 23. a 24. marca 2012 a takisto by mohlo vyslať misiu do Pobrežia slonoviny v prvej polovici roka 2012.

Spolupredseda oznámil zhromaždeniu, že v sobotu ráno sa zišlo Fórum žien. Spolupredsedali mu Zita Gurmai a Mo-Mamo Karerwa a diskutovalo sa o problematike úlohy žien pri predchádzaní, riadení a riešení konfliktov.

PREDSEDAJÚCI: Louis MICHEL

spolupredseda

Spolupredseda oznámil tieto termíny:

| — | na predkladanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhom kompromisných uznesení a k iným naliehavým návrhom uznesení, o ktorých sa má hlasovať: utorok 22. novembra 2011, 12.00 h; |
| --- | --- |

—

na predkladanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhom kompromisných uznesení a k iným naliehavým návrhom uznesení, o ktorých sa má hlasovať: utorok 22. novembra 2011, 12.00 h;

| — | na predkladanie otázok týkajúcich sa spôsobov hlasovania: streda 23. novembra 2011, 10.00 h, písomne. |
| --- | --- |

—

na predkladanie otázok týkajúcich sa spôsobov hlasovania: streda 23. novembra 2011, 10.00 h, písomne.

Spolupredseda informuje o obmedzení rečníckeho času.

4.   Vyhlásenie člena Komisie zodpovedného za rozvoj Andrisa Piebalgsa

Komisár predniesol vyhlásenie.

5.   Rozprava s členom Komisie zodpovedným za rozvoj Andrisom Piebalgsom – postup „catch-the-eye“

Rečníci: Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Rabindre T. Parmessar (Surinam), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurícius), Boniface Yehoue Tome (Benin), Komi Selom Klassou (Togo), Michael Gahler, Ali Soubaneh Attaye (Džibutsko), Michèle Rivasi, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Amadou Ciré Sall (Senegal), João Ferreira, Eunice Kazembe (Malawi), Piet Van Der Walt (Namíbia), Moses Y. Kollie (Libéria), Ismael El Hag Musa (Sudán) a Véronique De Keyser

Komisár odpovedal na otázky členov.

6.   Hodina otázok adresovaných Komisii

Spolu bolo Komisii položených 17 otázok.

Komisia predtým odpovedala na otázky písomne. Komisár ústne odpovedal na doplňujúce otázky týchto účastníkov:

| | Horst Schnellhardt položil otázku č. 1 o financovaní veľmi malých rozvojových projektov. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardt položil otázku č. 1 o financovaní veľmi malých rozvojových projektov.

| | Catherine Bearder položila otázku č. 14 o cestovnom ruchu v africkej prírode a o pytliactve miestnych znalostí o voľne žijúcich zvieratách. |
| --- | --- |

Catherine Bearder položila otázku č. 14 o cestovnom ruchu v africkej prírode a o pytliactve miestnych znalostí o voľne žijúcich zvieratách.

| | Frank Engel položil otázku č. 15 o informačných a komunikačných technológiách (IKT) v politike spolupráce a rozvojovej politike s AKT. |
| --- | --- |

Frank Engel položil otázku č. 15 o informačných a komunikačných technológiách (IKT) v politike spolupráce a rozvojovej politike s AKT.

| | Ole Christensen položil otázku č. 17 o situácii v Africkom rohu. |
| --- | --- |

Ole Christensen položil otázku č. 17 o situácii v Africkom rohu.

| | Michael Cashman (zastúpený Zitou Gurmaiovou) o podpore očkovacích látok proti tuberkulóze od roku 2014. |
| --- | --- |

Michael Cashman (zastúpený Zitou Gurmaiovou) o podpore očkovacích látok proti tuberkulóze od roku 2014.

| | Michèle Rivasi položila otázku č. 2 o uzurpácii územia a o bezpečnosti potravín. |
| --- | --- |

Michèle Rivasi položila otázku č. 2 o uzurpácii územia a o bezpečnosti potravín.

| | Gabriele Zimmer položila otázku č. 7 o dohodách o hospodárskom partnerstve. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmer položila otázku č. 7 o dohodách o hospodárskom partnerstve.

| | Jo Leinen (zastúpený Norbertom Neuserom) položil otázku č. 10 o energetickej bezpečnosti v krajinách AKT. |
| --- | --- |

Jo Leinen (zastúpený Norbertom Neuserom) položil otázku č. 10 o energetickej bezpečnosti v krajinách AKT.

| | Norbert Neuser položil otázku č. 11 o všeobecnom prístupe k energii. |
| --- | --- |

Norbert Neuser položil otázku č. 11 o všeobecnom prístupe k energii.

Autori otázok č. 9, 12, 16 nemali doplňujúce otázky.

Autori otázok 3, 5, 6, 8, 13 neboli prítomní.

Dodatoční rečníci: Véronique De Keyser, Piet Van Der Walt (Namíbia), Louis Michel a Glen Bénédict Noël (Grenada)

7.   Opatrenia Komisie, ktoré prijala na základe uznesení prijatých na 21. schôdzi Spoločného parlamentného zhromaždenia

Komisár informoval o rozdistribuovanom dokumente týkajúcom sa opatrení Komisie v nadväznosti na uznesenia prijaté na schôdzi Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ v Budapešti (Maďarsko).

8.   Vplyv dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

Spolupredsedovia: Amadou Ciré Sall (Senegal) a Robert Sturdy

Amadou Ciré Sall (Senegal) a Frank Engel (za Roberta Sturdyho) predložili správu o vplyve dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT.

Rečníci: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Christa Klaß, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Louis Michel, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Michèle Rivasi, Ali Soubaneh Atteye (Džibutsko), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), João Ferreira, Job Yustino Ndugai (Tanzánia), Hamadaou Sylla (Mali), Sábado Teresa Malendza (Mozambik), Ismael El Hag Musa (Sudán), Musikari N. Kombo (Keňa), Domenico Rosa (Európska komisia)

Frank Engel a Amadou Ciré Sall (Senegal) zakončili diskusiu.

(Zasadanie sa skončilo o 18.15 h.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE

a Louis MICHEL

spolupredsedovia

Mohamed Ibn CHAMBAS

a Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generálni spolutajomníci

---

| 23.5.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 145/5

---

ZÁPISNICA ZO ZASADANIA V UTOROK 22. NOVEMBRA 2011

2012/C 145/02

Obsah

| 1. | Prístup k liekom
  Rozprava bez uznesenia |
| --- | --- |

1.

Prístup k liekom

Rozprava bez uznesenia

| 2. | Demokratická správa
  Hlavná rozprava s Gilbertom Fossounom Houngbom, premiérom Toga a členmi togskej vlády |
| --- | --- |

2.

Demokratická správa

Hlavná rozprava s Gilbertom Fossounom Houngbom, premiérom Toga a členmi togskej vlády

| 3. | Rozvoj viacstranných vzťahov a medzinárodná spravodlivosť
  Rozprava bez uznesenia |
| --- | --- |

3.

Rozvoj viacstranných vzťahov a medzinárodná spravodlivosť

Rozprava bez uznesenia

| 4. | Schválenie zápisnice z pondelka 21. novembra 2011 |
| --- | --- |

4.

| 5. | Naliehavá téma č. 1: Potravinová kríza v Africkom rohu, najmä v Somálsku |
| --- | --- |

5.

| 6. | Začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách
  Výbor pre sociálne veci a životné prostredie
  Spoluspravodajcovia: Musikari N. Kombo (Keňa) a Catherine Bearder |
| --- | --- |

6.

Začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Spoluspravodajcovia: Musikari N. Kombo (Keňa) a Catherine Bearder

| 7. | Vplyv Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ
  Výbor pre politické veci
  Spoluspravodajcovia: Raphael Mangouala (Gabon) a Marija Nedelcheva |
| --- | --- |

7.

Vplyv Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ

Výbor pre politické veci

Spoluspravodajcovia: Raphael Mangouala (Gabon) a Marija Nedelcheva

ZÁPISNICA ZO ZASADANIA V UTOROK 22. NOVEMBRA 2011

(Schôdza sa začala o 9.00 h.)

PREDSEDAJÚCI: Assarid IMBARCAOUANE

spolupredseda

1.   Prístup k liekom

Rozprava bez uznesenia

Rečníci: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Eleni Theocharous, Catherine Bearder, Rabindre Parmessar (Surinam), João Ferreira, Hamadaou Sylla (Mali), Patrick Gamedze (Svazijsko), Véronique de Keyser, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Louis Michel, Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudán), Adjedoue Weidou (Čad), Horst Schnellhardt, Musa Hussein Naib (Eritrea) a Domenico Rosa (Európska komisia)

Prístup ku kvalitným, dostupným a cenovo prístupným liekom je nevyhnutnosťou pre všetkých, hlavne pre ľudí v krajinách AKT, najmä tých najzraniteľnejších osôb. Určí sa ním blahobyt týchto ľudí a dosahovanie miléniových rozvojových cieľov.

2.   Demokratická správa

Hlavná rozprava s Gilbertom Fossounom Houngbom, premiérom Toga a členmi togskej vlády

Gilbert Fossoun Houngbo, premiérom Toga, vystúpil s prejavom. Zhromaždenie sleduje film o demokratickej správe v Togu.

Rečníci: Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benin), Patrick Gamedze (Svazijsko), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurícius), Catherine Bearder, Alfred Sanou (Burkina Faso), Teshome Toga (Etiópia), Benedict Noel (Grenada), Gabrielle Zimmer, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Véronique de Keyser, Rabindre Parmessar (Surinam), Michael Gahler, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Musikari Kombo (Keňa), Ali Soubaneh Atteye (Džibutsko), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Hamadaou Sylla (Mali), José Costa Pereira (ESVČ), Gilbert Fossoun Houngbo, Pascal Bodjona (minister územnej správy a decentralizácie, Togo), Tchitchao Tchalim (minister spravodlivosti, Togo), Beza Marcel Seramila (Madagaskar), Boniface Yehouetome (Benin), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Michèle Rivasi, Louis Michel a Seléagodi Ahoomey-Zunu (minister obchodu, Togo)

Gilbert Fossoun Houngbo a členovia togskej vlády odpovedajú na otázky.

Členovia togskej vlády objasňujú prijatie opatrení na podporu politickej, hospodárskej a sociálnej správy v Togu, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie opatrení volebnej pozorovateľskej misie prezidentských volieb v Togu v roku 2010, ako aj politický a sociálny dialóg.

3.   Rozvoj viacstranných vzťahov a medzinárodná spravodlivosť

Rozprava bez uznesenia

Rečníci: Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Maurice Ponga, Véronique de Keyser, Denis Polisi (Rwanda), Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Senegal), Michèle Rivasi, Hamadaou Sylla (Mali), João Ferreira, Jacek Protasiewicz, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Juan Fernando López Aguilar, Michael Gahler, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuba), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria), Ismail El Hag Musa (Sudán), Adjedoue Weidou (Čad) a José Costa Pereira (ESVČ)

Poslanci diskutujú o snahách týchto posledných rokov o koordináciu s cieľom rozvíjať viacnárodné vzťahy v rámci globalizácie, ktorá mala takisto vplyv na medzinárodné právo a medzinárodnú spravodlivosť, ako sa ukázalo po nadobudnutí účinnosti štatútu Medzinárodného trestného súdu.

Zhromaždenie schvaľuje návrh spolupredsedu Louisa Michela odložiť bod 15 programu schôdze s názvom Problémy mestského rozvoja v mestách krajín AKT do ďalšej schôdze, ktorá sa uskutoční v Dánsku. Poradie bodov programu schôdze 23. novembra 2011 sa v dôsledku toho mení.

(Schôdza bola prerušená o 12.50 h. a pokračovala o 15.35 h.)

PREDSEDAJÚCI: Louis MICHEL

spolupredseda

4.   Schválenie zápisnice z pondelka 21. novembra 2011

Zápisnica bola schválená.

5.   Naliehavá téma č. 1: Potravinová kríza v Africkom rohu, najmä v Somálsku

Rečníci: José Costa Pereira (ESVČ), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michèle Striffler, Musa Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Musikari N. Kombo (Keňa), Teshome Toga (Etiópia), Gabriele Zimmer, Horst Schnellhardt, Younoussa Tondy (Niger), Edit Bauer a Domenico Rosa (Európska komisia)

V rámci najhoršej potravinovej krízy za posledných 60 rokov členovia SPZ AKT – EÚ vyzývajú medzinárodné spoločenstvo na nepretržité úsilie v oblasti humanitárnej pomoci a rozvoja Afrického rohu, najmä Somálska.

6.   Integrácia osôb so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Spoluspravodajcovia: Musikari N. Kombo (Keňa) a Catherine Bearder

Musikari N. Kombo (Keňa) a Catherine Bearder predložili správu o integrácii osôb so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách.

Rečníci: Manuel Jímenez (Dominikánska republika), Horst Schnellhardt, Ole Christensen, Gabriele Zimmer, Younoussa Tondy (Niger), Edit Bauer, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Christa Klass a Domenico Rosa (Európska komisia)

Kombo Musikari (Keňa) a Catherine Bearder zakončili rozpravu.

Členovia pripomínajú, že osoby so zdravotným postihnutím patria k najchudobnejším na svete. Vyzývajú všetky signatárske krajiny Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, aby plne vykonávali jej článok 32.

7.   Vplyv Lisabonskej zmluvy na partnerstvo medzi krajinami AKT – EÚ

Výbor pre politické veci

Spoluspravodajcovia: Raphael Mangouala (Gabon) a Mariya Nedelcheva

Raphael Mangouala (Gabon) a Mariya Nedelcheva predložili správu o vplyve Lisabonskej zmluvy na partnerstvo medzi krajinami AKT – EÚ.

Rečníci: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Miguel Angel Martínez Martínez, Ali Soubane Ateye (Džibutsko), Olle Schmidt, Boniface Yehouetome (Benin), Piet Van Der Walt (Namíbia), Filip Kaczmarek, João Ferreira, Rabindre T. Parmessar (Surinam), Maurice Ponga, Zuzana Roithova, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana) a José Costa Pereira (ESVČ)

Raphael Mangouala (Gabon) a Mariya Nedelcheva zakončili rozpravu.

Rozšíril sa všeobecný súhlas, že je dôležité, aby partneri AKT – EÚ využili príležitosť inštitucionálnych zmien z dôvodu nadobudnutia účinnosti Lisabonskej zmluvy s cieľom dodať tomuto partnerstvu nový impulz.

Spolupredseda Louis Michel vyjadruje svoje rozhorčenie nad snahou o distribúciu hanlivého letáka togskej Národnej aliancie pre zmenu (ANC) v rokovacej miestnosti. Zhromaždenie bezvýhradne súhlasí so spolupredsedom Louisom Michelom.

Rečníci: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai a Evalliere Beauplan (Haiti)

(Schôdza bola prerušená o 18.00 h.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE

a Louis MICHEL

spolupredsedovia

Mohamed Ibn CHAMBAS

a Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generálni spolutajomníci

---

| 23.5.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 145/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 145/7

---

ZÁPISNICA ZO ZASADANIA V STREDU 23. NOVEMBRA 2011

2012/C 145/03

Obsah

| 1. | Naliehavá téma č. 2: Vplyv arabskej jari na susedné subsaharské štáty ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Súhrnné správy zo seminárov ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Správa hospodárskych a sociálnych partnerov ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vyhlásenie Oryema Henryho Okelloho, štátneho ministra pre medzinárodné záležitosti, ministra zahraničných vecí (Uganda), úradujúceho predsedu Rady AKT ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vyhlásenie Krzysztofa Stanowskiho, zástupcu štátneho tajomníka pre rozvojovú spoluprácu (Poľsko), úradujúceho predsedu Rady EÚ ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Čas vyhradený na otázky Rade ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rozprava s Radou – rečníci prihlásení zdvihnutím ruky (postup „catch-the-eye“) ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Schválenie zápisnice z utorka 22. novembra 2011, ráno a poobede ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hlasovanie o návrhoch uznesenia obsiahnutých v správach, ktoré predložili tri stále komisie ... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Hlasovanie o návrhoch naliehavého uznesenia ... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k rokovaciemu poriadku SPZ ... |
| --- | --- |

11.

| 12. | Rôzne otázky ... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dátum a miesto 23. schôdze Spoločného parlamentného zhromaždenia ... |
| --- | --- |

13.

| Príloha I | Abecedný zoznam členov Spoločného parlamentného zhromaždenia ... |
| --- | --- |

Príloha I

| Príloha II | Zoznam účastníkov 22. schôdze, ktorá sa konala od 21. do 23. mája 2011 v Lomé (Togo) ... |
| --- | --- |

Príloha II

| Príloha III | Akreditácia mimoparlamentných delegátov ... |
| --- | --- |

Príloha III

| Príloha IV | Prijaté texty ... |
| --- | --- |

Príloha IV

| — | Uznesenie o vplyve Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ (ACP-EU/101.082/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Uznesenie o vplyve dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT (ACP-UE/101.079/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Uznesenie o začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách (ACP-EU/100.954/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Uznesenie o vplyve arabskej jari na susedné subsaharské štáty (ACP-EU/101.111/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

| — | Uznesenie o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku (ACP-EU/101.112/11/fin.) ... |
| --- | --- |

—

ZÁPISNICA ZO ZASADANIA V STREDU 23. NOVEMBRA 2011

(Schôdza sa začala o 9.00 h.)

PREDSEDAJÚCI: Assarid IMBARCAOUANE

spolupredseda

1.   Naliehavá téma č. 2: Vplyv arabskej jari na susedné subsaharské štáty

José Costa Pereira (ESVČ) otvoril diskusiu.

Rečníci: Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Mariya Nedelcheva, Teshome Toga (Etiópia), Véronique De Keyser, Olle Schmidt, Gabriele Zimmer, Francesco Enrico Speroni, Edit Bauer, Assarid Imbarcaouane (Mali), Zita Gurmai, Frank Engel, Younoussa Tondy (Niger), Edward Scicluna, Zuzana Roithova, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe) a Sérgio de Sousa Mendes dos Santos (Angola)

Zmeny v severnej Afrike a na Blízkom východe v roku 2011 mali politické, hospodárske a sociálne následky v krajinách AKT a v Európe. Vyjadrila sa podpora prebiehajúcemu procesu prechodu k demokracii v tomto regióne.

2.   Súhrnné správy zo seminárov

Spravodajcovia predložili svoje správy na troch seminároch:

| | Eleni Theocharous: Energetické problémy rozvojových krajín: vyhliadky do budúcnosti |
| --- | --- |

Eleni Theocharous: Energetické problémy rozvojových krajín: vyhliadky do budúcnosti

| | Prístup k energii je v rozvojových krajinách nevyhnutnosťou pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov, ako aj pri vykonávaní rozvojových stratégií na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

Prístup k energii je v rozvojových krajinách nevyhnutnosťou pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov, ako aj pri vykonávaní rozvojových stratégií na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni.

| | Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudán): Problémy v oblasti verejného zdravia: malária a jej sociálno-ekonomické následky |
| --- | --- |

Attiat Mustafa Abdelhaleim Ahmed (Sudán): Problémy v oblasti verejného zdravia: malária a jej sociálno-ekonomické následky

| | Vynaložilo sa veľké úsilie na prechádzanie malárii, ale stále je potrebné viac distribuovať impregnované siete, pričom ženy a deti sú naďalej prioritou. |
| --- | --- |

Vynaložilo sa veľké úsilie na prechádzanie malárii, ale stále je potrebné viac distribuovať impregnované siete, pričom ženy a deti sú naďalej prioritou.

| | Zita Gurmai: Prístup k procesu rozvoja mladých ľudí na základe spoluúčasti: stratégia znižovania chudoby a znižovania nezamestnanosti mladých |
| --- | --- |

Zita Gurmai: Prístup k procesu rozvoja mladých ľudí na základe spoluúčasti: stratégia znižovania chudoby a znižovania nezamestnanosti mladých

| | Počas arabskej jari sa ukázal význam reagovať na oprávnené túžby mladých ľudí. |
| --- | --- |

Počas arabskej jari sa ukázal význam reagovať na oprávnené túžby mladých ľudí.

| | Rečník: Patrick Gamedze (Svazijsko) |
| --- | --- |

Rečník: Patrick Gamedze (Svazijsko)

3.   Správa hospodárskych a sociálnych partnerov

Vystúpila Brenda Kingová, predsedníčka monitorovacieho výboru AKT Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru.

Rečníci: Domenico Rosa (Európska komisia), Michael Gahler, Komi Selom Klassou (Togo), Ali Soubaneh Atteye (Džibutsko), Michèle Striffler, Boniface Yehouetome (Benin), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Miguel Angel Martínez Martínez, Véronique De Keyser a Brenda King

Rozvoj sociálneho dialógu, práv žien, bezpečnosti potravín a prístup k energii by mali byť hlavnými prioritami agendy.

4.   Vyhlásenie Oryema Henryho Okelloho, štátneho ministra pre medzinárodné záležitosti, ministra zahraničných vecí (Uganda), úradujúceho predsedu Rady AKT

Oryem Henry Okello vystúpil pred zhromaždením a zameral sa na prebiehajúce rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve, ratifikáciu druhej revízie dohody z Cotonou, plán Európskej únie zrušiť kvóty na výrobu cukru pre krajiny AKT a na stretnutie v rámci 17. konferencie zmluvných strán UNFCCC (COP 17) v Durbane.

5.   Vyhlásenie Krzysztofa Stanowskiho, zástupcu štátneho tajomníka pre rozvojovú spoluprácu (Poľsko), úradujúceho predsedu Rady EÚ

Krzysztof Stanowski vystúpil pred zhromaždením a zameral sa na úlohu spoločného parlamentného zhromaždenia ako platformy pre severo-južný a južno-južný dialóg, stretnutie v Durbane, štvrté fórum na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Pusane a na záväzok Európskej únie spolupracovať s partnermi AKT aj napriek hospodárskej a finančnej kríze.

6.   Čas vyhradený na otázky Rade

Oryem Henry Okello odpovedal na tieto a doplňujúce otázky:

| | Norbert Neuser položil otázku č. 1 o všeobecnom prístupe k energii. |
| --- | --- |

Norbert Neuser položil otázku č. 1 o všeobecnom prístupe k energii.

| | Olle Schmidt položil otázku č. 2 o Dawikovi Isaakovi, ktorý je desať rokov vo väzení. |
| --- | --- |

Olle Schmidt položil otázku č. 2 o Dawikovi Isaakovi, ktorý je desať rokov vo väzení.

| | Michael Cashman (zastúpený Juttou Haugovou) položil otázku č. 3 o ratifikácii druhej revízie dohody z Cotonou. |
| --- | --- |

Michael Cashman (zastúpený Juttou Haugovou) položil otázku č. 3 o ratifikácii druhej revízie dohody z Cotonou.

| | Catherine Bearder (zastúpená Ollem Schmidtom) položila otázku č. 4 o neudržateľnom a nezákonnom love voľne žijúcich zvierat. |
| --- | --- |

Catherine Bearder (zastúpená Ollem Schmidtom) položila otázku č. 4 o neudržateľnom a nezákonnom love voľne žijúcich zvierat.

Krzysztof Stanowski odpovedal na tieto a doplňujúce otázky:

| | Filip Kaczmarek položil otázku č. 13 o všeobecnom prístupe k energii. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarek položil otázku č. 13 o všeobecnom prístupe k energii.

| | Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) položil otázku č. 13 o budúcnosti ďalšieho Európskeho rozvojového fondu alebo finančného protokolu. |
| --- | --- |

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) položil otázku č. 13 o budúcnosti ďalšieho Európskeho rozvojového fondu alebo finančného protokolu.

| | Amadou Ciré Sall (Senegal) položil otázku č. 6 o ministerskej konferencii WTO v decembri 2011 o konkrétnych výsledkoch pre najmenej rozvinuté krajiny (LDC). |
| --- | --- |

Amadou Ciré Sall (Senegal) položil otázku č. 6 o ministerskej konferencii WTO v decembri 2011 o konkrétnych výsledkoch pre najmenej rozvinuté krajiny (LDC).

| | Olle Schmidt položil otázku č. 7 o situácii ľudských práv v Eritrei. |
| --- | --- |

Olle Schmidt položil otázku č. 7 o situácii ľudských práv v Eritrei.

| | Horst Schnellhardt položil otázku č. 8 o politizácii humanitárnej pomoci. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardt položil otázku č. 8 o politizácii humanitárnej pomoci.

| | Michael Cashman (zastúpený Juttou Haugovou) položil otázku č. 9 o ratifikácii druhej revízie dohody z Cotonou. |
| --- | --- |

Michael Cashman (zastúpený Juttou Haugovou) položil otázku č. 9 o ratifikácii druhej revízie dohody z Cotonou.

| | Gabriele Zimmer položila otázku č. 10 o získavaní pôdy a o nájme v rozvojových krajinách. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmer položila otázku č. 10 o získavaní pôdy a o nájme v rozvojových krajinách.

| | Otázka č. 11 nebola zodpovedaná, keďže jej autor nebol prítomný. |
| --- | --- |

Otázka č. 11 nebola zodpovedaná, keďže jej autor nebol prítomný.

| | Catherine Bearder (zastúpená Ollem Schmidtom) položila otázku č. 12 o nelegálnej preprave nebezpečného odpadu z EÚ do krajín AKT. |
| --- | --- |

Catherine Bearder (zastúpená Ollem Schmidtom) položila otázku č. 12 o nelegálnej preprave nebezpečného odpadu z EÚ do krajín AKT.

| | Fional Hall (zastúpená Ollem Schmidtom) položila otázku č. 14 o schôdzi COP17 v Durbane. |
| --- | --- |

Fional Hall (zastúpená Ollem Schmidtom) položila otázku č. 14 o schôdzi COP17 v Durbane.

| | Jo Leinen (zastúpený Juttou Haugovou) položil otázku č. 15 o rokovaniach o klíme v Durbane. |
| --- | --- |

Jo Leinen (zastúpený Juttou Haugovou) položil otázku č. 15 o rokovaniach o klíme v Durbane.

7.   Rozprava s Radou – rečníci prihlásení zdvihnutím ruky (postup „catch-the-eye“)

Rečníci: Musikari Kombo (Keňa), Alfred Sanou (Burkina Faso), Hamadaou Sylla (Mali), Ismael El Hag Musa (Sudán), Eunice Kazembe (Malawi), Musa Hussein Naib (Eritrea), Charles W. Kakoma (Zambia), Patrick Gamedze (Svazijsko), Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigéria) a Michèle Rivasi

Oryem Henry Okello a Krzysztof Stanowski odpovedali na otázky o rozličných problematikách, ako sú dohody o hospodárskom partnerstve, prístup k energii, zmena klímy a naliehavá situácia v Africkom rohu.

(Schôdza bola prerušená o 12.30 h. a pokračovala o 15.00 h.)

PREDSEDAJÚCI: Louis MICHEL

spolupredseda

8.   Schválenie zápisnice z utorka 22. novembra 2011, ráno a poobede

Zápisnice boli schválené.

9.   Hlasovanie o návrhoch uznesenia obsiahnutých v správach, ktoré predložili tri stále komisie

Spolupredseda pripomenul zhromaždeniu postup pri hlasovaní.

| — | Vplyv Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ (ACP-EU/101.082/11/fin.)
  Správa Raphaela Mangoualu (Gabon) a Mariye Nedelchevaovej
  Výbor pre politické veci
  Prijatý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: 1.
  Zamietnuté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 2, 3 a odôvodnenie O.
  Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté. |
| --- | --- |

—

Vplyv Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ (ACP-EU/101.082/11/fin.)

Správa Raphaela Mangoualu (Gabon) a Mariye Nedelchevaovej

Výbor pre politické veci

Prijatý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: 1.

Zamietnuté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 2, 3 a odôvodnenie O.

Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté.

| — | Vplyv dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT (ACP-EU/101.079/11/fin.)
  Správa Amadoua Cirého Salla (Senegal) a Roberta Sturdyho
  Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod
  Prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 1, 2, odsek 9 (1. časť).
  Zamietnutý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: odsek 9 (2. časť).
  Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté, jeden člen sa zdržal hlasovania. |
| --- | --- |

—

Vplyv dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT (ACP-EU/101.079/11/fin.)

Správa Amadoua Cirého Salla (Senegal) a Roberta Sturdyho

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

Prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 1, 2, odsek 9 (1. časť).

Zamietnutý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: odsek 9 (2. časť).

Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté, jeden člen sa zdržal hlasovania.

| — | Začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách (ACP-EU/100.954/11/fin.)
  Správa Musikariho N. Komboa (Keňa) a Catherine Bearderovej
  Výbor pre sociálne veci a životné prostredie
  Prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 1, odsek 4 (1. a 2. časť), 2 a 3.
  Zamietnutý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: odsek 4 (3. časť).
  Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté. |
| --- | --- |

—

Začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách (ACP-EU/100.954/11/fin.)

Správa Musikariho N. Komboa (Keňa) a Catherine Bearderovej

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 1, odsek 4 (1. a 2. časť), 2 a 3.

Zamietnutý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: odsek 4 (3. časť).

Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté.

10.   Hlasovanie o návrhoch naliehavého uznesenia

| — | Návrh naliehavého uznesenia o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku (ACP-EU/101.112/11/fin.)
  Prijatý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: 1.
  Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté. |
| --- | --- |

—

Návrh naliehavého uznesenia o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku (ACP-EU/101.112/11/fin.)

Prijatý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: 1.

Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté.

| — | Návrh naliehavého uznesenia o vplyve arabskej jari na susedné subsaharské štáty (ACP-EU/101.111/11/fin.)
  Prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 1, 2, 3, 5 (s ústnym pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom), odsek 9 (s ústnym pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom), 7.
  Zamietnuté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 4, odsek 13.
  Stiahnutý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: 6.
  Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté. |
| --- | --- |

—

Návrh naliehavého uznesenia o vplyve arabskej jari na susedné subsaharské štáty (ACP-EU/101.111/11/fin.)

Prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 1, 2, 3, 5 (s ústnym pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom), odsek 9 (s ústnym pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom), 7.

Zamietnuté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: 4, odsek 13.

Stiahnutý pozmeňujúci a doplňujúci návrh: 6.

Zmenené a doplnené uznesenie bolo jednomyseľne prijaté.

11.   Hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k rokovaciemu poriadku SPZ

Assarid Imbarcaouane (spolupredseda) v mene parlamentného zhromaždenia AKT podáva oficiálnu žiadosť o odloženie hlasovania s cieľom lepšie zanalyzovať obsah pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Po výmene názorov medzi dvoma spolupredsedami sa hlasovanie odložilo.

12.   Rôzne otázky

Spolupredseda oznamuje, že Musikari Kombo (Keňa) bol určený za budúceho spolupredsedu AKT spoločného parlamentného zhromaždenia od 24. novembra 2011.

Rečník: Musikari Kombo (Keňa)

Spolupredseda informuje zhromaždenie o dvoch spoločných vyhláseniach spolupredsedov, ktoré boli prijaté po rozhodnutí predsedníctva. Jedno sa týka situácie v Somálsku a druhé situácie ľudských práv v Eritrei.

Rečníci: Mussa Hussein Naib (Eritrea), Zuzana Roithová a Louis Michel

Assarid Imbarcaouane (spolupredseda) oznamuje, že zhromaždenie AKT prijalo vyhlásenie o podpore Louisovi Michelovi, pokiaľ ide o snahu o distribúciu hanlivého letáka togskej Národnej aliancie pre zmenu (ANC).

Rečníci: Miguel Angel Martínez Martínez, Jutta Haug a Louis Michel

13.   Dátum a miesto 23. schôdze Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ

Spolupredseda poďakoval togským orgánom za ich pohostinnosť a výbornú organizáciu. Komi Selom Klassou (podpredseda togského Národného zhromaždenia) poďakoval členom za ich aktívnu účasť.

Zhromaždenie si minútou ticha uctilo pamiatku Danielle Mitterandovej zosnulej 22. novembra 2011.

23. schôdza SPZ sa bude konať od 28. do 30. mája 2012 v Horsens (Dánsko). Camilla Sorensen (zástupkyňa dánskej vlády) informuje členov o pokroku príprav.

Rabindre T. Parmessar (Surinam) informuje zhromaždenie, že karibský región prijme rozhodnutie o konaní 24. schôdze počas tretieho decembrového týždňa.

(Schôdza sa skončila o 16.00 h.)

Assarid Ag IMBARCAOUANE

a Louis MICHEL

spolupredsedovia

Mohamed Ibn CHAMBAS

a Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generálni spolutajomníci

---

PRÍLOHA I

ABECEDNÝ ZOZNAM ČLENOV SPOLOČNÉHO PARLAMENTNÉHO ZHROMAŽDENIA

| Predstavitelia AKT | Predstavitelia EP |
| --- | --- |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), zastupujúci spolupredseda | MICHEL, spolupredseda |
| BOTSWANA (podpredseda) | ARIF (podpredseda) |
| BURUNDI (podpredseda) | ŠŤASTNÝ (podpredseda) |
| KAMERUN (podpredseda) | HOARAU (podpredseda) |
| KONGO (Konžská republika) (podpredseda) | KLAß (podpredsedníčka) |
| GUYANA (podpredseda) | McAVAN (podpredsedníčka) |
| COOKOVE OSTROVY (podpredseda) | NICHOLSON (podpredseda) |
| JAMAJKA (podpredseda) | RONZULLI (podpredsedníčka) |
| LESOTHO (podpredseda) | GOERENS (podpredseda) |
| LIBÉRIA (podpredseda) | SPERONI (podpredseda) |
| TANZÁNIA (podpredseda) | ROITHOVÁ (podpredsedníčka) |
| TUVALU (podpredseda) | OUZKÝ (podpredseda) |
| ZAMBIA (podpredseda) | RIVASI (podpredsedníčka) |
| JUŽNÁ AFRIKA | ALFONSI |
| ANGOLA | ALVES |
| ANTIGUA A BARBUDA | BAUER |
| BAHAMY | BEARDER |
| BARBADOS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| BENIN | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| KAPVERDY | CASA |
| KOMORY | CASINI |
| KONGO (Konžská demokratická republika) | CASPARY |
| POBREŽIE SLONOVINY | CASTEX |
| DŽIBUTSKO | CHRISTENSEN |
| DOMINIKA | COELHO |
| ERITREA | DE KEYSER |
| ETIÓPIA | DE MITA |
| FIDŽI | DE SARNEZ |
| GABON | DELVAUX |
| GAMBIA | DURANT |
| GHANA | ENGEL |
| GRENADA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GUINEA | FERREIRA, Elisa |
| GUINEA BISSAU | FERREIRA, João |
| ROVNÍKOVÁ GUINEA | FORD |
| HAITI | GAHLER |
| MARSHALLOVE OSTROVY (Republika Marshallových ostrovov) | GRIESBECK |
| ŠALAMÚNOVE OSTROVY | GUERRERO SALOM |
| KEŇA | HALL |
| KIRIBATI | HÄNDEL |
| MADAGASKAR | HANNAN |
| MALAWI | HAUG |
| MAURÍCIUS | JENSEN |
| MAURITÁNIA | JOLY |
| MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty) | KACZMAREK |
| MOZAMBIK | KIIL-NIELSEN |
| NAMÍBIA | KORHOLA |
| NAURU (Nauruská republika) | KUHN |
| NIGER | LE PEN |
| NIGÉRIA | LEGUTKO |
| NIUE | LÓPEZ AGUILAR |
| UGANDA | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA-NOVÁ GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA | MATO ADROVER |
| DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA | MAYER |
| RWANDA | McMILLAN-SCOTT |
| SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS | MITCHELL |
| SVÄTÁ LUCIA | MOREIRA |
| SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY | NEDELCHEVA |
| SAMOA | NEUSER |
| SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV | ROSSI |
| SENEGAL | SCHLYTER |
| SEYCHELY | SCHMIDT |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMÁLSKO | SCICLUNA |
| SUDÁN | SCOTTÀ |
| SURINAM | SENYSZYN |
| SVAZIJSKO | STRIFFLER |
| ČAD | STURDY |
| VÝCHODNÝ TIMOR | TIROLIEN |
| TOGO | TOIA |
| TONGA | VLASÁK |
| TRINIDAD A TOBAGO | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

Predstavitelia AKT

Predstavitelia EP

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), zastupujúci spolupredseda

MICHEL, spolupredseda

BOTSWANA (podpredseda)

ARIF (podpredseda)

BURUNDI (podpredseda)

ŠŤASTNÝ (podpredseda)

KAMERUN (podpredseda)

HOARAU (podpredseda)

KONGO (Konžská republika) (podpredseda)

KLAß (podpredsedníčka)

GUYANA (podpredseda)

McAVAN (podpredsedníčka)

COOKOVE OSTROVY (podpredseda)

NICHOLSON (podpredseda)

JAMAJKA (podpredseda)

RONZULLI (podpredsedníčka)

LESOTHO (podpredseda)

GOERENS (podpredseda)

LIBÉRIA (podpredseda)

SPERONI (podpredseda)

TANZÁNIA (podpredseda)

ROITHOVÁ (podpredsedníčka)

TUVALU (podpredseda)

OUZKÝ (podpredseda)

ZAMBIA (podpredseda)

RIVASI (podpredsedníčka)

JUŽNÁ AFRIKA

ALFONSI

ANGOLA

ALVES

ANTIGUA A BARBUDA

BAUER

BAHAMY

BEARDER

BARBADOS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

BENIN

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

KAPVERDY

CASA

KOMORY

CASINI

KONGO (Konžská demokratická republika)

CASPARY

POBREŽIE SLONOVINY

CASTEX

DŽIBUTSKO

CHRISTENSEN

DOMINIKA

COELHO

ERITREA

DE KEYSER

ETIÓPIA

DE MITA

FIDŽI

DE SARNEZ

GABON

DELVAUX

GAMBIA

DURANT

GHANA

ENGEL

GRENADA

ESTARÀS FERRAGUT

GUINEA

FERREIRA, Elisa

GUINEA BISSAU

FERREIRA, João

ROVNÍKOVÁ GUINEA

FORD

HAITI

GAHLER

MARSHALLOVE OSTROVY (Republika Marshallových ostrovov)

GRIESBECK

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

GUERRERO SALOM

KEŇA

HALL

KIRIBATI

HÄNDEL

MADAGASKAR

HANNAN

MALAWI

HAUG

MAURÍCIUS

JENSEN

MAURITÁNIA

JOLY

MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty)

KACZMAREK

MOZAMBIK

KIIL-NIELSEN

NAMÍBIA

KORHOLA

NAURU (Nauruská republika)

KUHN

NIGER

LE PEN

NIGÉRIA

LEGUTKO

NIUE

LÓPEZ AGUILAR

UGANDA

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA-NOVÁ GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

MATO ADROVER

DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA

MAYER

RWANDA

McMILLAN-SCOTT

SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS

MITCHELL

SVÄTÁ LUCIA

MOREIRA

SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY

NEDELCHEVA

SAMOA

NEUSER

SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV

ROSSI

SENEGAL

SCHLYTER

SEYCHELY

SCHMIDT

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMÁLSKO

SCICLUNA

SUDÁN

SCOTTÀ

SURINAM

SENYSZYN

SVAZIJSKO

STRIFFLER

ČAD

STURDY

VÝCHODNÝ TIMOR

TIROLIEN

TOGO

TOIA

TONGA

VLASÁK

TRINIDAD A TOBAGO

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

VÝBOR PRE POLITICKÉ VECI

| Členovia za AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| JEAN MARIE, SVÄTÁ LUCIA, spolupredseda | CASA, spolupredseda |
| TAMAPUA (SAMOA), podpredseda | KORHOLA, podpredsedníčka |
| YEHOUETOME (BENIN), podpredseda | CASTEX, podpredsedníčka |
| ANTIGUA A BARBUDA | ALFONSI |
| IBOVI (Konžská republika) | CALLANAN |
| POBREŽIE SLONOVINY | CASINI |
| ATEYE (DŽIBUTSKO) | DE KEYSER |
| TOGA (ETIÓPIA) | DURANT |
| FIDŽI | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| GUINEA BISSAU | GRIESBECK |
| GUYANA | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| LEBAJOA (LESOTHO) | KACZMAREK |
| KOLLIE (LIBÉRIA) | LE PEN |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | LÓPEZ AGUILAR |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MANDERS |
| VAN DER WALT (NAMÍBIA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | MOREIRA |
| NIUE | NEDELCHEVA |
| PAPUA-NOVÁ GUINEA | NICHOLSON |
| STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA | ROITHOVÁ |
| MUSA (SUDÁN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAM) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

Členovia za AKT

Poslanci EP

JEAN MARIE, SVÄTÁ LUCIA, spolupredseda

CASA, spolupredseda

TAMAPUA (SAMOA), podpredseda

KORHOLA, podpredsedníčka

YEHOUETOME (BENIN), podpredseda

CASTEX, podpredsedníčka

ANTIGUA A BARBUDA

ALFONSI

IBOVI (Konžská republika)

CALLANAN

POBREŽIE SLONOVINY

CASINI

ATEYE (DŽIBUTSKO)

DE KEYSER

TOGA (ETIÓPIA)

DURANT

FIDŽI

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

GUINEA BISSAU

GRIESBECK

GUYANA

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

LEBAJOA (LESOTHO)

KACZMAREK

KOLLIE (LIBÉRIA)

LE PEN

SERAMILA (MADAGASKAR)

LÓPEZ AGUILAR

IMBARCAOUANE (MALI)

MANDERS

VAN DER WALT (NAMÍBIA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

MOREIRA

NIUE

NEDELCHEVA

PAPUA-NOVÁ GUINEA

NICHOLSON

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

ROITHOVÁ

MUSA (SUDÁN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAM)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

VÝBOR PRE HOSPODÁRSKY ROZVOJ, FINANCIE A OBCHOD

| Členovia za AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| KONGO (Konžská demokratická republika), spolupredseda | CARVALHO, spolupredsedníčka |
| OULANYAH (UGANDA), podpredseda | LEGUTKO, podpredseda |
| SIERRA LEONE, podpredseda | ALVES, podpredseda |
| KLOPPER (JUŽNÁ AFRIKA) | ARIF |
| DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | BOVÉ |
| BAHAMY | BULLMANN |
| BELIZE | CASPARY |
| NAIB (ERITREA) | ENGEL |
| BANDUA (GHANA) | FORD |
| ROVNÍKOVÁ GUINEA | GOERENS |
| COOKOVE OSTROVY | GUERRERO SALOM |
| JAMAJKA | HOARAU |
| KAZEMBE (MALAWI) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURÍCIUS) | KUHN |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | MARTIN |
| MUKHTAR AHMED (NIGÉRIA) | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| POLISI (RWANDA) | McMILLAN-SCOTT |
| SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS | MICHEL |
| SLATER (SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY) | MITCHELL |
| SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV | SCHLYTER |
| SALL (SENEGAL) | ŠŤASTNÝ |
| POOL (SEYCHELY) | SCICLUNA |
| TONGA | STURDY |
| LEVELU (TUVALU) | TIROLIEN |
| KAKOMA (ZAMBIE) | ZANICCHI |

Členovia za AKT

Poslanci EP

KONGO (Konžská demokratická republika), spolupredseda

CARVALHO, spolupredsedníčka

OULANYAH (UGANDA), podpredseda

LEGUTKO, podpredseda

SIERRA LEONE, podpredseda

ALVES, podpredseda

KLOPPER (JUŽNÁ AFRIKA)

ARIF

DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

BOVÉ

BAHAMY

BULLMANN

BELIZE

CASPARY

NAIB (ERITREA)

ENGEL

BANDUA (GHANA)

FORD

ROVNÍKOVÁ GUINEA

GOERENS

COOKOVE OSTROVY

GUERRERO SALOM

JAMAJKA

HOARAU

KAZEMBE (MALAWI)

JENSEN

DEERPALSING (MAURÍCIUS)

KUHN

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

MARTIN

MUKHTAR AHMED (NIGÉRIA)

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

POLISI (RWANDA)

McMILLAN-SCOTT

SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS

MICHEL

SLATER (SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY)

MITCHELL

SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV

SCHLYTER

SALL (SENEGAL)

ŠŤASTNÝ

POOL (SEYCHELY)

SCICLUNA

TONGA

STURDY

LEVELU (TUVALU)

TIROLIEN

KAKOMA (ZAMBIE)

ZANICCHI

VÝBOR PRE SOCIÁLNE VECI A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

| Členovia za AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIK), spolupredseda | RIVASI, spolupredsedníčka |
| KOMBO (KEŇA), podpredseda | BAUER, podpredsedníčka |
| NOEL (GRENADA), podpredseda | SCHNELLARDT, podpredseda |
| THOMPSON (BARBADOS) | BEARDER |
| MOTSHOME (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASO) | COELHO |
| KARERWA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE MITA |
| KAPVERDY | DE SARNEZ |
| KOMORY | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINIQUE | FERREIRA, João |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA BISSAU | HAUG |
| MARSHALLOVE OSTROVY | KILL-NIELSEN |
| ŠALAMÚNOVE OSTROVY | JOLY |
| KIRIBATI | KLAß |
| MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty) | McAVAN |
| TONDYI (NIGER) | NEUSER |
| JÍMENEZ (DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA) | OUZKÝ |
| SOMÁLSKO | RONZULLI |
| GAMEDZE (SVAZIJSKO) | ROSSI |
| NDUGAI (TANZÁNIA) | SCOTTÀ |
| WEIDOU (ČAD) | SENYSZYN |
| VÝCHODNÝ TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD A TOBAGO | VLASÁK |
| BUTUSOL (VANUATU) | ZIMMER |

Členovia za AKT

Poslanci EP

SITHOLE (MOZAMBIK), spolupredseda

RIVASI, spolupredsedníčka

KOMBO (KEŇA), podpredseda

BAUER, podpredsedníčka

NOEL (GRENADA), podpredseda

SCHNELLARDT, podpredseda

THOMPSON (BARBADOS)

BEARDER

MOTSHOME (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASO)

COELHO

KARERWA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE MITA

KAPVERDY

DE SARNEZ

KOMORY

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINIQUE

FERREIRA, João

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA BISSAU

HAUG

MARSHALLOVE OSTROVY

KILL-NIELSEN

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

JOLY

KIRIBATI

KLAß

MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty)

McAVAN

TONDYI (NIGER)

NEUSER

JÍMENEZ (DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA)

OUZKÝ

SOMÁLSKO

RONZULLI

GAMEDZE (SVAZIJSKO)

ROSSI

NDUGAI (TANZÁNIA)

SCOTTÀ

WEIDOU (ČAD)

SENYSZYN

VÝCHODNÝ TIMOR

TOIA

TRINIDAD A TOBAGO

VLASÁK

BUTUSOL (VANUATU)

ZIMMER

---

PRÍLOHA II

ZOZNAM ÚČASTNÍKOV SCHÔDZE, KTORÁ SA KONALA OD 21. DO 23. NOVEMBRA

V LOMÉ (TOGO)

| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), zastupujúci spolupredseda | MICHEL, spolupredseda |
| --- | --- |
| KLOPPER (Južná Afrika) (1)

  DOS SANTOS (Angola)
  THOMPSON (Barbados)
  YEHOUETOME (Benin)
  MOTSHOME (Botswana) (podpredseda) (1)

  SANOU (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (podpredseda)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (podpredseda)
  MBUKU LAKA (Konžská demokratická republika)
  IBOVI (Konžská republika) (podpredseda)
  SOUBANEH ATTEYE (Džibutsko)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiópia)
  VOCEA (Fidži) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada)
  BEAUPLAN (Haiti)
  KOMBO (Keňa)
  LEBAJOA (Lesotho) (podpredseda)
  KOLLIE (Libéria) (podpredseda)
  KAZEMBE (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (podpredseda)
  DEERPALSING (Maurícius)
  OULD GUELAYE (Mauritánia)
  SITHOLE (Mozambik)
  VAN DER WALT (Namíbia)
  AHMED (Nigéria)
  OULANYAH (Uganda)
  JÍMENEZ (Dominikánska republika)
  POLISI (Rwanda) (podpredseda)
  JEAN MARIE (Svätá Lucia)
  SLATER (Svätý Vincent a Grenadíny)
  TAMAPUA (Samoa)
  SALL (Senegal)
  POOL (Seychely)
  BUNDU (Sierra Leone)
  MUSA (Sudán)
  PARMESSAR (Surinam)
  GAMEDZE (Svazijsko)
  NDUGAI (Tanzánia) (podpredseda)
  WEIDOU (Čad)
  SANTOS (Východný Timor)
  KLASSOU (Togo)
  BAKER (Trinidad a Tobago)
  LEUELU (Tuvalu) (podpredseda) (1)

  BUTUSOL (Vanuatu)
  KAKOMA (Zambia) (podpredseda)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ATTARD-MONTALTO (2) (za MARTINA)
  BAUER
  BEARDER (2), (3)

  BINEV (za LE PENA)
  CHRISTENSEN
  DE KEYSER
  ENGEL
  FERREIRA, João (2), (3)

  GAHLER
  GURMAI (za FERREIRU, E.)
  HAUG
  KACZMAREK
  KIIL-NIELSEN (3), (4)

  KLAß (podpredsedníčka)
  LEGUTKO
  LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

  MORGANTI (3), (4) (za ROSSIHO)
  NEDELCHEVA (3), (4)

  NEUSER
  PONGA (za CARVALHOVÚ)
  PROTASIEWICZ (za KORHOLOVÚ)
  RIVASI (podpredsedníčka)
  ROITHOVA (podpredsedníčka)
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SPERONI (podpredseda) (3), (4)

  STRIFFLER
  THEOCHARUS (za CASINIHO)
  WŁOSOWICZ (za NICHOLSONA)
  ZIMMER |
| POZOROVATELIA: |
| KUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  TONDYI |
| POZVANÍ: |
| JUŽNÝ SUDÁN

  GARANG DEG
  ABYEI
  AJONGO
  BAYEH
  DERE
  VUGA |

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI), zastupujúci spolupredseda

MICHEL, spolupredseda

KLOPPER (Južná Afrika) (1)

DOS SANTOS (Angola)

THOMPSON (Barbados)

YEHOUETOME (Benin)

MOTSHOME (Botswana) (podpredseda) (1)

SANOU (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (podpredseda)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (podpredseda)

MBUKU LAKA (Konžská demokratická republika)

IBOVI (Konžská republika) (podpredseda)

SOUBANEH ATTEYE (Džibutsko)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiópia)

VOCEA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada)

BEAUPLAN (Haiti)

KOMBO (Keňa)

LEBAJOA (Lesotho) (podpredseda)

KOLLIE (Libéria) (podpredseda)

KAZEMBE (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (podpredseda)

DEERPALSING (Maurícius)

OULD GUELAYE (Mauritánia)

SITHOLE (Mozambik)

VAN DER WALT (Namíbia)

AHMED (Nigéria)

OULANYAH (Uganda)

JÍMENEZ (Dominikánska republika)

POLISI (Rwanda) (podpredseda)

JEAN MARIE (Svätá Lucia)

SLATER (Svätý Vincent a Grenadíny)

TAMAPUA (Samoa)

SALL (Senegal)

POOL (Seychely)

BUNDU (Sierra Leone)

MUSA (Sudán)

PARMESSAR (Surinam)

GAMEDZE (Svazijsko)

NDUGAI (Tanzánia) (podpredseda)

WEIDOU (Čad)

SANTOS (Východný Timor)

KLASSOU (Togo)

BAKER (Trinidad a Tobago)

LEUELU (Tuvalu) (podpredseda) (1)

BUTUSOL (Vanuatu)

KAKOMA (Zambia) (podpredseda)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ATTARD-MONTALTO (2) (za MARTINA)

BAUER

BEARDER (2), (3)

BINEV (za LE PENA)

CHRISTENSEN

DE KEYSER

ENGEL

FERREIRA, João (2), (3)

GAHLER

GURMAI (za FERREIRU, E.)

HAUG

KACZMAREK

KIIL-NIELSEN (3), (4)

KLAß (podpredsedníčka)

LEGUTKO

LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (3), (4)

MORGANTI (3), (4) (za ROSSIHO)

NEDELCHEVA (3), (4)

NEUSER

PONGA (za CARVALHOVÚ)

PROTASIEWICZ (za KORHOLOVÚ)

RIVASI (podpredsedníčka)

ROITHOVA (podpredsedníčka)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SPERONI (podpredseda) (3), (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (za CASINIHO)

WŁOSOWICZ (za NICHOLSONA)

ZIMMER

POZOROVATELIA:

KUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

TONDYI

POZVANÍ:

JUŽNÝ SUDÁN

GARANG DEG

ABYEI

AJONGO

BAYEH

DERE

VUGA

Ďalší prítomní:

JUŽNÁ AFRIKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

ANGOLA

DA SILVA

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AKPOE

FIODENDJI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BURUNDI

NIYUNGEKO

KAMERUN

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

DŽIBUTSKO

OMAR ABDI SAID

ERITREA

TEKLE

ETIÓPIA

DABA

SEID

FIDŽI

VOCEA

GABON

MILEBOU

MABEDI

MANGOUALA

GHANA

ANTWI

HAITI

RICHE

LOUIS-JEUNE

DOLE

DENIUS

CHERY

DOREUS

KEŇA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LIBÉRIA

DUNAH

MALAWI

CITEYEYE

MALI

BA

SYLLA

MAURÍCIUS

KOONJUL

MAURITÁNIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

NAMÍBIA

NAHOLO

NIGÉRIA

BARAYA

IBRAHIM

MADWATTE

OKORIE

HAMZA

ESEDEME

BUKUOLA

UGANDA

AKOL

BIHANDE-BWAMBALE

MUJUNGU

KATENTA-APULI

RWANDA

MUKANKUSI

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

SOW

SEYCHELY

FOCK TAVE

SIERRA LEONE

KAMARA

TORTO

SUDÁN

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

OMER

OSMAN

SURINAM

CASTELEN

WANGSABESARI

ASABINA

SOMOHADJO

TANZÁNIA

MWANJELWA

ČAD

ADJI

TEKILIO

DINGAOMAIBE

MOG-NANGAR

AFFONO

TOGO

AHOLOU

KPOYI

PENN

MENSAH

TSIMESSE

SOMENU

DRAMANI

AMEGNONAN

ANANI

GBONE

SAGBO

BEDABA

VANUATU

JOY

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

RADA AKT

OKELLO, štátny minister pre medzinárodné veci, minister pre zahraničné veci (Uganda), úradujúci predseda Rady AKT

RADA EÚ

STANOWSKI, štátny podtajomník pre rozvojovú spoluprácu (Poľsko), úradujúci predseda Rady EÚ

VÝBOR VEĽVYSLANCOV AKT – EÚ

KATENTA-APULI

EURÓPSKA KOMISIA

PIEBALGS, člen Komisie zodpovedný za rozvoj

ESVČ

COSTA PEREIRA

EHSV

KING

FORNEA

COMESA

NKANAGU

SEKRETARIÁT AKT

CHAMBAS, generálny spolutajomník

SEKRETARIÁT EÚ

AGUIRIANO NALDA, generálny spolutajomník

---

(1)  Krajinu nereprezentoval poslanec parlamentu.

(2)  Prítomný 21. novembra 2011.

(3)  Prítomný 22. novembra 2011.

(4)  Prítomný 23. novembra 2011.

---

PRÍLOHA III

PRÍLOHA K ZÁPISNICI Z PONDELKA 21. NOVEMBRA 2011

Akreditácia mimoparlamentných delegátov

1.   Botswana

Tebogo Lily MOTSHOME

zástupkyňa veľvyslanca

Veľvyslanectvo Botswany

vedúca delegácie

2.   Fidži

S.E. M. Peceli V. VOCEA

veľvyslanec

Veľvyslanectvo ostrovov Fidži

vedúci delegácie

3.   Južná Afrika

Lorenci KLOPPER

poradca – politika

Veľvyslanectvo Južnej Afriky

vedúci delegácie

4.   Tuvalu

J. E. Tine LEUELU

veľvyslanec

Veľvyslanectvo Tuvalu

vedúci delegácie

---

PRÍLOHA IV

| — | Uznesenie o vplyve Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ (ACP-EU/101.082/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Uznesenie o vplyve Lisabonskej zmluvy na partnerstvo AKT – EÚ (ACP-EU/101.082/11/fin.)

| — | Uznesenie o vplyve dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT (ACP-UE/101.079/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Uznesenie o vplyve dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT (ACP-UE/101.079/11/fin.)

| — | Uznesenie o začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách (ACP-EU/100.954/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Uznesenie o začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách (ACP-EU/100.954/11/fin.)

| — | Uznesenie o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku (ACP-EU/101.112/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Uznesenie o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku (ACP-EU/101.112/11/fin.)

| — | Uznesenie o vplyve arabskej jari na susedné subsaharské štáty (ACP-EU/101.111/11/fin.) |
| --- | --- |

—

Uznesenie o vplyve arabskej jari na susedné subsaharské štáty (ACP-EU/101.111/11/fin.)

UZNESENIE (1)

o vplyve Lisabonskej zmluvy na partnerstvo medzi krajinami AKT – EÚ

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011,

| — | so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES (Dohoda o partnerstve z Cotonou), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES (Dohoda o partnerstve z Cotonou),

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na Georgetownskú dohodu, ktorou bola formálne založená skupina afrických, karibských a tichomorských štátov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Georgetownskú dohodu, ktorou bola formálne založená skupina afrických, karibských a tichomorských štátov,

| — | so zreteľom na článok 208 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 208 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre politické veci (ACP-EU/101.082/11/fin.), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre politické veci (ACP-EU/101.082/11/fin.),

| A. | keďže dohoda o partnerstve z Cotonou medzi AKT a EÚ je stále najlepším príkladom komplexného prístupu k spolupráci, ktorého pridaná hodnota sa musí chrániť, a keďže toto partnerstvo by sa nemalo oslabovať, ale posilňovať zvyšovaním jeho hodnoty ako vzájomného politického záväzku; |
| --- | --- |

A.

keďže dohoda o partnerstve z Cotonou medzi AKT a EÚ je stále najlepším príkladom komplexného prístupu k spolupráci, ktorého pridaná hodnota sa musí chrániť, a keďže toto partnerstvo by sa nemalo oslabovať, ale posilňovať zvyšovaním jeho hodnoty ako vzájomného politického záväzku;

| B. | keďže krajiny AKT sú už dlho privilegovanými partnermi Európskej únie a keďže v Lisabonskej zmluve je solidarita s južnými krajinami a podpora pre tieto krajiny po prvýkrát zakotvená ako podstatný aspekt identity Európskej únie; |
| --- | --- |

B.

keďže krajiny AKT sú už dlho privilegovanými partnermi Európskej únie a keďže v Lisabonskej zmluve je solidarita s južnými krajinami a podpora pre tieto krajiny po prvýkrát zakotvená ako podstatný aspekt identity Európskej únie;

| C. | keďže nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy získal Európsky parlament väčšie právomoci a spoločnú zodpovednosť s Európskou radou v štyridsiatich nových podstatných oblastiach politík a opatrení Európskej únie; |
| --- | --- |

C.

keďže nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy získal Európsky parlament väčšie právomoci a spoločnú zodpovednosť s Európskou radou v štyridsiatich nových podstatných oblastiach politík a opatrení Európskej únie;

| D. | keďže odstránenie výslovného odkazu na krajiny AKT v Lisabonskej zmluve znamená, že obidve strany musia prehodnotiť svoje spoločné záujmy s cieľom zaistiť posilnenie hodnoty partnerstva, ktoré existuje už od roku 1975; |
| --- | --- |

D.

keďže odstránenie výslovného odkazu na krajiny AKT v Lisabonskej zmluve znamená, že obidve strany musia prehodnotiť svoje spoločné záujmy s cieľom zaistiť posilnenie hodnoty partnerstva, ktoré existuje už od roku 1975;

| E. | keďže Lisabonská zmluva zabezpečuje lepšiu koordináciu vonkajších akcií EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže Lisabonská zmluva zabezpečuje lepšiu koordináciu vonkajších akcií EÚ;

| F. | keďže Lisabonská zmluva priniesla zmeny, pokiaľ ide o súčasný operatívny spôsob interakcie EÚ so skupinou AKT prostredníctvom Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ); keďže tieto zmeny, najmä neprítomnosť útvaru AKT v Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a vo vnútornej štruktúre nového Generálneho riaditeľstva Komisie pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid, bude mať vplyv na osobitné partnerstvo s krajinami AKT; |
| --- | --- |

F.

keďže Lisabonská zmluva priniesla zmeny, pokiaľ ide o súčasný operatívny spôsob interakcie EÚ so skupinou AKT prostredníctvom Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ); keďže tieto zmeny, najmä neprítomnosť útvaru AKT v Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a vo vnútornej štruktúre nového Generálneho riaditeľstva Komisie pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid, bude mať vplyv na osobitné partnerstvo s krajinami AKT;

| G. | keďže vzťahy medzi AKT a EÚ sú založené na celom rade prvkov od rozvoja cez predchádzanie konfliktom, bezpečnosť a stabilitu až po ochranu ľudských práv; |
| --- | --- |

G.

keďže vzťahy medzi AKT a EÚ sú založené na celom rade prvkov od rozvoja cez predchádzanie konfliktom, bezpečnosť a stabilitu až po ochranu ľudských práv;

| H. | keďže vzostup rozvíjajúcich sa ekonomík, zmena pomeru síl v medzinárodnom systéme a rastúci počet politických rámcov, ako sú G77 alebo G24, ukázali potrebu analyzovať, ako by skupina AKT mohla najlepšie dosiahnuť svoje politické a hospodárske ciele súbežne s politickým rámcom, ktorý poskytujú vzťahy medzi EÚ a AKT; |
| --- | --- |

H.

keďže vzostup rozvíjajúcich sa ekonomík, zmena pomeru síl v medzinárodnom systéme a rastúci počet politických rámcov, ako sú G77 alebo G24, ukázali potrebu analyzovať, ako by skupina AKT mohla najlepšie dosiahnuť svoje politické a hospodárske ciele súbežne s politickým rámcom, ktorý poskytujú vzťahy medzi EÚ a AKT;

| I. | keďže vplyv Spoločného parlamentného zhromaždenia na politické rozhodnutia a strategické voľby týkajúce sa rozvoja na vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni je napriek jeho jedinečnej úlohe v dialógu sever – juh naďalej veľmi obmedzený; |
| --- | --- |

I.

keďže vplyv Spoločného parlamentného zhromaždenia na politické rozhodnutia a strategické voľby týkajúce sa rozvoja na vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni je napriek jeho jedinečnej úlohe v dialógu sever – juh naďalej veľmi obmedzený;

| J. | keďže skupina AKT zastupuje takmer polovicu štátov sveta, ale nemá hlas vo fórach globálneho riadenia, ako napr. G20, čo znamená vylúčenie najchudobnejších krajín; |
| --- | --- |

J.

keďže skupina AKT zastupuje takmer polovicu štátov sveta, ale nemá hlas vo fórach globálneho riadenia, ako napr. G20, čo znamená vylúčenie najchudobnejších krajín;

| K. | keďže napriek životnej dôležitosti podpory zo strany EÚ musia krajiny AKT využiť aj príležitosti ponúkané spoluprácou štátov južného regiónu a partnerstvami s rozvíjajúcimi sa ekonomikami Číny, Indie a Brazílie a zúročiť ich veľké trhy na vymanenie sa z chudoby; |
| --- | --- |

K.

keďže napriek životnej dôležitosti podpory zo strany EÚ musia krajiny AKT využiť aj príležitosti ponúkané spoluprácou štátov južného regiónu a partnerstvami s rozvíjajúcimi sa ekonomikami Číny, Indie a Brazílie a zúročiť ich veľké trhy na vymanenie sa z chudoby;

| L. | keďže v prípade krajín AKT je rôznorodosť partnerov nezvratná a všeobecne prospešná, no vývoz surovín bez pridanej hodnoty, hoci aj mnohým partnerom, spomaľuje diverzifikáciu a skutočný rozvoj hospodárstiev AKT; |
| --- | --- |

L.

keďže v prípade krajín AKT je rôznorodosť partnerov nezvratná a všeobecne prospešná, no vývoz surovín bez pridanej hodnoty, hoci aj mnohým partnerom, spomaľuje diverzifikáciu a skutočný rozvoj hospodárstiev AKT;

| M. | keďže EÚ vypracovala regionálne stratégie v spolupráci s jednotlivými regiónmi skupiny AKT, ktoré sa nachádzajú v odlišných štádiách vývoja, a dve z nich sa pri pokračovaní v tradícii Cotonou rozvinuli do spoločných stratégií; keďže tieto stratégie by sa po uplynutí platnosti Dohody o partnerstve z Cotonou v roku 2020 mohli stať tromi samostatne riadenými vzťahmi; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ vypracovala regionálne stratégie v spolupráci s jednotlivými regiónmi skupiny AKT, ktoré sa nachádzajú v odlišných štádiách vývoja, a dve z nich sa pri pokračovaní v tradícii Cotonou rozvinuli do spoločných stratégií; keďže tieto stratégie by sa po uplynutí platnosti Dohody o partnerstve z Cotonou v roku 2020 mohli stať tromi samostatne riadenými vzťahmi;

| N. | keďže budúcnosť Dohody o partnerstve z Cotonou bude závisieť aj od rokovaní o pripravovanom viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020, ktorým musí Európska únia zabezpečiť finančné prostriedky pre svoju vonkajšiu politiku; |
| --- | --- |

N.

keďže budúcnosť Dohody o partnerstve z Cotonou bude závisieť aj od rokovaní o pripravovanom viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020, ktorým musí Európska únia zabezpečiť finančné prostriedky pre svoju vonkajšiu politiku;

| 1. | pripomína, že Dohoda o partnerstve z Cotonou, ktorá bola práve druhýkrát revidovaná, si za prvoradé ciele kladie odstránenie chudoby, podporu trvalo udržateľného rozvoja a postupnú integráciu krajín AKT do svetového hospodárstva; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že Dohoda o partnerstve z Cotonou, ktorá bola práve druhýkrát revidovaná, si za prvoradé ciele kladie odstránenie chudoby, podporu trvalo udržateľného rozvoja a postupnú integráciu krajín AKT do svetového hospodárstva;

| 2. | vyzýva skupinu AKT a Európsku úniu, aby využili príležitosť ponúkanú odstránením výslovného odkazu na AKT v Lisabonskej zmluve a oživili svoje partnerstvo; vyzýva preto na určenie oblastí spoločného záujmu, ako energia, zmena klímy a migrácia; |
| --- | --- |

2.

vyzýva skupinu AKT a Európsku úniu, aby využili príležitosť ponúkanú odstránením výslovného odkazu na AKT v Lisabonskej zmluve a oživili svoje partnerstvo; vyzýva preto na určenie oblastí spoločného záujmu, ako energia, zmena klímy a migrácia;

| 3. | uznáva Lisabonskú zmluvu ako pozitívny krok vpred k demokratickému procesu, ktorý umožňuje Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ pôsobiť účinnejšie s cieľom prinášať pozitívne zmeny pre obe strany; |
| --- | --- |

3.

uznáva Lisabonskú zmluvu ako pozitívny krok vpred k demokratickému procesu, ktorý umožňuje Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ pôsobiť účinnejšie s cieľom prinášať pozitívne zmeny pre obe strany;

| 4. | dúfa, že vonkajšia politika EÚ, ktorej neoddeliteľnou súčasťou je odstraňovanie chudoby, a teda rozvojová politika, spojí všetky nástroje, ktoré má k dispozícii na podporu politiky mieru; |
| --- | --- |

4.

dúfa, že vonkajšia politika EÚ, ktorej neoddeliteľnou súčasťou je odstraňovanie chudoby, a teda rozvojová politika, spojí všetky nástroje, ktoré má k dispozícii na podporu politiky mieru;

| 5. | zastáva názor, že skupina AKT potrebuje politické upevnenie, kým EÚ musí byť pripravená prehodnotiť a obnoviť svoje partnerstvo s krajinami AKT tak, aby sa zo vzťahu medzi darcom a príjemcom zmenilo na partnerský vzťah; |
| --- | --- |

5.

zastáva názor, že skupina AKT potrebuje politické upevnenie, kým EÚ musí byť pripravená prehodnotiť a obnoviť svoje partnerstvo s krajinami AKT tak, aby sa zo vzťahu medzi darcom a príjemcom zmenilo na partnerský vzťah;

| 6. | víta vymenovanie pracovnej skupiny veľvyslancov pre budúce perspektívy skupiny AKT po roku 2020; |
| --- | --- |

6.

víta vymenovanie pracovnej skupiny veľvyslancov pre budúce perspektívy skupiny AKT po roku 2020;

| 7. | víta vytvorenie neformálnej pracovnej skupiny Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a GR pre rozvoj a spoluprácu s cieľom posilniť partnerstvo medzi AKT a EÚ; žiada, aby táto skupina pravidelne informovala poslancov Spoločného parlamentného zhromaždenia o svojej práci; |
| --- | --- |

7.

víta vytvorenie neformálnej pracovnej skupiny Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a GR pre rozvoj a spoluprácu s cieľom posilniť partnerstvo medzi AKT a EÚ; žiada, aby táto skupina pravidelne informovala poslancov Spoločného parlamentného zhromaždenia o svojej práci;

| 8. | vyzýva EÚ, aby pomohla posilniť spoluprácu medzi jednotlivými regiónmi v rámci AKT v oblastiach, ako potravinová bezpečnosť, prenos technológií, infraštruktúra, zmena klímy, migrácia, obchod, veda, mier, bezpečnosť a demokratizácia; |
| --- | --- |

8.

vyzýva EÚ, aby pomohla posilniť spoluprácu medzi jednotlivými regiónmi v rámci AKT v oblastiach, ako potravinová bezpečnosť, prenos technológií, infraštruktúra, zmena klímy, migrácia, obchod, veda, mier, bezpečnosť a demokratizácia;

| 9. | domnieva sa, že monitorovanie prijatých správ je dôležitým pracovným nástrojom na posilňovanie Spoločného parlamentného zhromaždenia, pokiaľ ide o realizáciu uznesení; navrhuje v tomto ohľade, aby dvaja spoluspravodajcovia monitorovali uznesenia a pravidelne informovali svoje výbory o vykonanom pokroku a akýchkoľvek ťažkostiach; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že monitorovanie prijatých správ je dôležitým pracovným nástrojom na posilňovanie Spoločného parlamentného zhromaždenia, pokiaľ ide o realizáciu uznesení; navrhuje v tomto ohľade, aby dvaja spoluspravodajcovia monitorovali uznesenia a pravidelne informovali svoje výbory o vykonanom pokroku a akýchkoľvek ťažkostiach;

| 10. | domnieva sa, že krajiny AKT napokon potrebujú vstúpiť do medzinárodných partnerstiev, ktoré sú v súlade s ich rozvojovými ambíciami a možnosťami; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že krajiny AKT napokon potrebujú vstúpiť do medzinárodných partnerstiev, ktoré sú v súlade s ich rozvojovými ambíciami a možnosťami;

| 11. | pripomína, že skupina krajín AKT tvorí 40 % členskej základne OSN; zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby skupina AKT posilnila svoju identitu tak, aby bola jej prítomnosť na medzinárodnej scéne zreteľná; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že skupina krajín AKT tvorí 40 % členskej základne OSN; zdôrazňuje preto, že je potrebné, aby skupina AKT posilnila svoju identitu tak, aby bola jej prítomnosť na medzinárodnej scéne zreteľná;

| 12. | súhlasí s názorom, že AKT ani EÚ zďaleka nedosahujú plný potenciál, ktorý im ponúka ich privilegované partnerstvo, pokiaľ ide o uplatňovanie vplyvu v otázkach, ako reforma OSN, Svetovej banky a MMF, G20 a rokovania o Rámcovom dohovore OSN o zmene klímy, a mali by vynaložiť všetko úsilie, aby v tomto smere pokročili vpred; |
| --- | --- |

12.

súhlasí s názorom, že AKT ani EÚ zďaleka nedosahujú plný potenciál, ktorý im ponúka ich privilegované partnerstvo, pokiaľ ide o uplatňovanie vplyvu v otázkach, ako reforma OSN, Svetovej banky a MMF, G20 a rokovania o Rámcovom dohovore OSN o zmene klímy, a mali by vynaložiť všetko úsilie, aby v tomto smere pokročili vpred;

| 13. | vyzýva krajiny skupiny AKT, aby naplno využívali článok 12 Dohody z Cotonou a maximálne využili možnosť ovplyvňovať tie politiky Spoločenstva, ktoré majú vplyv na ich rozvoj; s týmto cieľom vyzýva poslancov za AKT, aby nadviazali užšie spojenie so svojimi partnerskými stranami v EP; |
| --- | --- |

13.

vyzýva krajiny skupiny AKT, aby naplno využívali článok 12 Dohody z Cotonou a maximálne využili možnosť ovplyvňovať tie politiky Spoločenstva, ktoré majú vplyv na ich rozvoj; s týmto cieľom vyzýva poslancov za AKT, aby nadviazali užšie spojenie so svojimi partnerskými stranami v EP;

| 14. | žiada, aby sa dokumentom o stratégiách krajín (CSP) a dokumentom o stratégiách regiónov priradila ústredná a strategická úloha v práci výborov Spoločného parlamentného zhromaždenia, aby sa tieto výbory mohli podieľať na príprave a dosahovaní cieľov stanovených v týchto dokumentoch; |
| --- | --- |

14.

žiada, aby sa dokumentom o stratégiách krajín (CSP) a dokumentom o stratégiách regiónov priradila ústredná a strategická úloha v práci výborov Spoločného parlamentného zhromaždenia, aby sa tieto výbory mohli podieľať na príprave a dosahovaní cieľov stanovených v týchto dokumentoch;

| 15. | zastáva názor, že s posilnenou úlohou vnútroštátnych parlamentov európskych krajín zakotvenou v Lisabonskej zmluve by sa mali viac presadzovať aj vnútroštátne parlamenty krajín AKT s cieľom posilniť svoj vplyv vo vnútroštátnych rozhodovacích procesoch; |
| --- | --- |

15.

zastáva názor, že s posilnenou úlohou vnútroštátnych parlamentov európskych krajín zakotvenou v Lisabonskej zmluve by sa mali viac presadzovať aj vnútroštátne parlamenty krajín AKT s cieľom posilniť svoj vplyv vo vnútroštátnych rozhodovacích procesoch;

| 16. | domnieva sa, že skupina AKT by sa mala posilniť ako blok podporou spoločných záujmov svojich členov v Svetovej obchodnej organizácii, keďže silnejší blok by mohol ovplyvňovať ceny komodít a potravín, zaisťovať ochranu významných trhov a požadovať opatrenia proti dotáciám v Európe a USA; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že skupina AKT by sa mala posilniť ako blok podporou spoločných záujmov svojich členov v Svetovej obchodnej organizácii, keďže silnejší blok by mohol ovplyvňovať ceny komodít a potravín, zaisťovať ochranu významných trhov a požadovať opatrenia proti dotáciám v Európe a USA;

| 17. | pripomína, že tri regionálne stratégie EÚ pre africký, karibský a tichomorský región a stratégia pre južnú Afriku by sa mali zamerať na posilňovanie kľúčových pilierov partnerstva medzi AKT a EÚ, ako sú opísané v Dohode o partnerstve z Cotonou; |
| --- | --- |

17.

pripomína, že tri regionálne stratégie EÚ pre africký, karibský a tichomorský región a stratégia pre južnú Afriku by sa mali zamerať na posilňovanie kľúčových pilierov partnerstva medzi AKT a EÚ, ako sú opísané v Dohode o partnerstve z Cotonou;

| 18. | vyzýva Európsku úniu, aby poskytla svojim delegáciám v krajinách AKT ľudské a finančné zdroje, ktoré potrebujú na vykonávanie svojich nových kompetencií; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Európsku úniu, aby poskytla svojim delegáciám v krajinách AKT ľudské a finančné zdroje, ktoré potrebujú na vykonávanie svojich nových kompetencií;

| 19. | pripomína, že pokiaľ ide o obchod, na prijímanie obchodných dohôd je teraz potrebný súhlas Európskeho parlamentu; navrhuje preto, aby sa s vážnosťou uvažovalo o možnosti zahrnutia diskusií o obchodných dohodách, o ktorých sa rokuje, do programu Spoločného parlamentného zhromaždenia; |
| --- | --- |

19.

pripomína, že pokiaľ ide o obchod, na prijímanie obchodných dohôd je teraz potrebný súhlas Európskeho parlamentu; navrhuje preto, aby sa s vážnosťou uvažovalo o možnosti zahrnutia diskusií o obchodných dohodách, o ktorých sa rokuje, do programu Spoločného parlamentného zhromaždenia;

| 20. | pripomína, že skupina AKT by sa mala presadzovať ako globálny aktér na základe svojich kolektívnych ľudských a prírodných zdrojov, svojho historického spojenia s EÚ a svojej blízkosti k rozvíjajúcim sa ekonomikám; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že skupina AKT by sa mala presadzovať ako globálny aktér na základe svojich kolektívnych ľudských a prírodných zdrojov, svojho historického spojenia s EÚ a svojej blízkosti k rozvíjajúcim sa ekonomikám;

| 21. | zdôrazňuje, že nové kompetencie prenesené Lisabonskou zmluvou na Európsky parlament sa musia využiť na posilnenie parlamentnej dimenzie vzťahov medzi AKT a EÚ, ktorej základným kameňom je Spoločné parlamentné zhromaždenie; dúfa, že táto parlamentná dimenzia sa odrazí v rozpočte Európskeho rozvojového fondu (ERF) a v lepšom poskytovaní informácií poslancom za AKT o vnútroštátnych a regionálnych stratégiách vykonávaných Európskou úniou a o využívaní iných finančných nástrojov EÚ v krajinách AKT; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že nové kompetencie prenesené Lisabonskou zmluvou na Európsky parlament sa musia využiť na posilnenie parlamentnej dimenzie vzťahov medzi AKT a EÚ, ktorej základným kameňom je Spoločné parlamentné zhromaždenie; dúfa, že táto parlamentná dimenzia sa odrazí v rozpočte Európskeho rozvojového fondu (ERF) a v lepšom poskytovaní informácií poslancom za AKT o vnútroštátnych a regionálnych stratégiách vykonávaných Európskou úniou a o využívaní iných finančných nástrojov EÚ v krajinách AKT;

| 22. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, Komisii Africkej únie a Panafrickému parlamentu. |
| --- | --- |

22.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, Komisii Africkej únie a Panafrickému parlamentu.

UZNESENIE (2)

o vplyve dlhu na financovanie rozvoja v krajinách AKT

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011,

| — | so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – EÚ podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 a revidovanú v rokoch 2005 a 2010, najmä na jej články 60 a 66, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – EÚ podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 a revidovanú v rokoch 2005 a 2010, najmä na jej články 60 a 66,

| — | so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje miléniové rozvojové ciele ako ciele spoločne určené medzinárodným spoločenstvom na odstránenie chudoby a hladu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje miléniové rozvojové ciele ako ciele spoločne určené medzinárodným spoločenstvom na odstránenie chudoby a hladu,

| — | so zreteľom na Monterreyský konsenzus prijatý na medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja, ktorá sa konala 18. – 22. marca 2002 v mexickom meste Monterrey, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Monterreyský konsenzus prijatý na medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja, ktorá sa konala 18. – 22. marca 2002 v mexickom meste Monterrey,

| — | so zreteľom na konferenciu o inovatívnom financovaní, ktorá sa konala v Paríži 28. a 29. mája 2009, a na medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Dauhe od 28. novembra do 2. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konferenciu o inovatívnom financovaní, ktorá sa konala v Paríži 28. a 29. mája 2009, a na medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Dauhe od 28. novembra do 2. decembra 2008,

| — | so zreteľom na iniciatívu pre vysoko zadlžené chudobné krajiny (HIPC), ktorú v roku 1996 začali MMF a Svetová banka s cieľom zabezpečiť, aby nijaká chudobná krajina nečelila takému dlhovému zaťaženiu, ktoré nedokáže zvládnuť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu pre vysoko zadlžené chudobné krajiny (HIPC), ktorú v roku 1996 začali MMF a Svetová banka s cieľom zabezpečiť, aby nijaká chudobná krajina nečelila takému dlhovému zaťaženiu, ktoré nedokáže zvládnuť,

| — | so zreteľom na viacstrannú iniciatívu za odpustenie dlhu (MDRI), ktorú začali v júni 2005 krajiny G8, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na viacstrannú iniciatívu za odpustenie dlhu (MDRI), ktorú začali v júni 2005 krajiny G8,

| — | so zreteľom na návrh zásad Konferencie OSN pre rozvoj a obchod (UNCTAD) týkajúcich sa podporovania zodpovedného poskytovania a získavania štátnych úverov z 26. apríla 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh zásad Konferencie OSN pre rozvoj a obchod (UNCTAD) týkajúcich sa podporovania zodpovedného poskytovania a získavania štátnych úverov z 26. apríla 2011,

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji (3),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 15. apríla 2009 s názvom Podpora rozvojových krajín pri riešení krízy – Kam sa EÚ posunula z Dauhy? Aké sú vyhliadky na splnenie cieľov EÚ na roky 2010 a 2015?, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 15. apríla 2009 s názvom Podpora rozvojových krajín pri riešení krízy – Kam sa EÚ posunula z Dauhy? Aké sú vyhliadky na splnenie cieľov EÚ na roky 2010 a 2015?,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 8. marca 2011 o daniach a rozvoji – spolupráca s rozvojovými krajinami na podpore dobrej správy v daňových záležitostiach (2010/2102(INI)) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 8. marca 2011 o daniach a rozvoji – spolupráca s rozvojovými krajinami na podpore dobrej správy v daňových záležitostiach (2010/2102(INI)) (4),

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, financie a obchod (ACP-EU/101.079/11/fin.), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, financie a obchod (ACP-EU/101.079/11/fin.),

| A. | keďže globálna kríza viedla k zvýšeniu úrovne štátneho dlhu v mnohých krajinách po celom svete a keďže tretina krajín AKT je buď zadlžená, alebo jej hrozí veľké riziko zadlženia; |
| --- | --- |

A.

keďže globálna kríza viedla k zvýšeniu úrovne štátneho dlhu v mnohých krajinách po celom svete a keďže tretina krajín AKT je buď zadlžená, alebo jej hrozí veľké riziko zadlženia;

| B. | keďže splácanie vysokých dlhov sa môže stať prekážkou rozvoja, pretože naň idú značné rozpočtové prostriedky a/alebo znižuje objem investícií do verejných sociálnych služieb a na výdavky na zmiernenie chudoby; keďže splácanie dlhov by mohlo znížiť aj investície potrebné na stimuláciu hospodárskeho rastu; |
| --- | --- |

B.

keďže splácanie vysokých dlhov sa môže stať prekážkou rozvoja, pretože naň idú značné rozpočtové prostriedky a/alebo znižuje objem investícií do verejných sociálnych služieb a na výdavky na zmiernenie chudoby; keďže splácanie dlhov by mohlo znížiť aj investície potrebné na stimuláciu hospodárskeho rastu;

| C. | keďže 1 % hospodárskeho rastu v obchode predstavuje trojnásobok verejnej rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

C.

keďže 1 % hospodárskeho rastu v obchode predstavuje trojnásobok verejnej rozvojovej pomoci;

| D. | keďže darcovia by mali pomôcť krajinám AKT dosiahnuť a zachovať dlhodobo udržateľnú úroveň zadlženia a posilniť tým ich snahu znížiť chudobu a podporiť rast; keďže v tomto smere je chvályhodné, že Parížsky klub veriteľov zrušil v júli 2010 druhú splátku dlhu Seychel, aby pomohol krajine dostať jej dlh na udržateľnú úroveň; |
| --- | --- |

D.

keďže darcovia by mali pomôcť krajinám AKT dosiahnuť a zachovať dlhodobo udržateľnú úroveň zadlženia a posilniť tým ich snahu znížiť chudobu a podporiť rast; keďže v tomto smere je chvályhodné, že Parížsky klub veriteľov zrušil v júli 2010 druhú splátku dlhu Seychel, aby pomohol krajine dostať jej dlh na udržateľnú úroveň;

| E. | keďže odpustenie dlhu je jedným zo zámerov miléniového rozvojového cieľa č. 8, ktorý sa sústreďuje konkrétne na komplexné riešenie problémov s dlhmi rozvojových krajín pomocou vnútroštátnych a medzinárodných opatrení zameraných na to, aby bol dlh dlhodobo udržateľný; |
| --- | --- |

E.

keďže odpustenie dlhu je jedným zo zámerov miléniového rozvojového cieľa č. 8, ktorý sa sústreďuje konkrétne na komplexné riešenie problémov s dlhmi rozvojových krajín pomocou vnútroštátnych a medzinárodných opatrení zameraných na to, aby bol dlh dlhodobo udržateľný;

| F. | keďže v súčasnosti patria medzi najvýznamnejšie medzinárodné nástroje na odpustenie dlhu rozvojovým krajinám iniciatíva pre vysoko zadlžené chudobné krajiny (HIPC) a viacstranná iniciatíva za odpustenie dlhu (MDRI); keďže k decembru 2010 boli v rámci iniciatívy HIPC schválené balíky zníženia dlhu pre 36 krajín, z toho 32 v Afrike, ktoré poskytli sumu 72 miliárd USD na postupné odpustenie dlhu; keďže Európska komisia a členské štáty EÚ znášajú väčšinu nákladov na HIPC a MDRI; |
| --- | --- |

F.

keďže v súčasnosti patria medzi najvýznamnejšie medzinárodné nástroje na odpustenie dlhu rozvojovým krajinám iniciatíva pre vysoko zadlžené chudobné krajiny (HIPC) a viacstranná iniciatíva za odpustenie dlhu (MDRI); keďže k decembru 2010 boli v rámci iniciatívy HIPC schválené balíky zníženia dlhu pre 36 krajín, z toho 32 v Afrike, ktoré poskytli sumu 72 miliárd USD na postupné odpustenie dlhu; keďže Európska komisia a členské štáty EÚ znášajú väčšinu nákladov na HIPC a MDRI;

| G. | keďže iniciatívy HIPC a MDRI sa blížia ku koncu, a preto sú potrebné reformy politiky a nové medzinárodné mechanizmy na riešenie zníženia úveru a riadenia a odstránenia dlhu; |
| --- | --- |

G.

keďže iniciatívy HIPC a MDRI sa blížia ku koncu, a preto sú potrebné reformy politiky a nové medzinárodné mechanizmy na riešenie zníženia úveru a riadenia a odstránenia dlhu;

| H. | keďže budúce mechanizmy zamerané na riadenie a udržateľnosť dlhu by sa nielenže mali zakladať na finančných úvahách, ale zároveň musia v rámci výdavkov zohľadňovať potreby zadlžených rozvojových krajín v snahe dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia; |
| --- | --- |

H.

keďže budúce mechanizmy zamerané na riadenie a udržateľnosť dlhu by sa nielenže mali zakladať na finančných úvahách, ale zároveň musia v rámci výdavkov zohľadňovať potreby zadlžených rozvojových krajín v snahe dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia;

| I. | keďže dozorné orgány krajín AKT, ako sú napríklad najvyššie kontrolné inštitúcie, parlamenty a organizácie občianskej spoločnosti, by mali zohrávať dôležitú úlohu pri monitorovaní toho, ako vláda využíva rozpočtové prostriedky, čím by sa obmedzilo nesprávne hospodárenie s verejnými prostriedkami; |
| --- | --- |

I.

keďže dozorné orgány krajín AKT, ako sú napríklad najvyššie kontrolné inštitúcie, parlamenty a organizácie občianskej spoločnosti, by mali zohrávať dôležitú úlohu pri monitorovaní toho, ako vláda využíva rozpočtové prostriedky, čím by sa obmedzilo nesprávne hospodárenie s verejnými prostriedkami;

| J. | keďže dobrá správa vecí verejných, právny štát a transparentnosť sú nevyhnutné pre riadne hospodárenie s verejnými prostriedkami a udržateľnosť dlhu; |
| --- | --- |

J.

keďže dobrá správa vecí verejných, právny štát a transparentnosť sú nevyhnutné pre riadne hospodárenie s verejnými prostriedkami a udržateľnosť dlhu;

| K. | keďže zodpovedné správanie sa všetkých veriteľov je základom podpory udržateľných a kvalitných financií; |
| --- | --- |

K.

keďže zodpovedné správanie sa všetkých veriteľov je základom podpory udržateľných a kvalitných financií;

| L. | keďže počas doznievania globálnej hospodárskej krízy by krajiny AKT mali venovať zvýšenú pozornosť domácej mobilizácii finančných prostriedkov, ktorá by mohla zmierniť potenciálne zníženie zahraničnej pomoci a zahraničných zdrojov financií na realizáciu ich stratégií zameraných na zníženie chudoby; |
| --- | --- |

L.

keďže počas doznievania globálnej hospodárskej krízy by krajiny AKT mali venovať zvýšenú pozornosť domácej mobilizácii finančných prostriedkov, ktorá by mohla zmierniť potenciálne zníženie zahraničnej pomoci a zahraničných zdrojov financií na realizáciu ich stratégií zameraných na zníženie chudoby;

| 1. | vyzýva EÚ a iných darcov, aby ustanovili súbor usmernení týkajúcich sa zodpovedného financovania, a to najmä v čase celosvetovej finančnej krízy, ktorá zhoršuje dlhovú situáciu v rozvojových krajinách z dôvodu účinku presahovania, najmä zmenšením objemu svetového obchodu a s ním spojeným kolapsom vývozu komodít; |
| --- | --- |

1.

vyzýva EÚ a iných darcov, aby ustanovili súbor usmernení týkajúcich sa zodpovedného financovania, a to najmä v čase celosvetovej finančnej krízy, ktorá zhoršuje dlhovú situáciu v rozvojových krajinách z dôvodu účinku presahovania, najmä zmenšením objemu svetového obchodu a s ním spojeným kolapsom vývozu komodít;

| 2. | vyzýva EÚ, skupinu AKT a regionálne organizácie AKT, aby spoločne v spolupráci s príslušnými medzinárodnými orgánmi vypracovali model vhodného mechanizmu vyrovnávania dlhu pre zadlžené krajiny na základe nezávislého posúdenia vplyvu ich sociálno-ekonomickej situácie, čím by sa obmedzil priestor pre prílišnú politizáciu rozhodovania o odpustení dlhu vrátane možnej korupcie na strane darcu (spätné provízie); zastáva názor, že to umožní darcom zohľadňovať v každom jednotlivom prípade konkrétnu situáciu partnerskej krajiny AKT a jej celkovú úroveň rozvoja; zastáva názor, že mechanizmy na vyrovnanie dlhu by mohli mať formu zrušenia dlhu, reštrukturalizácie dlhu, splatenia dlhu alebo kombinácie týchto možností; |
| --- | --- |

2.

vyzýva EÚ, skupinu AKT a regionálne organizácie AKT, aby spoločne v spolupráci s príslušnými medzinárodnými orgánmi vypracovali model vhodného mechanizmu vyrovnávania dlhu pre zadlžené krajiny na základe nezávislého posúdenia vplyvu ich sociálno-ekonomickej situácie, čím by sa obmedzil priestor pre prílišnú politizáciu rozhodovania o odpustení dlhu vrátane možnej korupcie na strane darcu (spätné provízie); zastáva názor, že to umožní darcom zohľadňovať v každom jednotlivom prípade konkrétnu situáciu partnerskej krajiny AKT a jej celkovú úroveň rozvoja; zastáva názor, že mechanizmy na vyrovnanie dlhu by mohli mať formu zrušenia dlhu, reštrukturalizácie dlhu, splatenia dlhu alebo kombinácie týchto možností;

| 3. | vyzýva darcov, aby spoločne s partnerskou krajinou AKT stanovili osobitné podmienky spojené s jej programom na vyrovnanie dlhu s cieľom zaviesť správnu rovnováhu medzi záväzkom splácať dlh a povinnosťou zabezpečiť základné potreby obyvateľstva, keďže kvalitná správa dlhu je nutnou podmienkou trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

3.

vyzýva darcov, aby spoločne s partnerskou krajinou AKT stanovili osobitné podmienky spojené s jej programom na vyrovnanie dlhu s cieľom zaviesť správnu rovnováhu medzi záväzkom splácať dlh a povinnosťou zabezpečiť základné potreby obyvateľstva, keďže kvalitná správa dlhu je nutnou podmienkou trvalo udržateľného rozvoja;

| 4. | zastáva názor, že všetky dodatočné finančné prostriedky, ktoré vlády krajín AKT získajú vďaka zrušeniu dlhu, by sa mali vyčleniť na zvýšenie sociálnych výdavkov v oblastiach, ako sú základné vzdelanie, základná zdravotná starostlivosť a HIV/AIDS, čím by sa prispelo k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia; vyzýva preto Komisiu, aby spolu s partnerskými krajinami AKT preskúmala možnosť transformácie dlhu na verejné investície do sociálnych služieb a verejných statkov ako súčasť ich príslušného programu na odpustenie dlhu alebo v kombinácii s inými programami; |
| --- | --- |

4.

zastáva názor, že všetky dodatočné finančné prostriedky, ktoré vlády krajín AKT získajú vďaka zrušeniu dlhu, by sa mali vyčleniť na zvýšenie sociálnych výdavkov v oblastiach, ako sú základné vzdelanie, základná zdravotná starostlivosť a HIV/AIDS, čím by sa prispelo k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia; vyzýva preto Komisiu, aby spolu s partnerskými krajinami AKT preskúmala možnosť transformácie dlhu na verejné investície do sociálnych služieb a verejných statkov ako súčasť ich príslušného programu na odpustenie dlhu alebo v kombinácii s inými programami;

| 5. | zastáva názor, že ak sa v prípade konkrétnej krajiny AKT zvažuje zrušenie dlhu, mohlo by sa k nemu pristúpiť aj s cieľom vyčleniť prínosy zrušenia dlhu na financovanie vytvárania MSP, ktorých vznik a rast je nutnou podmienkou vytvorenia a rozvoja strednej triedy v krajinách AKT; preto vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s partnerskými krajinami AKT preskúmala možnosť v prípade potreby transformovať a presmerovať stratégie v oblasti vyrovnávania dlhu krajín AKT na verejné investície do MSP, pričom je nutné zohľadniť, že tieto typy miestnych podnikov môžu výrazne prispieť k tvorbe pracovných miest, domácemu rastu, a teda aj k uľahčeniu dlhovej situácie v krajinách AKT; |
| --- | --- |

5.

zastáva názor, že ak sa v prípade konkrétnej krajiny AKT zvažuje zrušenie dlhu, mohlo by sa k nemu pristúpiť aj s cieľom vyčleniť prínosy zrušenia dlhu na financovanie vytvárania MSP, ktorých vznik a rast je nutnou podmienkou vytvorenia a rozvoja strednej triedy v krajinách AKT; preto vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s partnerskými krajinami AKT preskúmala možnosť v prípade potreby transformovať a presmerovať stratégie v oblasti vyrovnávania dlhu krajín AKT na verejné investície do MSP, pričom je nutné zohľadniť, že tieto typy miestnych podnikov môžu výrazne prispieť k tvorbe pracovných miest, domácemu rastu, a teda aj k uľahčeniu dlhovej situácie v krajinách AKT;

| 6. | domnieva sa, že je potrebné podporovať prístup k úverom, aby sa zabezpečilo životaschopné podnikateľské prostredie; vyzýva preto krajiny AKT a súkromných partnerov, aby prijali opatrenia reagujúce na túto potrebu; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že je potrebné podporovať prístup k úverom, aby sa zabezpečilo životaschopné podnikateľské prostredie; vyzýva preto krajiny AKT a súkromných partnerov, aby prijali opatrenia reagujúce na túto potrebu;

| 7. | vyzýva Komisiu a darcovské krajiny, aby pomohli krajinám AKT navrhnúť vnútroštátne stratégie na vyrovnanie dlhu v kontexte ich vnútroštátnych stratégií rozvoja s účasťou občianskej spoločnosti, ktoré by mali podporovať najmä zdravú reštrukturalizáciu ich hospodárstva a vnútornú tvorbu kapitálu a úspory; |
| --- | --- |

7.

vyzýva Komisiu a darcovské krajiny, aby pomohli krajinám AKT navrhnúť vnútroštátne stratégie na vyrovnanie dlhu v kontexte ich vnútroštátnych stratégií rozvoja s účasťou občianskej spoločnosti, ktoré by mali podporovať najmä zdravú reštrukturalizáciu ich hospodárstva a vnútornú tvorbu kapitálu a úspory;

| 8. | vyzýva EÚ a OECD, aby nerozširovali vymedzenie oficiálnej rozvojovej pomoci a skončili s postupom započítavania odpustenia dlhu do výdavkov na pomoc; žiada však EÚ, aby odpustenie dlhu spolu s inými programami vyrovnávania dlhu považovala za súčasť komplexného úsilia riešiť potreby rozvojových krajín; |
| --- | --- |

8.

vyzýva EÚ a OECD, aby nerozširovali vymedzenie oficiálnej rozvojovej pomoci a skončili s postupom započítavania odpustenia dlhu do výdavkov na pomoc; žiada však EÚ, aby odpustenie dlhu spolu s inými programami vyrovnávania dlhu považovala za súčasť komplexného úsilia riešiť potreby rozvojových krajín;

| 9. | vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala (s pomocou príslušných medzinárodných inštitúcií, ako sú agentúry OSN, Svetová banka alebo Medzinárodný menový fond a s pomocou združenia európskych rozvojových finančných inštitúcií) vývoj a vplyv miery zadlženosti krajín AKT na rozvoj s osobitným zameraním na situáciu najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov; |
| --- | --- |

9.

vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala (s pomocou príslušných medzinárodných inštitúcií, ako sú agentúry OSN, Svetová banka alebo Medzinárodný menový fond a s pomocou združenia európskych rozvojových finančných inštitúcií) vývoj a vplyv miery zadlženosti krajín AKT na rozvoj s osobitným zameraním na situáciu najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov;

| 10. | vyzýva Komisiu, aby formou správy pravidelne informovala Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ o programoch na vyrovnanie dlhu zavedených v partnerských krajinách AKT a ich vplyve na schopnosť krajín dosahovať rozvojové ciele tisícročia, najmä pokiaľ ide o boj proti hladu a podvýžive a poskytovanie zdravotníckych služieb; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Komisiu, aby formou správy pravidelne informovala Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ o programoch na vyrovnanie dlhu zavedených v partnerských krajinách AKT a ich vplyve na schopnosť krajín dosahovať rozvojové ciele tisícročia, najmä pokiaľ ide o boj proti hladu a podvýžive a poskytovanie zdravotníckych služieb;

| 11. | naliehavo žiada partnerské krajiny AKT, aby brali vážne náležité splácanie svojho zahraničného aj domáceho dlhu; |
| --- | --- |

11.

naliehavo žiada partnerské krajiny AKT, aby brali vážne náležité splácanie svojho zahraničného aj domáceho dlhu;

| 12. | zastáva názor, že súdržnosť politík v záujme rozvoja, a to najmä politík v oblasti obchodu, rozvoja a finančnej transparentnosti, by mala byť vedúcou zásadou rozvojovej spolupráce EÚ a mala by usmerňovať tvorbu noriem zodpovedného poskytovania a brania pôžičiek; |
| --- | --- |

12.

zastáva názor, že súdržnosť politík v záujme rozvoja, a to najmä politík v oblasti obchodu, rozvoja a finančnej transparentnosti, by mala byť vedúcou zásadou rozvojovej spolupráce EÚ a mala by usmerňovať tvorbu noriem zodpovedného poskytovania a brania pôžičiek;

| 13. | vyzýva partnerské krajiny AKT, aby zintenzívnili svoje úsilie, pokiaľ ide o riadne finančné hospodárenie, rozpočtovú kontrolu a boj proti korupcii, spreneverám a daňovým únikom, a aby nepoľavili v dlhodobom úsilí o vytvorenie stabilného hospodárskeho prostredia s cieľom lepšie rozvíjať svoje domáce finančné trhy a bankový sektor; |
| --- | --- |

13.

vyzýva partnerské krajiny AKT, aby zintenzívnili svoje úsilie, pokiaľ ide o riadne finančné hospodárenie, rozpočtovú kontrolu a boj proti korupcii, spreneverám a daňovým únikom, a aby nepoľavili v dlhodobom úsilí o vytvorenie stabilného hospodárskeho prostredia s cieľom lepšie rozvíjať svoje domáce finančné trhy a bankový sektor;

| 14. | zastáva názor, že krajiny AKT by sa mali zamerať na vypracovanie a zavedenie udržateľných daňových systémov vrátane vytvorenia silného orgánu na výber daní, ktorý by bol oprávnený obhajovať základný záujem štátu pri získavaní prístupu k hlavnému zdroju štátnych financií; |
| --- | --- |

14.

zastáva názor, že krajiny AKT by sa mali zamerať na vypracovanie a zavedenie udržateľných daňových systémov vrátane vytvorenia silného orgánu na výber daní, ktorý by bol oprávnený obhajovať základný záujem štátu pri získavaní prístupu k hlavnému zdroju štátnych financií;

| 15. | uznáva významnú úlohu medzinárodnej spolupráce v rámci boja proti nelegálnym finančným tokom a budovania spoľahlivých pravidiel pre financie a investície na globálnej úrovni; pripomína záväzky EÚ v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja a vyzýva EÚ, aby podporovala krajiny AKT v ich boji proti nelegálnemu odčerpávaniu prostriedkov a únikom kapitálu, keďže práve tie sa označujú za významnú prekážku mobilizácie domácich príjmov v záujme rozvoja; |
| --- | --- |

15.

uznáva významnú úlohu medzinárodnej spolupráce v rámci boja proti nelegálnym finančným tokom a budovania spoľahlivých pravidiel pre financie a investície na globálnej úrovni; pripomína záväzky EÚ v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja a vyzýva EÚ, aby podporovala krajiny AKT v ich boji proti nelegálnemu odčerpávaniu prostriedkov a únikom kapitálu, keďže práve tie sa označujú za významnú prekážku mobilizácie domácich príjmov v záujme rozvoja;

| 16. | zastáva názor, že krajiny AKT sa musia usilovať o vytvorenie prostredia priaznivého pre investorov prostredníctvom zavedenia zákonov, ktoré investorom zaručia právnu istotu, ktorú potrebujú pre investovanie; |
| --- | --- |

16.

zastáva názor, že krajiny AKT sa musia usilovať o vytvorenie prostredia priaznivého pre investorov prostredníctvom zavedenia zákonov, ktoré investorom zaručia právnu istotu, ktorú potrebujú pre investovanie;

| 17. | vyzýva na posilnenú cezhraničnú spoluprácu medzi krajinami AKT pri výmene osvedčených postupov pri zostavovaní verejného rozpočtu a kontrole jeho využívania v záujme verejného blaha; odporúča, aby Komisia v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu vyčlenila viac prostriedkov na financovanie technickej pomoci a budovania kapacít v krajinách AKT na zostavenie a kontrolu rozpočtu a riadenie dlhu; |
| --- | --- |

17.

vyzýva na posilnenú cezhraničnú spoluprácu medzi krajinami AKT pri výmene osvedčených postupov pri zostavovaní verejného rozpočtu a kontrole jeho využívania v záujme verejného blaha; odporúča, aby Komisia v rámci 11. Európskeho rozvojového fondu vyčlenila viac prostriedkov na financovanie technickej pomoci a budovania kapacít v krajinách AKT na zostavenie a kontrolu rozpočtu a riadenie dlhu;

| 18. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Svetovej banke, Medzinárodnému menovému fondu a členským štátom EÚ. |
| --- | --- |

18.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Svetovej banke, Medzinárodnému menovému fondu a členským štátom EÚ.

UZNESENIE (5)

o začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím do spoločnosti v rozvojových krajinách

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011,

| — | so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – EÚ (Dohoda z Cotonou), a najmä na jej článok 8 ods. 4 o nediskriminácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – EÚ (Dohoda z Cotonou), a najmä na jej článok 8 ods. 4 o nediskriminácii,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím prijatý v roku 2006, a najmä na jeho článok 32, v ktorom sa stanovuje, že všetky strany musia zahrnúť zdravotné postihnutie a osoby so zdravotným postihnutím do svojho úsilia v oblasti medzinárodnej spolupráce, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím prijatý v roku 2006, a najmä na jeho článok 32, v ktorom sa stanovuje, že všetky strany musia zahrnúť zdravotné postihnutie a osoby so zdravotným postihnutím do svojho úsilia v oblasti medzinárodnej spolupráce,

| — | so zreteľom na uznesenia Rady OSN pre ľudské práva 7/9 z 27. marca 2008, 10/7 z 26. marca 2009, 13/11 z 25. marca 2010 a 16/15 z 24. marca 2011 o ľudských právach osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia Rady OSN pre ľudské práva 7/9 z 27. marca 2008, 10/7 z 26. marca 2009, 13/11 z 25. marca 2010 a 16/15 z 24. marca 2011 o ľudských právach osôb so zdravotným postihnutím,

| — | so zreteľom na článok 19 ZFEÚ, článok 6 Zmluvy o Európskej únii a článok 14 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorý zakazuje všetky formy diskriminácie, a tiež jeho články 21 a 26, ktoré stanovujú práva osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 19 ZFEÚ, článok 6 Zmluvy o Európskej únii a článok 14 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorý zakazuje všetky formy diskriminácie, a tiež jeho články 21 a 26, ktoré stanovujú práva osôb so zdravotným postihnutím,

| — | so zreteľom na uznesenia Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o právach postihnutých osôb a starších ľudí v štátoch AKT z 1. novembra 2001 a o zdravotných problémoch, mladých ľuďoch, starších ľuďoch a ľuďoch so zdravotným postihnutým prijaté na zasadnutí v Kapskom Meste 21. marca 2002, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o právach postihnutých osôb a starších ľudí v štátoch AKT z 1. novembra 2001 a o zdravotných problémoch, mladých ľuďoch, starších ľuďoch a ľuďoch so zdravotným postihnutým prijaté na zasadnutí v Kapskom Meste 21. marca 2002,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o zdravotných postihnutiach a rozvoji prijaté 19. januára 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o zdravotných postihnutiach a rozvoji prijaté 19. januára 2006,

| — | so zreteľom na Svetovú správu o zdravotnom postihnutí publikovanú Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO) a Svetovou bankou v júni 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Svetovú správu o zdravotnom postihnutí publikovanú Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO) a Svetovou bankou v júni 2011,

| — | so zreteľom na miléniové rozvojové ciele OSN a na dokument obsahujúci závery samitu o miléniovom rozvojovom cieli 2010 s názvom Dodržanie sľubov: zjednotení v záujme dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov (rezolúcia 65/1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na miléniové rozvojové ciele OSN a na dokument obsahujúci závery samitu o miléniovom rozvojovom cieli 2010 s názvom Dodržanie sľubov: zjednotení v záujme dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov (rezolúcia 65/1),

| — | so zreteľom na Pekinskú deklaráciu o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorá žiada pre tieto osoby vyšší životný štandard, rovnocennú účasť a elimináciu diskriminačných postojov a praktík, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pekinskú deklaráciu o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorá žiada pre tieto osoby vyšší životný štandard, rovnocennú účasť a elimináciu diskriminačných postojov a praktík,

| — | so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje miléniové rozvojové ciele ako kritériá na odstránenie chudoby, spoločne určené medzinárodným spoločenstvom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje miléniové rozvojové ciele ako kritériá na odstránenie chudoby, spoločne určené medzinárodným spoločenstvom,

| — | so zreteľom na rezolúcie Valného zhromaždenia OSN 65/186 a 64/131 o realizácii miléniových rozvojových cieľov pre osoby so zdravotným postihnutím do roku 2015 a neskôr, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Valného zhromaždenia OSN 65/186 a 64/131 o realizácii miléniových rozvojových cieľov pre osoby so zdravotným postihnutím do roku 2015 a neskôr,

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ pre oblasť zdravotného postihnutia 2010 – 2020: Obnovený záväzok vybudovať Európu bez bariér (COM(2010)0636 v konečnom znení) a jej počiatočný plán vykonávania na roky 2010 –2015 (SEK(2010)1324 v konečnom znení), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ pre oblasť zdravotného postihnutia 2010 – 2020: Obnovený záväzok vybudovať Európu bez bariér (COM(2010)0636 v konečnom znení) a jej počiatočný plán vykonávania na roky 2010 –2015 (SEK(2010)1324 v konečnom znení),

| — | so zreteľom na usmernenie EÚ o zdravotných postihnutiach a rozvoji pre delegácie a útvary EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenie EÚ o zdravotných postihnutiach a rozvoji pre delegácie a útvary EÚ,

| — | so zreteľom na správu Medzinárodného úradu práce s názvom Cena vylúčenia: hospodárske dôsledky vylúčenia osôb so zdravotným postihnutím zo sveta práce, publikovanú v roku 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzinárodného úradu práce s názvom Cena vylúčenia: hospodárske dôsledky vylúčenia osôb so zdravotným postihnutím zo sveta práce, publikovanú v roku 2009,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 4 Africkej charty ľudských práv a práv národov (1981), v ktorej sa uvádza, že osoby so zdravotným postihnutím majú právo na osobitné ochranné opatrenia, a na článok 16 ods. 1, v ktorom sa stanovuje, že každá osoba má mať právo na najlepší dosiahnuteľný stav telesného a duševného zdravia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 4 Africkej charty ľudských práv a práv národov (1981), v ktorej sa uvádza, že osoby so zdravotným postihnutím majú právo na osobitné ochranné opatrenia, a na článok 16 ods. 1, v ktorom sa stanovuje, že každá osoba má mať právo na najlepší dosiahnuteľný stav telesného a duševného zdravia,

| — | so zreteľom na Africkú dekádu osôb so zdravotným postihnutím (2000 – 2009), Ázijskú a tichomorskú dekádu osôb so zdravotným postihnutím (1993 – 2002), Novú ázijsko-tichomorskú dekádu osôb so zdravotným postihnutím (2003 – 2012) a Európsky rok ľudí so zdravotným postihnutím (2003), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú dekádu osôb so zdravotným postihnutím (2000 – 2009), Ázijskú a tichomorskú dekádu osôb so zdravotným postihnutím (1993 – 2002), Novú ázijsko-tichomorskú dekádu osôb so zdravotným postihnutím (2003 – 2012) a Európsky rok ľudí so zdravotným postihnutím (2003),

| — | so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (ACP-EU/100 954/11/fin.), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (ACP-EU/100 954/11/fin.),

| A. | keďže viac ako jedna miliarda ľudí na svete – 15 % obyvateľstva – žije s nejakou formou zdravotného postihnutia (6); |
| --- | --- |

A.

keďže viac ako jedna miliarda ľudí na svete – 15 % obyvateľstva – žije s nejakou formou zdravotného postihnutia (6);

| B. | keďže podľa Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím osoby so zdravotným postihnutím zahŕňajú osoby s dlhodobým telesným, mentálnym, intelektuálnym alebo zmyslovým postihnutím, ktoré v súčinnosti s rôznymi prekážkami môže brániť ich plnému a účinnému zapojeniu do života spoločnosti na rovnakom základe s ostatnými; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím osoby so zdravotným postihnutím zahŕňajú osoby s dlhodobým telesným, mentálnym, intelektuálnym alebo zmyslovým postihnutím, ktoré v súčinnosti s rôznymi prekážkami môže brániť ich plnému a účinnému zapojeniu do života spoločnosti na rovnakom základe s ostatnými;

| C. | keďže zdravotné postihnutie obyčajne neúmerne zasahuje zraniteľné skupiny obyvateľstva, v ktorých sa pravdepodobnosť zdravotného postihnutia zvyšuje s výskytom chudoby (Svetová správa o postihnutí 2011); keďže zdravotné postihnutie je preto otázkou rozvoja; |
| --- | --- |

C.

keďže zdravotné postihnutie obyčajne neúmerne zasahuje zraniteľné skupiny obyvateľstva, v ktorých sa pravdepodobnosť zdravotného postihnutia zvyšuje s výskytom chudoby (Svetová správa o postihnutí 2011); keďže zdravotné postihnutie je preto otázkou rozvoja;

| D. | keďže účelom Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím je podporovať, chrániť a zabezpečovať plné a rovnaké užívanie všetkých ľudských práv a základných slobôd všetkými osobami so zdravotným postihnutím a podporovať úctu k ich prirodzenej dôstojnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže účelom Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím je podporovať, chrániť a zabezpečovať plné a rovnaké užívanie všetkých ľudských práv a základných slobôd všetkými osobami so zdravotným postihnutím a podporovať úctu k ich prirodzenej dôstojnosti;

| E. | keďže EÚ, 19 z jej členských štátov a 48 štátov skupiny AKT ratifikovalo Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a mnohé ďalšie krajiny sú jeho signatármi; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ, 19 z jej členských štátov a 48 štátov skupiny AKT ratifikovalo Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a mnohé ďalšie krajiny sú jeho signatármi;

| F. | keďže medzinárodné právne záväzky sú účinné len vtedy, keď sú podporené vnútroštátnymi právnymi predpismi a politikami; |
| --- | --- |

F.

keďže medzinárodné právne záväzky sú účinné len vtedy, keď sú podporené vnútroštátnymi právnymi predpismi a politikami;

| G. | keďže Svetová zdravotnícka organizácia a Svetová banka uvádzajú ako príčiny vylúčenia osôb so zdravotným postihnutím neprimerané politiky a normy, negatívne postoje, nedostatočné poskytovanie služieb, nepostačujúce finančné prostriedky, nedostupnosť a absenciu konzultácií a zapojenia a nedostatočné údaje a evidenciu; |
| --- | --- |

G.

keďže Svetová zdravotnícka organizácia a Svetová banka uvádzajú ako príčiny vylúčenia osôb so zdravotným postihnutím neprimerané politiky a normy, negatívne postoje, nedostatočné poskytovanie služieb, nepostačujúce finančné prostriedky, nedostupnosť a absenciu konzultácií a zapojenia a nedostatočné údaje a evidenciu;

| H. | keďže osoby so zdravotným postihnutím môžu zažívať vylúčenie vo všetkých aspektoch života vrátane práce, verejných služieb, dopravy, komunikácie, vzdelávania a informácií; |
| --- | --- |

H.

keďže osoby so zdravotným postihnutím môžu zažívať vylúčenie vo všetkých aspektoch života vrátane práce, verejných služieb, dopravy, komunikácie, vzdelávania a informácií;

| I. | keďže v krajinách, v ktorých je stredná dĺžka života vyššia ako 70 rokov, prežijú ľudia približne osem rokov svojho života s jedným alebo viacerými zdravotnými postihnutiami; |
| --- | --- |

I.

keďže v krajinách, v ktorých je stredná dĺžka života vyššia ako 70 rokov, prežijú ľudia približne osem rokov svojho života s jedným alebo viacerými zdravotnými postihnutiami;

| J. | keďže mnohé rozvojové krajiny vykonali významný – hoci len čiastočný – pokrok v začleňovaní ľudí so zdravotným postihnutím do rozvojových projektov; |
| --- | --- |

J.

keďže mnohé rozvojové krajiny vykonali významný – hoci len čiastočný – pokrok v začleňovaní ľudí so zdravotným postihnutím do rozvojových projektov;

| K. | keďže sa odhaduje, že v globálnom meradle je miera zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím polovičná oproti osobám bez zdravotného postihnutia a že väčšina osôb so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách je v produktívnom veku nezamestnaná a žije v chudobe; |
| --- | --- |

K.

keďže sa odhaduje, že v globálnom meradle je miera zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím polovičná oproti osobám bez zdravotného postihnutia a že väčšina osôb so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách je v produktívnom veku nezamestnaná a žije v chudobe;

| L. | keďže vylúčenie osôb so zdravotným postihnutím z pracovného života má významné hospodárske dôsledky, ktoré v afrických krajinách Medzinárodný úrad práce odhaduje na 3 % až 7 % HDP, a keďže náklady na ich začlenenie sú oveľa nižšie ako náklady ich vylúčenia vzhľadom na to, že umožnenie plnej účasti osôb so zdravotným postihnutím v spoločnosti im dovoľuje starať sa o seba a iných a prispievať do hospodárstva; |
| --- | --- |

L.

keďže vylúčenie osôb so zdravotným postihnutím z pracovného života má významné hospodárske dôsledky, ktoré v afrických krajinách Medzinárodný úrad práce odhaduje na 3 % až 7 % HDP, a keďže náklady na ich začlenenie sú oveľa nižšie ako náklady ich vylúčenia vzhľadom na to, že umožnenie plnej účasti osôb so zdravotným postihnutím v spoločnosti im dovoľuje starať sa o seba a iných a prispievať do hospodárstva;

| M. | keďže združenia osôb so zdravotným postihnutím zohrávajú osobitnú úlohu pri zastupovaní a komunikácii špecifických záujmov osôb so zdravotným postihnutím politikom a širokej verejnosti; |
| --- | --- |

M.

keďže združenia osôb so zdravotným postihnutím zohrávajú osobitnú úlohu pri zastupovaní a komunikácii špecifických záujmov osôb so zdravotným postihnutím politikom a širokej verejnosti;

| N. | keďže vylúčenie osôb so zdravotným postihnutím je základným faktorom ich nerovnosti, či už v súvislosti s diskrimináciou v právnych predpisoch, fyzickými či komunikačnými bariérami, sociálnou stigmatizáciou alebo neviditeľnosťou v politických procesoch a rozpočtoch, a keďže dve najväčšie prekážky začlenenia zdravotne postihnutých osôb do spoločnosti sú ich neviditeľnosť a negatívne postoje voči nim; |
| --- | --- |

N.

keďže vylúčenie osôb so zdravotným postihnutím je základným faktorom ich nerovnosti, či už v súvislosti s diskrimináciou v právnych predpisoch, fyzickými či komunikačnými bariérami, sociálnou stigmatizáciou alebo neviditeľnosťou v politických procesoch a rozpočtoch, a keďže dve najväčšie prekážky začlenenia zdravotne postihnutých osôb do spoločnosti sú ich neviditeľnosť a negatívne postoje voči nim;

| O. | keďže ženy a dievčatá so zdravotným postihnutím sú obzvlášť zraniteľné a pravdepodobnosť násilia založeného na rodovej príslušnosti je u nich trikrát vyššia v porovnaní so ženami bez zdravotného postihnutia; s pripomenutím nebezpečného trendu, že toto násilie sa často nenahlási (7); |
| --- | --- |

O.

keďže ženy a dievčatá so zdravotným postihnutím sú obzvlášť zraniteľné a pravdepodobnosť násilia založeného na rodovej príslušnosti je u nich trikrát vyššia v porovnaní so ženami bez zdravotného postihnutia; s pripomenutím nebezpečného trendu, že toto násilie sa často nenahlási (7);

| 1. | naliehavo žiada všetky štáty AKT a členské štáty EÚ, ktoré ešte nepodpísali a neratifikovali Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím a jeho opčný protokol, aby tak bez výhrad učinili a aby stanovili domáce mechanizmy na ich vykonávanie a monitorovanie; |
| --- | --- |

1.

naliehavo žiada všetky štáty AKT a členské štáty EÚ, ktoré ešte nepodpísali a neratifikovali Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím a jeho opčný protokol, aby tak bez výhrad učinili a aby stanovili domáce mechanizmy na ich vykonávanie a monitorovanie;

| 2. | podnecuje poslancov, aby vo svojich parlamentoch spolupracovali na zaistení prijatia vnútroštátnych právnych predpisov a plánov týkajúcich sa zdravotného postihnutia vrátane kontroly rozpočtov a využívania návrhov predpisov zo strany poslancov; |
| --- | --- |

2.

podnecuje poslancov, aby vo svojich parlamentoch spolupracovali na zaistení prijatia vnútroštátnych právnych predpisov a plánov týkajúcich sa zdravotného postihnutia vrátane kontroly rozpočtov a využívania návrhov predpisov zo strany poslancov;

| 3. | vyzýva národné parlamenty, aby zriadili výbory na sledovanie vykonávania právnych predpisov týkajúcich sa potrieb ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

3.

vyzýva národné parlamenty, aby zriadili výbory na sledovanie vykonávania právnych predpisov týkajúcich sa potrieb ľudí so zdravotným postihnutím;

| 4. | víta skutočnosť, že na samite na vysokej úrovni o miléniových rozvojových cieľoch v roku 2010 boli práva osôb so zdravotným postihnutím uznané ako veľmi dôležité na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov; vyzýva preto medzinárodné spoločenstvo, aby pripravovalo iniciatívy v oblasti miléniových rozvojových cieľov takým spôsobom, aby osoby so zdravotným postihnutím patrili medzi hlavné cieľové skupiny; |
| --- | --- |

4.

víta skutočnosť, že na samite na vysokej úrovni o miléniových rozvojových cieľoch v roku 2010 boli práva osôb so zdravotným postihnutím uznané ako veľmi dôležité na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov; vyzýva preto medzinárodné spoločenstvo, aby pripravovalo iniciatívy v oblasti miléniových rozvojových cieľov takým spôsobom, aby osoby so zdravotným postihnutím patrili medzi hlavné cieľové skupiny;

| 5. | uznáva, že osobitné opatrenia na dosiahnutie rovnosti osôb so zdravotným postihnutím vrátane volebných kvót, kde sú v miestnom kontexte vhodné, priniesli pozitívne účinky v súvislosti s vnímaním ľudí so zdravotným postihnutím na vnútroštátnej úrovni, a naliehavo žiada štáty AKT a EÚ, aby ďalej posilňovali práva osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

5.

uznáva, že osobitné opatrenia na dosiahnutie rovnosti osôb so zdravotným postihnutím vrátane volebných kvót, kde sú v miestnom kontexte vhodné, priniesli pozitívne účinky v súvislosti s vnímaním ľudí so zdravotným postihnutím na vnútroštátnej úrovni, a naliehavo žiada štáty AKT a EÚ, aby ďalej posilňovali práva osôb so zdravotným postihnutím;

| 6. | zdôrazňuje, že médiá by mali zohrávať aktívnejšiu úlohu pri spochybňovaní stereotypov a podporovaní začlenenia; vyzýva medzinárodných, vnútroštátnych a miestnych činiteľov s rozhodovacími právomocami, aby zabezpečovali a podporovali zvyšovanie informovanosti prostredníctvom médií, vzdelávacích politík a verejných kampaní; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že médiá by mali zohrávať aktívnejšiu úlohu pri spochybňovaní stereotypov a podporovaní začlenenia; vyzýva medzinárodných, vnútroštátnych a miestnych činiteľov s rozhodovacími právomocami, aby zabezpečovali a podporovali zvyšovanie informovanosti prostredníctvom médií, vzdelávacích politík a verejných kampaní;

| 7. | veľmi zdôrazňuje kľúčovú úlohu združení pre osoby so zdravotným postihnutím v podporovaní informovanosti o problémoch so začleňovaním osôb so zdravotným postihnutím; vyzýva všetky štáty AKT a EÚ, aby podporovali rozvoj hnutia pre osoby so zdravotným postihnutím v štátoch AKT a EÚ; |
| --- | --- |

7.

veľmi zdôrazňuje kľúčovú úlohu združení pre osoby so zdravotným postihnutím v podporovaní informovanosti o problémoch so začleňovaním osôb so zdravotným postihnutím; vyzýva všetky štáty AKT a EÚ, aby podporovali rozvoj hnutia pre osoby so zdravotným postihnutím v štátoch AKT a EÚ;

| 8. | zdôrazňuje potrebu prístupných prostredí a vyučovacích materiálov s cieľom uľahčiť všetkým deťom aj dospelým so zdravotným postihnutím účasť na vzdelávacích aktivitách; poukazuje na potrebu podnecovať a podporovať rozvoj vyučovacej kultúry, ktorá je citlivá k potrebám mladých ľudí so zdravotným postihnutím a reaguje na ne, najmä prostredníctvom špecializovaného odborného vzdelávania pre podporujúcich učiteľov; zdôrazňuje životne dôležitú úlohu darcovskej komunity pri podpore prístupnej vzdelávacej infraštruktúry a zaisťovaní toho, aby EÚ zahrnula záväzky v oblasti zdravotného postihnutia do svojich rozhovorov o vzdelávacom systéme; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje potrebu prístupných prostredí a vyučovacích materiálov s cieľom uľahčiť všetkým deťom aj dospelým so zdravotným postihnutím účasť na vzdelávacích aktivitách; poukazuje na potrebu podnecovať a podporovať rozvoj vyučovacej kultúry, ktorá je citlivá k potrebám mladých ľudí so zdravotným postihnutím a reaguje na ne, najmä prostredníctvom špecializovaného odborného vzdelávania pre podporujúcich učiteľov; zdôrazňuje životne dôležitú úlohu darcovskej komunity pri podpore prístupnej vzdelávacej infraštruktúry a zaisťovaní toho, aby EÚ zahrnula záväzky v oblasti zdravotného postihnutia do svojich rozhovorov o vzdelávacom systéme;

| 9. | zdôrazňuje, že 98 % detí so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách nemá prístup k bezplatnému všeobecnému základnému vzdelaniu; zdôrazňuje, že táto skutočnosť bráni plnému dosiahnutiu druhého miléniového rozvojového cieľa; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že 98 % detí so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách nemá prístup k bezplatnému všeobecnému základnému vzdelaniu; zdôrazňuje, že táto skutočnosť bráni plnému dosiahnutiu druhého miléniového rozvojového cieľa;

| 10. | zdôrazňuje potrebu ďalej zlepšovať vzdelávacie zariadenia a podporovať rozvoj kultúry výučby zameranej na účinné napĺňanie potrieb mladých ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje potrebu ďalej zlepšovať vzdelávacie zariadenia a podporovať rozvoj kultúry výučby zameranej na účinné napĺňanie potrieb mladých ľudí so zdravotným postihnutím;

| 11. | žiada, aby vnútroštátne a miestne orgány štátnej správy zahrnuli všetky aspekty prístupnosti do všetkých nových právnych predpisov a aby prispôsobili existujúce právne predpisy plneniu požiadaviek na prístupnosť; žiada darcovskú komunitu, aby do svojho plánovania a vykonávania rozvojovej politiky a do svojich zmluvných vzťahov s inými zahrnula všetky aspekty prístupnosti; |
| --- | --- |

11.

žiada, aby vnútroštátne a miestne orgány štátnej správy zahrnuli všetky aspekty prístupnosti do všetkých nových právnych predpisov a aby prispôsobili existujúce právne predpisy plneniu požiadaviek na prístupnosť; žiada darcovskú komunitu, aby do svojho plánovania a vykonávania rozvojovej politiky a do svojich zmluvných vzťahov s inými zahrnula všetky aspekty prístupnosti;

| 12. | žiada, aby sa uskutočňovala výmena osvedčených postupov medzi rozvojovými aj rozvinutými krajinami; žiada Európsku komisiu, aby zriadila fórum výmeny o postupoch pri začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím s inými medzinárodnými darcami a vyzýva ju, aby lepšie plnila svoje záväzky v zmysle článku 32 Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

12.

žiada, aby sa uskutočňovala výmena osvedčených postupov medzi rozvojovými aj rozvinutými krajinami; žiada Európsku komisiu, aby zriadila fórum výmeny o postupoch pri začleňovaní osôb so zdravotným postihnutím s inými medzinárodnými darcami a vyzýva ju, aby lepšie plnila svoje záväzky v zmysle článku 32 Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím;

| 13. | zdôrazňuje dôležitosť zberu údajov pre účinné vykonávanie Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím a žiada vlády krajín EÚ a AKT, aby úzko spolupracovali s vnútroštátnymi štatistickými službami s cieľom zaistiť, aby sa diferencované zhromažďovanie údajov zlepšilo, aby sa v ňom stanovili priority a aby základ ich práce a vykonávania politík tvorili najnovšie a najkomplexnejšie údaje; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje dôležitosť zberu údajov pre účinné vykonávanie Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím a žiada vlády krajín EÚ a AKT, aby úzko spolupracovali s vnútroštátnymi štatistickými službami s cieľom zaistiť, aby sa diferencované zhromažďovanie údajov zlepšilo, aby sa v ňom stanovili priority a aby základ ich práce a vykonávania politík tvorili najnovšie a najkomplexnejšie údaje;

| 14. | naliehavo žiada štáty AKT, aby zahrnuli začlenenie osôb so zdravotným postihnutím do svojich vnútroštátnych rozvojových programov, aby prijali mechanizmy na zlepšenie ich zastúpenia na všetkých úrovniach rozhodovania, aby poskytovali konkrétne a primerané rozpočtové prostriedky pre ľudí so zdravotným postihnutím a aby zaistili lepšie vzdelanie pre všetkých v súvislosti s ochoreniami, ktoré majú za následok zdravotné postihnutie; |
| --- | --- |

14.

naliehavo žiada štáty AKT, aby zahrnuli začlenenie osôb so zdravotným postihnutím do svojich vnútroštátnych rozvojových programov, aby prijali mechanizmy na zlepšenie ich zastúpenia na všetkých úrovniach rozhodovania, aby poskytovali konkrétne a primerané rozpočtové prostriedky pre ľudí so zdravotným postihnutím a aby zaistili lepšie vzdelanie pre všetkých v súvislosti s ochoreniami, ktoré majú za následok zdravotné postihnutie;

| 15. | naliehavo žiada štáty AKT, aby podporovali inkluzívne postoje a vnímanie v súvislosti so zdravotným postihnutím a aby na všetkých úrovniach podporovali dialóg medzi osobami so zdravotným postihnutím a vládou; |
| --- | --- |

15.

naliehavo žiada štáty AKT, aby podporovali inkluzívne postoje a vnímanie v súvislosti so zdravotným postihnutím a aby na všetkých úrovniach podporovali dialóg medzi osobami so zdravotným postihnutím a vládou;

| 16. | žiada vlády krajín AKT a EÚ, aby v nápravných zariadeniach zaviedli opatrenia, ktorými zaistia, aby páchatelia so zdravotným postihnutím mali počas uväznenia a v komunite k dispozícii zariadenia primerané ich osobitným podmienkam; |
| --- | --- |

16.

žiada vlády krajín AKT a EÚ, aby v nápravných zariadeniach zaviedli opatrenia, ktorými zaistia, aby páchatelia so zdravotným postihnutím mali počas uväznenia a v komunite k dispozícii zariadenia primerané ich osobitným podmienkam;

| 17. | podporuje štáty AKT v zlepšovaní prístupu k vzdelávaniu, programom mikroúverov a ďalším príležitostiam na získanie príjmov; |
| --- | --- |

17.

podporuje štáty AKT v zlepšovaní prístupu k vzdelávaniu, programom mikroúverov a ďalším príležitostiam na získanie príjmov;

| 18. | žiada štáty EÚ a AKT, aby zintenzívnili vzdelávanie o HIV/AIDS pre všetkých vrátane osôb so zdravotným postihnutím, ktoré sú často vylúčené zo služieb prevencie a starostlivosti v súvislosti s HIV/AIDS; |
| --- | --- |

18.

žiada štáty EÚ a AKT, aby zintenzívnili vzdelávanie o HIV/AIDS pre všetkých vrátane osôb so zdravotným postihnutím, ktoré sú často vylúčené zo služieb prevencie a starostlivosti v súvislosti s HIV/AIDS;

| 19. | vyzýva na kontrolu príležitostí na začlenenie osôb so zdravotným postihnutím pri vykonávaní príslušných projektov EÚ a spoločných projektov; |
| --- | --- |

19.

vyzýva na kontrolu príležitostí na začlenenie osôb so zdravotným postihnutím pri vykonávaní príslušných projektov EÚ a spoločných projektov;

| 20. | žiada, aby sa projekty v oblasti infraštruktúry financované EÚ posudzovali s cieľom zabezpečiť, že budú prístupné pre osoby so zdravotným postihnutím, a aby delegácie EÚ v tretích krajinách boli zriadené alebo zmodernizované tak, aby vyhovovali potrebám ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

20.

žiada, aby sa projekty v oblasti infraštruktúry financované EÚ posudzovali s cieľom zabezpečiť, že budú prístupné pre osoby so zdravotným postihnutím, a aby delegácie EÚ v tretích krajinách boli zriadené alebo zmodernizované tak, aby vyhovovali potrebám ľudí so zdravotným postihnutím;

| 21. | vyzýva EÚ, aby zahrnula potreby osôb so zdravotným postihnutím a organizácie osôb so zdravotným postihnutím do svojich projektov vrátane projektov na podporu prístupu k spravodlivosti; žiada, aby v dokumentoch o stratégiách krajín boli zohľadnené potreby ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

21.

vyzýva EÚ, aby zahrnula potreby osôb so zdravotným postihnutím a organizácie osôb so zdravotným postihnutím do svojich projektov vrátane projektov na podporu prístupu k spravodlivosti; žiada, aby v dokumentoch o stratégiách krajín boli zohľadnené potreby ľudí so zdravotným postihnutím;

| 22. | zdôrazňuje, že EÚ a AKT by mali podporovať politiky začlenenia na všetkých príslušných fórach OSN a medzinárodných fórach, keďže otázka zdravotného postihnutia v súčasnosti chýba v mnohých medzinárodných rozhovoroch na vysokej úrovni (Rio+20, program OECD) a musí sa jej venovať významné miesto v politickom programe; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že EÚ a AKT by mali podporovať politiky začlenenia na všetkých príslušných fórach OSN a medzinárodných fórach, keďže otázka zdravotného postihnutia v súčasnosti chýba v mnohých medzinárodných rozhovoroch na vysokej úrovni (Rio+20, program OECD) a musí sa jej venovať významné miesto v politickom programe;

| 23. | zdôrazňuje, že existuje mnoho príčin zdravotného postihnutia rôzneho charakteru a musia sa riešiť prostredníctvom rôznych politických opatrení; vyzýva preto štáty AKT, aby prijali opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky, aby bojovali proti podvýžive ako rizikovému faktoru pri vzniku zdravotného postihnutia, aby zlepšili prístup k čistej pitnej vode, aby riešili vplyvy konfliktov súvisiace so zdravotným postihnutím a aby zaistili prístup k verejným zdravotníckym službám a dôstojnej práci presadzovaním začlenenia osôb so zdravotným postihnutím do svojich vnútroštátnych rozvojových plánov; vyzýva EÚ, aby v rámci svojej rozvojovej spolupráce so štátmi AKT poskytla týmto úvahám prioritné postavenie; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že existuje mnoho príčin zdravotného postihnutia rôzneho charakteru a musia sa riešiť prostredníctvom rôznych politických opatrení; vyzýva preto štáty AKT, aby prijali opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky, aby bojovali proti podvýžive ako rizikovému faktoru pri vzniku zdravotného postihnutia, aby zlepšili prístup k čistej pitnej vode, aby riešili vplyvy konfliktov súvisiace so zdravotným postihnutím a aby zaistili prístup k verejným zdravotníckym službám a dôstojnej práci presadzovaním začlenenia osôb so zdravotným postihnutím do svojich vnútroštátnych rozvojových plánov; vyzýva EÚ, aby v rámci svojej rozvojovej spolupráce so štátmi AKT poskytla týmto úvahám prioritné postavenie;

| 24. | vyzýva Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ, aby každé dva roky podávalo správy, posudzovalo a vyzdvihovalo osvedčené postupy a pokrok v začleňovaní v krajinách AKT; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ, aby každé dva roky podávalo správy, posudzovalo a vyzdvihovalo osvedčené postupy a pokrok v začleňovaní v krajinách AKT;

| 25. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, predsedníctvu Rady Európskej únie, Africkej únii, Panafrickému parlamentu a Rade OSN pre ľudské práva. |
| --- | --- |

25.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, predsedníctvu Rady Európskej únie, Africkej únii, Panafrickému parlamentu a Rade OSN pre ľudské práva.

UZNESENIE (8)

o potravinovej kríze v Africkom rohu, najmä v Somálsku

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011,

| — | so zreteľom na článok 17 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na miléniové rozvojové ciele, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na miléniové rozvojové ciele,

| — | so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Catherine Ashtonovej z 24. augusta 2011 o reakcii EÚ na hladomor v Africkom rohu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Catherine Ashtonovej z 24. augusta 2011 o reakcii EÚ na hladomor v Africkom rohu,

| — | so zreteľom na darcovskú konferenciu Africkej únie v Addis Abebe 25. augusta 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na darcovskú konferenciu Africkej únie v Addis Abebe 25. augusta 2011,

| A. | keďže dlhotrvajúce sucho, ktoré devastuje Africký roh – spolu s konfliktami v regióne, vysokými cenami potravín a čoraz obmedzenejšími zdrojmi – spôsobuje najväčšiu humanitárnu a potravinovú krízu na svete, v ktorej sa v súčasnosti podľa Úradu Organizácie Spojených národov pre koordináciu humanitárnych záležitostí nachádza 13,3 milióna ľudí, z ktorých 840 000 predstavujú utečenci, a desaťtisíce ľudí, z čoho viac ako polovica sú deti, už zomreli; |
| --- | --- |

A.

keďže dlhotrvajúce sucho, ktoré devastuje Africký roh – spolu s konfliktami v regióne, vysokými cenami potravín a čoraz obmedzenejšími zdrojmi – spôsobuje najväčšiu humanitárnu a potravinovú krízu na svete, v ktorej sa v súčasnosti podľa Úradu Organizácie Spojených národov pre koordináciu humanitárnych záležitostí nachádza 13,3 milióna ľudí, z ktorých 840 000 predstavujú utečenci, a desaťtisíce ľudí, z čoho viac ako polovica sú deti, už zomreli;

| B. | keďže v Africkom rohu je núdzová situácia s najhorším suchom za 60 rokov a s masovým premiestňovaním obyvateľstva, pri ktorom bolo doteraz premiestnených až 7,5 milióna somálskych obyvateľov, a to buď vnútorne, alebo ako utečenci do susedných krajín; |
| --- | --- |

B.

keďže v Africkom rohu je núdzová situácia s najhorším suchom za 60 rokov a s masovým premiestňovaním obyvateľstva, pri ktorom bolo doteraz premiestnených až 7,5 milióna somálskych obyvateľov, a to buď vnútorne, alebo ako utečenci do susedných krajín;

| C. | keďže miera podvýživy v regiónoch najviac zasiahnutých suchom je vyššia ako 30 %, t. j. viac ako dvojnásobok medzinárodne uznanej prahovej krízovej úrovne; |
| --- | --- |

C.

keďže miera podvýživy v regiónoch najviac zasiahnutých suchom je vyššia ako 30 %, t. j. viac ako dvojnásobok medzinárodne uznanej prahovej krízovej úrovne;

| D. | keďže Somálsko, kde kríza postihla štyri milióny ľudí a hladomor bol vyhlásený v šiestich regiónoch, je krajinou najťažšie zasiahnutou touto humanitárnou katastrofou; keďže okolnosti v Somálsku zhoršuje aj nedostatok prírodných zdrojov a dôsledky 20-ročného konfliktu na jeho území; |
| --- | --- |

D.

keďže Somálsko, kde kríza postihla štyri milióny ľudí a hladomor bol vyhlásený v šiestich regiónoch, je krajinou najťažšie zasiahnutou touto humanitárnou katastrofou; keďže okolnosti v Somálsku zhoršuje aj nedostatok prírodných zdrojov a dôsledky 20-ročného konfliktu na jeho území;

| E. | keďže každý týždeň hladomor spôsobuje, že tisíce ľudí sa stávajú utečencami, a humanitárna situácia v táboroch sa zhoršuje zo dňa na deň, pričom 30 % detí vo veku do 5 rokov trpí podvýživou, vznikajú epidémie vrátane cholery a osýpok a sú hlásené prípady znásilnení (9); |
| --- | --- |

E.

keďže každý týždeň hladomor spôsobuje, že tisíce ľudí sa stávajú utečencami, a humanitárna situácia v táboroch sa zhoršuje zo dňa na deň, pričom 30 % detí vo veku do 5 rokov trpí podvýživou, vznikajú epidémie vrátane cholery a osýpok a sú hlásené prípady znásilnení (9);

| F. | keďže 80 % utečencov tvoria ženy a deti a mnohé z nich boli počas cesty do utečeneckých táborov vystavené sexuálnemu násiliu a zastrašovaniu; |
| --- | --- |

F.

keďže 80 % utečencov tvoria ženy a deti a mnohé z nich boli počas cesty do utečeneckých táborov vystavené sexuálnemu násiliu a zastrašovaniu;

| G. | keďže Dadaab v Keni je momentálne najväčším utečeneckým táborom na svete, kde 463 710 (10) utečencov žije na ploche určenej pre 90 000 ľudí; keďže istý čas viac ako 3 000 Somálčanov prechádzalo cez hranice krajiny do Etiópie a Kene s cieľom nájsť potraviny a bezpečnosť; |
| --- | --- |

G.

keďže Dadaab v Keni je momentálne najväčším utečeneckým táborom na svete, kde 463 710 (10) utečencov žije na ploche určenej pre 90 000 ľudí; keďže istý čas viac ako 3 000 Somálčanov prechádzalo cez hranice krajiny do Etiópie a Kene s cieľom nájsť potraviny a bezpečnosť;

| H. | keďže dodnes je zabezpečených len 62 % z 2,4 miliárd USD požadovaných OSN na boj proti suchu v regióne a na poskytovanie základnej pomoci je potrebných ďalších 940 miliónov USD; |
| --- | --- |

H.

keďže dodnes je zabezpečených len 62 % z 2,4 miliárd USD požadovaných OSN na boj proti suchu v regióne a na poskytovanie základnej pomoci je potrebných ďalších 940 miliónov USD;

| I. | keďže prístup k ľuďom zasiahnutým krízou zostáva hlavnou prekážkou pomoci v potravinovej situácii v regióne; keďže Somálsko je stále jednou z najnebezpečnejších krajín na svete pre humanitárnych pracovníkov; |
| --- | --- |

I.

keďže prístup k ľuďom zasiahnutým krízou zostáva hlavnou prekážkou pomoci v potravinovej situácii v regióne; keďže Somálsko je stále jednou z najnebezpečnejších krajín na svete pre humanitárnych pracovníkov;

| J. | keďže Svetový potravinový program vyžaduje ďalších 250 miliónov EUR na dodanie pomoci, ktorá bude potrebná počas najbližších šiestich mesiacov; |
| --- | --- |

J.

keďže Svetový potravinový program vyžaduje ďalších 250 miliónov EUR na dodanie pomoci, ktorá bude potrebná počas najbližších šiestich mesiacov;

| K. | keďže ako odpoveď na krízu v Africkom rohu Komisia pridelila regiónu 97,47 milióna EUR a pripravuje zvýšenie svojej podpory tak, aby celkový humanitárny príspevok na pomoc pre suchom postihnuté regióny bol v tomto roku 158 miliónov EUR; keďže na darcovskej konferencii v Addis Abebe sa hlavné členské štáty Africkej únie podujali uvoľniť takmer 350 miliónov USD pre krajiny zasiahnuté suchom; |
| --- | --- |

K.

keďže ako odpoveď na krízu v Africkom rohu Komisia pridelila regiónu 97,47 milióna EUR a pripravuje zvýšenie svojej podpory tak, aby celkový humanitárny príspevok na pomoc pre suchom postihnuté regióny bol v tomto roku 158 miliónov EUR; keďže na darcovskej konferencii v Addis Abebe sa hlavné členské štáty Africkej únie podujali uvoľniť takmer 350 miliónov USD pre krajiny zasiahnuté suchom;

| L. | keďže misia Africkej únie v Somálsku (AMISOM) je financovaná hlavne prostredníctvom afrického mierového nástroja, ktorý je financovaný zo zdrojov dlhodobého rozvojového krytia deviateho Európskeho rozvojového fondu (ERF); |
| --- | --- |

L.

keďže misia Africkej únie v Somálsku (AMISOM) je financovaná hlavne prostredníctvom afrického mierového nástroja, ktorý je financovaný zo zdrojov dlhodobého rozvojového krytia deviateho Európskeho rozvojového fondu (ERF);

| M. | keďže vplyv zmeny klímy má vážny dosah na výnos plodín, ktorý spolu so stúpajúcimi cenami potravín spomalil dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov; |
| --- | --- |

M.

keďže vplyv zmeny klímy má vážny dosah na výnos plodín, ktorý spolu so stúpajúcimi cenami potravín spomalil dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov;

| N. | keďže chov na pasienkoch, chov na farmách a bezpečnosť dodávok vody (vrátane priehrad a vodovodov) potrebuje podporu; keďže súčasná situácia pastierskych komunít v Africkom rohu vzbudzuje veľké obavy; keďže vlády by mali stavať na pozitívnej práci, ktorá sa už vykonala, a v príslušných oblastiach inštitucionalizovať riadenie činnosti súvisiacej so suchom; |
| --- | --- |

N.

keďže chov na pasienkoch, chov na farmách a bezpečnosť dodávok vody (vrátane priehrad a vodovodov) potrebuje podporu; keďže súčasná situácia pastierskych komunít v Africkom rohu vzbudzuje veľké obavy; keďže vlády by mali stavať na pozitívnej práci, ktorá sa už vykonala, a v príslušných oblastiach inštitucionalizovať riadenie činnosti súvisiacej so suchom;

| 1. | je veľmi znepokojené bezprecedentnou a stále sa zhoršujúcou humanitárnou situáciou v Africkom rohu a považuje mieru úmrtnosti v dôsledku hladomoru za neprijateľnú; |
| --- | --- |

1.

je veľmi znepokojené bezprecedentnou a stále sa zhoršujúcou humanitárnou situáciou v Africkom rohu a považuje mieru úmrtnosti v dôsledku hladomoru za neprijateľnú;

| 2. | zdôrazňuje, že skôr ako v budúcom roku sa nepredpokladá nijaké zlepšenie situácie, pretože sa očakáva, že žatva bude neskoro a výnosy budú podpriemerné, pasienky a vodné zdroje sú vyčerpané a ceny základných obilnín, ako je kukurica, ako aj ceny vody a palív prudko stúpli; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že skôr ako v budúcom roku sa nepredpokladá nijaké zlepšenie situácie, pretože sa očakáva, že žatva bude neskoro a výnosy budú podpriemerné, pasienky a vodné zdroje sú vyčerpané a ceny základných obilnín, ako je kukurica, ako aj ceny vody a palív prudko stúpli;

| 3. | vyzýva na väčšiu mobilizáciu medzinárodného spoločenstva, ktoré by malo zdvojnásobiť svoje úsilie pri riešení tejto krízy s cieľom naplniť zvyšujúce sa humanitárne potreby a predísť ďalšiemu zhoršeniu situácie; |
| --- | --- |

3.

vyzýva na väčšiu mobilizáciu medzinárodného spoločenstva, ktoré by malo zdvojnásobiť svoje úsilie pri riešení tejto krízy s cieľom naplniť zvyšujúce sa humanitárne potreby a predísť ďalšiemu zhoršeniu situácie;

| 4. | zdôrazňuje potrebu kontrolovať poskytovanú pomoc identifikovaním spoľahlivých partnerov na mieste a zlepšením spôsobov koordinácie a distribúcie, čím sa predíde zneužívaniu a drancovaniu zásob; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje potrebu kontrolovať poskytovanú pomoc identifikovaním spoľahlivých partnerov na mieste a zlepšením spôsobov koordinácie a distribúcie, čím sa predíde zneužívaniu a drancovaniu zásob;

| 5. | víta skutočnosť, že EÚ sa zmobilizovala (na úrovni Komisie aj členských štátov) a žiada zvýšenie plánovaného poskytovania pomoci; víta úsilie Africkej únie riešiť krízu a zdôrazňuje naliehavú potrebu nielen potravinovej pomoci, ale aj zlepšenia zdravotných a hygienických podmienok na mieste; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že EÚ sa zmobilizovala (na úrovni Komisie aj členských štátov) a žiada zvýšenie plánovaného poskytovania pomoci; víta úsilie Africkej únie riešiť krízu a zdôrazňuje naliehavú potrebu nielen potravinovej pomoci, ale aj zlepšenia zdravotných a hygienických podmienok na mieste;

| 6. | odsudzuje konanie islamskej militantnej skupiny al-Šabáb, ktorá vytvára prekážky agentúram poskytujúcim pomoc, a oceňuje Svetový potravinový program a snahu poskytovať potravinovú pomoc čo najväčšiemu počtu obyvateľov v rámci operačných možností; |
| --- | --- |

6.

odsudzuje konanie islamskej militantnej skupiny al-Šabáb, ktorá vytvára prekážky agentúram poskytujúcim pomoc, a oceňuje Svetový potravinový program a snahu poskytovať potravinovú pomoc čo najväčšiemu počtu obyvateľov v rámci operačných možností;

| 7. | opakovane potvrdzuje, že boj proti terorizmu by mal byť prioritou, ale vyzýva na solidaritu medzi susednými krajinami s cieľom vyhnúť sa vypuknutiu vojny, ktorej následky by boli veľmi ničivé; |
| --- | --- |

7.

opakovane potvrdzuje, že boj proti terorizmu by mal byť prioritou, ale vyzýva na solidaritu medzi susednými krajinami s cieľom vyhnúť sa vypuknutiu vojny, ktorej následky by boli veľmi ničivé;

| 8. | zdôrazňuje, že pre ľudí v Somálsku je extrémne ťažké dostať sa k potravinovej pomoci, a to najmä v strede a na juhu krajiny a v oblastiach kontrolovaných milíciou al-Šabáb; zdôrazňuje potrebu zahrnutia všetkých osôb postihnutých konfliktom v Somálsku na všetkých úrovniach; podnecuje k vytvoreniu vnútroštátneho režimu zmierenia s cieľom začať obnovu krajiny; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že pre ľudí v Somálsku je extrémne ťažké dostať sa k potravinovej pomoci, a to najmä v strede a na juhu krajiny a v oblastiach kontrolovaných milíciou al-Šabáb; zdôrazňuje potrebu zahrnutia všetkých osôb postihnutých konfliktom v Somálsku na všetkých úrovniach; podnecuje k vytvoreniu vnútroštátneho režimu zmierenia s cieľom začať obnovu krajiny;

| 9. | vyzýva príslušné orgány, aby umožnili humanitárnym organizáciám neobmedzený prístup a aby zaistili, aby civilisti, najmä ženy a deti, boli za každých okolností chránení v súlade s medzinárodným humanitárnym právom; taktiež dôrazne odsudzuje stupňovanie násilia vrátane samovražedných útokov a únosov; |
| --- | --- |

9.

vyzýva príslušné orgány, aby umožnili humanitárnym organizáciám neobmedzený prístup a aby zaistili, aby civilisti, najmä ženy a deti, boli za každých okolností chránení v súlade s medzinárodným humanitárnym právom; taktiež dôrazne odsudzuje stupňovanie násilia vrátane samovražedných útokov a únosov;

| 10. | žiada Európsku úniu a vlády v tomto regióne, aby čo najskôr zlepšili prechod medzi humanitárnou pomocou a rozvojovou pomocou; vyzýva Komisiu, aby podporovala projekty krajín východnej Afriky, pokiaľ ide o kapacity v oblasti prevencie hladomoru a systémy včasného varovania v prípade sucha; |
| --- | --- |

10.

žiada Európsku úniu a vlády v tomto regióne, aby čo najskôr zlepšili prechod medzi humanitárnou pomocou a rozvojovou pomocou; vyzýva Komisiu, aby podporovala projekty krajín východnej Afriky, pokiaľ ide o kapacity v oblasti prevencie hladomoru a systémy včasného varovania v prípade sucha;

| 11. | zdôrazňuje, že africké krajiny musia s pomocou medzinárodného spoločenstva prijať aj dlhodobé opatrenia na zabezpečenie toho, aby sucho nemuselo nevyhnutne viesť k hladomoru; zdôrazňuje, že spolu s prijatím okamžitých opatrení je nutné zaviesť dlhodobú podporu na zabezpečenie trvalo udržateľného živobytia ľudí; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že africké krajiny musia s pomocou medzinárodného spoločenstva prijať aj dlhodobé opatrenia na zabezpečenie toho, aby sucho nemuselo nevyhnutne viesť k hladomoru; zdôrazňuje, že spolu s prijatím okamžitých opatrení je nutné zaviesť dlhodobú podporu na zabezpečenie trvalo udržateľného živobytia ľudí;

| 12. | vyzýva africké vlády, aby splnili svoj záväzok vyčleniť aspoň 10 % svojho vnútroštátneho rozpočtu na poľnohospodárstvo s cieľom dosiahnuť v poľnohospodárskom odvetví ročný rast 6 %, zaručiť malým poľnohospodárom prístup k pôde a investície do poľnohospodárstva a obchodu, aby boli naplnené každodenné výživové požiadavky občanov; |
| --- | --- |

12.

vyzýva africké vlády, aby splnili svoj záväzok vyčleniť aspoň 10 % svojho vnútroštátneho rozpočtu na poľnohospodárstvo s cieľom dosiahnuť v poľnohospodárskom odvetví ročný rast 6 %, zaručiť malým poľnohospodárom prístup k pôde a investície do poľnohospodárstva a obchodu, aby boli naplnené každodenné výživové požiadavky občanov;

| 13. | v tejto súvislosti víta rozhodnutie Komisie vyčleniť do roku 2013 viac ako 680 miliónov EUR do tohto regiónu vo forme dlhodobej pomoci pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka, potravinovú bezpečnosť a vytváranie pridanej hodnoty poľnohospodárskych produktov; žiada zvýšenie podielu oficiálnej rozvojovej pomoci určenej pre poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

13.

v tejto súvislosti víta rozhodnutie Komisie vyčleniť do roku 2013 viac ako 680 miliónov EUR do tohto regiónu vo forme dlhodobej pomoci pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka, potravinovú bezpečnosť a vytváranie pridanej hodnoty poľnohospodárskych produktov; žiada zvýšenie podielu oficiálnej rozvojovej pomoci určenej pre poľnohospodárstvo;

| 14. | požaduje väčšiu transparentnosť, lepšiu kvalitu a včasnosť informácií o rezervách a zásobách potravinárskych komodít a o tvorbe cien na medzinárodnej úrovni, ako sa požaduje v nedávnom oznámení Komisie s názvom Riešenie problémov na komoditných trhoch a trhoch s nerastnými surovinami; požaduje, aby finančné inštitúcie zapojené v špekuláciách na trhoch s potravinárskymi a poľnohospodárskymi komoditami zastavili svoju špekulatívnu činnosť, ktorá má za následok vysoké a nestále ceny potravín, a aby riešenie chudoby a ľudského utrpenia nadradili nad svoje zisky; |
| --- | --- |

14.

požaduje väčšiu transparentnosť, lepšiu kvalitu a včasnosť informácií o rezervách a zásobách potravinárskych komodít a o tvorbe cien na medzinárodnej úrovni, ako sa požaduje v nedávnom oznámení Komisie s názvom Riešenie problémov na komoditných trhoch a trhoch s nerastnými surovinami; požaduje, aby finančné inštitúcie zapojené v špekuláciách na trhoch s potravinárskymi a poľnohospodárskymi komoditami zastavili svoju špekulatívnu činnosť, ktorá má za následok vysoké a nestále ceny potravín, a aby riešenie chudoby a ľudského utrpenia nadradili nad svoje zisky;

| 15. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Bezpečnostnej rade OSN a generálnemu tajomníkovi OSN, inštitúciám Africkej únie, vládam a parlamentom členských krajín Medzivládneho úradu pre rozvoj, Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

15.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Bezpečnostnej rade OSN a generálnemu tajomníkovi OSN, inštitúciám Africkej únie, vládam a parlamentom členských krajín Medzivládneho úradu pre rozvoj, Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ a vládam členských štátov.

UZNESENIE (11)

o vplyve arabskej jari na susedné subsaharské štáty

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Lomé (Togo) od 21. do 23. novembra 2011,

| — | so zreteľom na článok 17 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 18. mája 2011 o demokratických prevratoch v severnej Afrike a na Blízkom východe: dôsledky pre krajiny AKT, Európu a svet (ACP-EU/100.958/11/fin.), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 18. mája 2011 o demokratických prevratoch v severnej Afrike a na Blízkom východe: dôsledky pre krajiny AKT, Európu a svet (ACP-EU/100.958/11/fin.),

| — | so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu z 3. a 7. februára, 7. apríla a 7. júla 2011, ktoré sa týkajú situácie v Tunisku a Egypte, vzťahov medzi EÚ a Radou pre spoluprácu krajín v Perzskom zálive, situácie v Sýrii, Bahrajne a Jemene a vonkajších politík EÚ v prospech demokratizácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu z 3. a 7. februára, 7. apríla a 7. júla 2011, ktoré sa týkajú situácie v Tunisku a Egypte, vzťahov medzi EÚ a Radou pre spoluprácu krajín v Perzskom zálive, situácie v Sýrii, Bahrajne a Jemene a vonkajších politík EÚ v prospech demokratizácie,

| — | so zreteľom na rozvoj Európskej susedskej politiky od roku 2004, a najmä na spoločné oznámenia Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. mája 2011 s názvom Nová reakcia na meniace sa susedstvo (COM(2011)0303) a z 8. marca 2011 s názvom Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozvoj Európskej susedskej politiky od roku 2004, a najmä na spoločné oznámenia Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. mája 2011 s názvom Nová reakcia na meniace sa susedstvo (COM(2011)0303) a z 8. marca 2011 s názvom Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím (COM(2011)0200),

| — | so zreteľom na ciele Dohody o partnerstve AKT – EÚ, podpísanej 23. januára 2000 v Cotonou a revidovanej v rokoch 2005 a 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele Dohody o partnerstve AKT – EÚ, podpísanej 23. januára 2000 v Cotonou a revidovanej v rokoch 2005 a 2010,

| — | so zreteľom na káhirskú deklaráciu Africkej únie o posilňovaní politickej správy mieru, bezpečnostnej ochrany a stability v Afrike zo 4. – 5. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na káhirskú deklaráciu Africkej únie o posilňovaní politickej správy mieru, bezpečnostnej ochrany a stability v Afrike zo 4. – 5. septembra 2011,

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe verejných vecí z 30. januára 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe verejných vecí z 30. januára 2007,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt OSN o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt OSN o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966,

| — | so zreteľom na Ženevský dohovor z 28. júla 1951 a na Protokol o štatúte utečencov z 31. januára 1967, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Ženevský dohovor z 28. júla 1951 a na Protokol o štatúte utečencov z 31. januára 1967,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 10. decembra 1948,

| A. | keďže víťazstvo tuniského, egyptského a líbyjského národa predstavuje novú nádej, vidinu slobody, solidarity, demokracie a skutočnej zmeny, ktorú si želajú občania všetkých troch krajín a všetky utláčané národy; |
| --- | --- |

A.

keďže víťazstvo tuniského, egyptského a líbyjského národa predstavuje novú nádej, vidinu slobody, solidarity, demokracie a skutočnej zmeny, ktorú si želajú občania všetkých troch krajín a všetky utláčané národy;

| B. | keďže výsledkom prevratov boli straty na ľudských životoch a milióny vysídlených ľudí a utečencov v rámci príslušných krajín aj mimo nich; |
| --- | --- |

B.

keďže výsledkom prevratov boli straty na ľudských životoch a milióny vysídlených ľudí a utečencov v rámci príslušných krajín aj mimo nich;

| C. | keďže niektoré problémy, ktoré sa dostali do pozornosti v dôsledku arabskej jari, sú podobné problémom vyskytujúcim sa v mnohých krajinách subsaharského regiónu: vysoká nezamestnanosť mladých ľudí, stúpajúce ceny potravín a palív, pretrvávajúca korupcia, porušovanie základných práv a obmedzená účasť na rozhodovaní; |
| --- | --- |

C.

keďže niektoré problémy, ktoré sa dostali do pozornosti v dôsledku arabskej jari, sú podobné problémom vyskytujúcim sa v mnohých krajinách subsaharského regiónu: vysoká nezamestnanosť mladých ľudí, stúpajúce ceny potravín a palív, pretrvávajúca korupcia, porušovanie základných práv a obmedzená účasť na rozhodovaní;

| D. | keďže v prípade Líbye tento prevrat vyústil do lynčovania početných subsaharských Afričanov čiernej pleti, ktorí boli omylom považovaní za Kaddáfího žoldnierov, a keďže banditi a iní zločinci sa zmocnili veľkého množstva ľahkých aj ťažkých zbraní; keďže tieto situácie znamenajú hrozbu pre susedov Líbye (Alžírsko, Mauritánia, Mali, Niger, Čad a Burkina Faso); |
| --- | --- |

D.

keďže v prípade Líbye tento prevrat vyústil do lynčovania početných subsaharských Afričanov čiernej pleti, ktorí boli omylom považovaní za Kaddáfího žoldnierov, a keďže banditi a iní zločinci sa zmocnili veľkého množstva ľahkých aj ťažkých zbraní; keďže tieto situácie znamenajú hrozbu pre susedov Líbye (Alžírsko, Mauritánia, Mali, Niger, Čad a Burkina Faso);

| E. | keďže politické nepokoje, ktoré sa vyskytli v mnohých subsaharských krajinách, možno vnímať ako ozvenu arabskej jari, mali však len obmedzený dosah, čo sa týka zmien; |
| --- | --- |

E.

keďže politické nepokoje, ktoré sa vyskytli v mnohých subsaharských krajinách, možno vnímať ako ozvenu arabskej jari, mali však len obmedzený dosah, čo sa týka zmien;

| F. | keďže v tejto súvislosti je nutné brať do úvahy riziko premiestnenia vojenských zbraní do sahelo-saharských štátov a následného ohrozenia bezpečnosti pohraničných regiónov; |
| --- | --- |

F.

keďže v tejto súvislosti je nutné brať do úvahy riziko premiestnenia vojenských zbraní do sahelo-saharských štátov a následného ohrozenia bezpečnosti pohraničných regiónov;

| G. | keďže káhirská mierová výzva poukázala na spoločné odhodlanie Africkej únie dosiahnuť skutočný mier v Afrike a načrtla určité konkrétne kroky, ktoré v tomto smere treba vykonať, pri dôraze na kultúru mieru, najmä prostredníctvom vzdelávania, s cieľom ušetriť budúce generácie hrôz vojny a násilia; |
| --- | --- |

G.

keďže káhirská mierová výzva poukázala na spoločné odhodlanie Africkej únie dosiahnuť skutočný mier v Afrike a načrtla určité konkrétne kroky, ktoré v tomto smere treba vykonať, pri dôraze na kultúru mieru, najmä prostredníctvom vzdelávania, s cieľom ušetriť budúce generácie hrôz vojny a násilia;

| H. | keďže napriek skutočnosti, že africký kontinent je bohatý na ropu, nerasty a poľnohospodárske a iné prírodné zdroje, veľká časť obyvateľstva je stále veľmi chudobná, čo predstavuje porušovanie ľudskej dôstojnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže napriek skutočnosti, že africký kontinent je bohatý na ropu, nerasty a poľnohospodárske a iné prírodné zdroje, veľká časť obyvateľstva je stále veľmi chudobná, čo predstavuje porušovanie ľudskej dôstojnosti;

| 1. | vyjadruje plnú a absolútnu podporu legitímnym demokratickým ambíciám národov na Blízkom východe a v severnej Afrike, ktoré by mohli byť podnetom k demokratickým zmenám v krajinách subsaharskej Afriky a potenciálne prispieť k demokratickej konsolidácii na celom africkom kontinente; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje plnú a absolútnu podporu legitímnym demokratickým ambíciám národov na Blízkom východe a v severnej Afrike, ktoré by mohli byť podnetom k demokratickým zmenám v krajinách subsaharskej Afriky a potenciálne prispieť k demokratickej konsolidácii na celom africkom kontinente;

| 2. | vyzýva orgány, aby upustili od používania násilia voči demonštrantom, rešpektovali ich slobodu zhromažďovania a prejavu a zaručili ich bezpečnosť; vyzýva na nezávislé vyšetrovanie udalostí, ktoré viedli k obetiam na životoch, zraneniam a uväzneniu účastníkov pokojných demonštrácií v dotknutých krajinách a žiada, aby boli zodpovedné osoby postavené pred súd; |
| --- | --- |

2.

vyzýva orgány, aby upustili od používania násilia voči demonštrantom, rešpektovali ich slobodu zhromažďovania a prejavu a zaručili ich bezpečnosť; vyzýva na nezávislé vyšetrovanie udalostí, ktoré viedli k obetiam na životoch, zraneniam a uväzneniu účastníkov pokojných demonštrácií v dotknutých krajinách a žiada, aby boli zodpovedné osoby postavené pred súd;

| 3. | požaduje okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých demonštrantov, ktorí boli zadržaní, ako aj všetkých politických väzňov, aktivistov v oblasti ochrany ľudských práv a novinárov; |
| --- | --- |

3.

požaduje okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých demonštrantov, ktorí boli zadržaní, ako aj všetkých politických väzňov, aktivistov v oblasti ochrany ľudských práv a novinárov;

| 4. | opakovane zdôrazňuje solidaritu s obyvateľmi Egypta a podporu prechodu k demokracii; vyjadruje hlboké znepokojenie nad nedávnymi násilnými stretmi, v ktorých bolo bezpečnostnými silami usmrtených mnoho civilistov a stovky z nich boli zranené; žiada nezávislé a transparentné vyšetrovanie a v prípade zodpovedných osôb vyvodenie dôsledkov; naliehavo žiada ukončenie núdzového stavu a vojenských cvičení civilistov; |
| --- | --- |

4.

opakovane zdôrazňuje solidaritu s obyvateľmi Egypta a podporu prechodu k demokracii; vyjadruje hlboké znepokojenie nad nedávnymi násilnými stretmi, v ktorých bolo bezpečnostnými silami usmrtených mnoho civilistov a stovky z nich boli zranené; žiada nezávislé a transparentné vyšetrovanie a v prípade zodpovedných osôb vyvodenie dôsledkov; naliehavo žiada ukončenie núdzového stavu a vojenských cvičení civilistov;

| 5. | dôrazne odsudzuje pokračujúce surové represie zo strany sýrskeho režimu a násilné represie a porušovanie ľudských práv bezpečnostnými silami nasadenými proti obyvateľstvu; vyjadruje sústrasť rodinám obetí a solidaritu so sýrskym ľudom; vyzýva na uskutočnenie rýchleho prechodu k demokracii v Sýrii; |
| --- | --- |

5.

dôrazne odsudzuje pokračujúce surové represie zo strany sýrskeho režimu a násilné represie a porušovanie ľudských práv bezpečnostnými silami nasadenými proti obyvateľstvu; vyjadruje sústrasť rodinám obetí a solidaritu so sýrskym ľudom; vyzýva na uskutočnenie rýchleho prechodu k demokracii v Sýrii;

| 6. | víta pokrok, ktorý dosiahla Mierová a bezpečnostná rada Africkej únie, a podporuje stále úsilie o začatie procesu demokratickej stabilizácie a zaručenie slobody, rešpektovanie základných a ľudských práv, mieru a spravodlivosti; |
| --- | --- |

6.

víta pokrok, ktorý dosiahla Mierová a bezpečnostná rada Africkej únie, a podporuje stále úsilie o začatie procesu demokratickej stabilizácie a zaručenie slobody, rešpektovanie základných a ľudských práv, mieru a spravodlivosti;

| 7. | konštatuje, že súčasný vývoj v severnej Afrike a na Blízkom východe má politické, hospodárske a sociálne dôsledky, a to nielen vo všetkých týchto krajinách, ale aj v krajinách AKT a v Európe; |
| --- | --- |

7.

konštatuje, že súčasný vývoj v severnej Afrike a na Blízkom východe má politické, hospodárske a sociálne dôsledky, a to nielen vo všetkých týchto krajinách, ale aj v krajinách AKT a v Európe;

| 8. | vyzýva Európsku úniu, aby dôrazne podporila prebiehajúci proces politickej a hospodárskej reformy v tomto regióne; zdôrazňuje, že na podporu procesu prechodu k demokracii je nutné zmobilizovať všetky nástroje dostupné v Európskej susedskej politike a rozvojovej politike; |
| --- | --- |

8.

vyzýva Európsku úniu, aby dôrazne podporila prebiehajúci proces politickej a hospodárskej reformy v tomto regióne; zdôrazňuje, že na podporu procesu prechodu k demokracii je nutné zmobilizovať všetky nástroje dostupné v Európskej susedskej politike a rozvojovej politike;

| 9. | vyzýva marocké orgány, aby plne rešpektovali právo ľudu Západnej Sahary na sebaurčenie ako jediné uskutočniteľné, spravodlivé a trvalé riešenie konfliktu; zdôrazňuje potrebu plne rešpektovať proces rokovaní v rámci OSN a pokračovať v ňom; |
| --- | --- |

9.

vyzýva marocké orgány, aby plne rešpektovali právo ľudu Západnej Sahary na sebaurčenie ako jediné uskutočniteľné, spravodlivé a trvalé riešenie konfliktu; zdôrazňuje potrebu plne rešpektovať proces rokovaní v rámci OSN a pokračovať v ňom;

| 10. | vyzýva Európsku úniu, jej členské štáty a Africkú úniu (AÚ), aby naďalej prejavovali solidaritu v riešení humanitárnej krízy zasahujúcej státisíce ľudí, ktorí utiekli z Líbye do susedného Tuniska, Egypta, Nigeru, Mali, Čadu a do Európy; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Európsku úniu, jej členské štáty a Africkú úniu (AÚ), aby naďalej prejavovali solidaritu v riešení humanitárnej krízy zasahujúcej státisíce ľudí, ktorí utiekli z Líbye do susedného Tuniska, Egypta, Nigeru, Mali, Čadu a do Európy;

| 11. | trvá na zapojení členských štátov EÚ, OSN a špecializovaných organizácii do procesu prijímania, starostlivosti a opätovného začlenenia štátnych príslušníkov susedných krajín Líbye, ktorí masovo prichádzajú, a tiež do procesu prepúšťania obetí nezákonného zadržiavania; |
| --- | --- |

11.

trvá na zapojení členských štátov EÚ, OSN a špecializovaných organizácii do procesu prijímania, starostlivosti a opätovného začlenenia štátnych príslušníkov susedných krajín Líbye, ktorí masovo prichádzajú, a tiež do procesu prepúšťania obetí nezákonného zadržiavania;

| 12. | víta káhirskú deklaráciu Africkej únie o posilňovaní politickej správy mieru, bezpečnostnej ochrany a stability v Afrike; |
| --- | --- |

12.

víta káhirskú deklaráciu Africkej únie o posilňovaní politickej správy mieru, bezpečnostnej ochrany a stability v Afrike;

| 13. | pripomína, že Africká únia prijala niekoľko nástrojov týkajúcich sa ľudských práv, demokracie a dobrej správy; vyzýva všetky členské štáty Africkej únie, aby prijali a uplatňovali tieto nástroje, najmä Africkú chartu ľudských práv a práv národov a Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných, a podnecuje orgány v afrických štátoch, aby ratifikovali Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných; |
| --- | --- |

13.

pripomína, že Africká únia prijala niekoľko nástrojov týkajúcich sa ľudských práv, demokracie a dobrej správy; vyzýva všetky členské štáty Africkej únie, aby prijali a uplatňovali tieto nástroje, najmä Africkú chartu ľudských práv a práv národov a Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných, a podnecuje orgány v afrických štátoch, aby ratifikovali Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných;

| 14. | žiada prísne dodržiavanie Kódexu pre vývoz zbraní vrátane väčšej transparentnosti, pokiaľ ide o obchodovanie so zbraňami medzi EÚ a Afrikou; |
| --- | --- |

14.

žiada prísne dodržiavanie Kódexu pre vývoz zbraní vrátane väčšej transparentnosti, pokiaľ ide o obchodovanie so zbraňami medzi EÚ a Afrikou;

| 15. | zastáva názor, že voľby sú síce potrebné, ale nestačia na vytvorenie podmienok procesu demokratizácie, ktorý je širší a netýka sa len konania volieb; zastáva názor, že pre úspešné dosiahnutie demokratizácie je veľmi dôležité pracovať na sociálnom a hospodárskom rozvoji krajiny s cieľom rešpektovať základné práva obyvateľstva, ako je právo na vzdelanie, zdravotnú starostlivosť a zamestnanie, a klásť osobitný dôraz na riešenie nezamestnanosti mládeže; |
| --- | --- |

15.

zastáva názor, že voľby sú síce potrebné, ale nestačia na vytvorenie podmienok procesu demokratizácie, ktorý je širší a netýka sa len konania volieb; zastáva názor, že pre úspešné dosiahnutie demokratizácie je veľmi dôležité pracovať na sociálnom a hospodárskom rozvoji krajiny s cieľom rešpektovať základné práva obyvateľstva, ako je právo na vzdelanie, zdravotnú starostlivosť a zamestnanie, a klásť osobitný dôraz na riešenie nezamestnanosti mládeže;

| 16. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu správy, rešpektovania zásad právneho štátu, spravodlivého rozdeľovania finančných prostriedkov medzi všetky časti obyvateľstva a vnútroštátneho vedenia pri predchádzaní konfliktom a podporovaní trvalo udržateľného mieru; vyzýva krajiny AKT a EÚ, aby venovali osobitnú pozornosť vytváraniu a podporovaniu organizácií občianskej spoločnosti, posilňovaniu administratívnej kapacity, boju proti korupcii a budovaniu inštitucionálnej kapacity; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu správy, rešpektovania zásad právneho štátu, spravodlivého rozdeľovania finančných prostriedkov medzi všetky časti obyvateľstva a vnútroštátneho vedenia pri predchádzaní konfliktom a podporovaní trvalo udržateľného mieru; vyzýva krajiny AKT a EÚ, aby venovali osobitnú pozornosť vytváraniu a podporovaniu organizácií občianskej spoločnosti, posilňovaniu administratívnej kapacity, boju proti korupcii a budovaniu inštitucionálnej kapacity;

| 17. | vyzýva krajiny arabskej jari, aby presadzovali rovnosť medzi mužmi a ženami a aby podporovali zapájanie sa žien do spoločnosti a do rozhodovacích a politických orgánov; |
| --- | --- |

17.

vyzýva krajiny arabskej jari, aby presadzovali rovnosť medzi mužmi a ženami a aby podporovali zapájanie sa žien do spoločnosti a do rozhodovacích a politických orgánov;

| 18. | zastáva názor, že nezávislé súdnictvo a médiá zohrávajú podstatnú úlohu vo formovaní a regulovaní demokratických postupov s cieľom posilňovať zásady právneho štátu a budovať demokratické inštitúcie vrátane fungujúcich pluralitných parlamentov; |
| --- | --- |

18.

zastáva názor, že nezávislé súdnictvo a médiá zohrávajú podstatnú úlohu vo formovaní a regulovaní demokratických postupov s cieľom posilňovať zásady právneho štátu a budovať demokratické inštitúcie vrátane fungujúcich pluralitných parlamentov;

| 19. | zdôrazňuje úlohu, ktorú zohrali moderné technológie a sociálne médiá v mobilizovaní verejnej mienky v súvislosti s arabskou jarou, a poukazuje na to, že pokrytie týchto udalostí v médiách zatienilo niektoré povstania v subsaharskej Afrike; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje úlohu, ktorú zohrali moderné technológie a sociálne médiá v mobilizovaní verejnej mienky v súvislosti s arabskou jarou, a poukazuje na to, že pokrytie týchto udalostí v médiách zatienilo niektoré povstania v subsaharskej Afrike;

| 20. | uznáva, že v niektorých subsaharských afrických krajinách dochádza k ťažkostiam s integrovaním určitých etnických skupín a kmeňov do demokratických správnych štruktúr; naliehavo žiada tieto krajiny, aby sa poučili zo skúseností iných afrických národov, ktoré ponúkli rôzne formy regionálnej a kultúrnej autonómie s cieľom vyhnúť sa izolovaniu určitých skupín v spoločnosti; |
| --- | --- |

20.

uznáva, že v niektorých subsaharských afrických krajinách dochádza k ťažkostiam s integrovaním určitých etnických skupín a kmeňov do demokratických správnych štruktúr; naliehavo žiada tieto krajiny, aby sa poučili zo skúseností iných afrických národov, ktoré ponúkli rôzne formy regionálnej a kultúrnej autonómie s cieľom vyhnúť sa izolovaniu určitých skupín v spoločnosti;

| 21. | vyzýva Európsku úniu, aby prevzala iniciatívu v posilňovaní obchodných vzťahov so subsaharskými štátmi v snahe zmierniť hospodárske dôsledky arabskej jari; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Európsku úniu, aby prevzala iniciatívu v posilňovaní obchodných vzťahov so subsaharskými štátmi v snahe zmierniť hospodárske dôsledky arabskej jari;

| 22. | vyzýva Európsku úniu, aby zvážila dočasné pozastavenie splácania dlhov krajín, ktoré sú v procese prechodu k demokracii; žiada zmrazenie majetku skorumpovaných vodcov a jeho vrátenie príslušným krajinám; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Európsku úniu, aby zvážila dočasné pozastavenie splácania dlhov krajín, ktoré sú v procese prechodu k demokracii; žiada zmrazenie majetku skorumpovaných vodcov a jeho vrátenie príslušným krajinám;

| 23. | vyjadruje znepokojenie nad logistickými prostriedkami a zbraňami získanými členmi organizácie s nejasnými zámermi AQMI (sieť al-Káida v islamskom Maghrebe), čo rýchlo vyvoláva neistotu v sahelo-saharskom páse; |
| --- | --- |

23.

vyjadruje znepokojenie nad logistickými prostriedkami a zbraňami získanými členmi organizácie s nejasnými zámermi AQMI (sieť al-Káida v islamskom Maghrebe), čo rýchlo vyvoláva neistotu v sahelo-saharskom páse;

| 24. | trvá na zapojení členských štátov EÚ, OSN a špecializovaných organizácií do procesu získavania zbraní späť od bývalých bojovníkov a od civilistov a zaisťovania bezpečnosti krajín susediacich s Líbyou, ktoré sú ohrozené destabilizáciou; |
| --- | --- |

24.

trvá na zapojení členských štátov EÚ, OSN a špecializovaných organizácií do procesu získavania zbraní späť od bývalých bojovníkov a od civilistov a zaisťovania bezpečnosti krajín susediacich s Líbyou, ktoré sú ohrozené destabilizáciou;

| 25. | poukazuje na to, že veľké zásoby zbraní v držbe organizácie AQMI predstavujú hrozbu nielen pre susedné krajiny, ale pre celý svet; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na to, že veľké zásoby zbraní v držbe organizácie AQMI predstavujú hrozbu nielen pre susedné krajiny, ale pre celý svet;

| 26. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskej komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, inštitúciám Africkej únie, generálnemu tajomníkovi OSN, Valnému zhromaždeniu OSN, predsedovi Panafrického parlamentu, vládam a parlamentom krajín Blízkeho východu a krajín, ktorých sa týka európska susedská politika, a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie. |
| --- | --- |

26.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskej komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, inštitúciám Africkej únie, generálnemu tajomníkovi OSN, Valnému zhromaždeniu OSN, predsedovi Panafrického parlamentu, vládam a parlamentom krajín Blízkeho východu a krajín, ktorých sa týka európska susedská politika, a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 23. novembra 2011 v Lomé (Togo).

1

(2)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 23. novembra 2011 v Lomé (Togo).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0082+0+DOC+XML+V0//SK

4

(5)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 23. novembra 2011 v Lomé (Togo).

5

(6)  Svetová správa o zdravotnom postihnutí, Svetová zdravotnícka organizácia a Svetová banka, jún 2011.

6

Svetová správa o zdravotnom postihnutí

(7)  Výročná správa Amnesty International za rok 2011.

7

(8)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 23. novembra 2011 v Lomé (Togo).

8

(9)  Správy Úradu pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) o situácii v Somálsku a Africkom rohu od augusta do novembra 2011.

9

(10)  ECHO, krízová správa o Africkom rohu, č. 6, 1. októbra 2011.

10

(11)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 18. mája 2011 v Lomé (Togo).

11

---