# Službeni list L 102/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 102 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.23. travnja 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 102

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.23. travnja 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/613 оd 20. travnja 2018. o odobrenju PHMB-a (1415; 4.7) kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 4 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/614 оd 20. travnja 2018. o odobrenju azoksistrobina kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 7, 9 i 10 (
  1
  ) | 5 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/615 od 16. travnja 2018. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banque de France | 9 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/616 od 17. travnja 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u | 11 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/617 оd 19. travnja 2018. o ovlašćivanju Portugala da odobri odstupanje od točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) Priloga III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3922/91
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2183) | 14 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/618 оd 19. travnja 2018. o izmjeni Provedbene odluke 2012/535/EU u pogledu mjera za sprečavanje širenja unutar Unije organizma Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2227) | 17 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/619 оd 20. travnja 2018. o neodobravanju PHMB-a (1415; 4.7) kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 1, 5 i 6 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/620 оd 20. travnja 2018. o tehničkim specifikacijama za uslužnu komponentu programa Copernicus u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 23 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/621 оd 20. travnja 2018. o tehničkim specifikacijama za svemirsku komponentu programa Copernicus u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 56 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/622 оd 20. travnja 2018. o neodobravanju klorofena kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 3 (
  1
  ) | 80 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/623 оd 20. travnja 2018. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2481)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2018/624 оd 20. travnja 2018. o pristupu poddobavljača i MSP-ova u sektoru obrane prekograničnim tržištima | 87 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/613 оd 20. travnja 2018. o odobrenju PHMB-a (1415; 4.7) kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 4 (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/614 оd 20. travnja 2018. o odobrenju azoksistrobina kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 7, 9 i 10 (
  1
  )

1

5

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/615 od 16. travnja 2018. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banque de France

9

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/616 od 17. travnja 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u

11

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/617 оd 19. travnja 2018. o ovlašćivanju Portugala da odobri odstupanje od točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) Priloga III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3922/91
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2183)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2183)

14

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/618 оd 19. travnja 2018. o izmjeni Provedbene odluke 2012/535/EU u pogledu mjera za sprečavanje širenja unutar Unije organizma Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2227)

Bursaphelenchus xylophilus

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2227)

17

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/619 оd 20. travnja 2018. o neodobravanju PHMB-a (1415; 4.7) kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 1, 5 i 6 (
  1
  )

1

21

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/620 оd 20. travnja 2018. o tehničkim specifikacijama za uslužnu komponentu programa Copernicus u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

23

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/621 оd 20. travnja 2018. o tehničkim specifikacijama za svemirsku komponentu programa Copernicus u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

56

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/622 оd 20. travnja 2018. o neodobravanju klorofena kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 3 (
  1
  )

1

80

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/623 оd 20. travnja 2018. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2481)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2481)

1

81

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2018/624 оd 20. travnja 2018. o pristupu poddobavljača i MSP-ova u sektoru obrane prekograničnim tržištima

87

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 652/2012 od 13. srpnja 2012. o ispravku Uredbe (EZ) br. 543/2008 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu tržišnih standarda za meso peradi ( SL L 190, 19.7.2012. ) | 95 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Vijeća (EU) 2018/286 od 26. veljače 2018. o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje ( SL L 55, 27.2.2018. ) | 96 |
| | * | Ispravak Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ ( SL L 337, 23.12.2015. ) | 97 |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2018/589 оd 18. travnja 2018. o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu metanola ( SL L 99, 19.4.2018. ) | 99 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 652/2012 od 13. srpnja 2012. o ispravku Uredbe (EZ) br. 543/2008 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu tržišnih standarda za meso peradi ( SL L 190, 19.7.2012. )

( SL L 190, 19.7.2012. )

95

*

Ispravak Provedbene uredbe Vijeća (EU) 2018/286 od 26. veljače 2018. o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje ( SL L 55, 27.2.2018. )

( SL L 55, 27.2.2018. )

96

*

Ispravak Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ ( SL L 337, 23.12.2015. )

( SL L 337, 23.12.2015. )

97

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2018/589 оd 18. travnja 2018. o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu metanola ( SL L 99, 19.4.2018. )

( SL L 99, 19.4.2018. )

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/613

оd 20. travnja 2018.

o odobrenju PHMB-a (1415; 4.7) kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 4

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 89. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Na tom se popisu nalazi i PHMB (1415; 4.7). |
| --- | --- |

(1)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Na tom se popisu nalazi i PHMB (1415; 4.7).

| (2) | PHMB (1415; 4.7) je ocijenjen za uporabu u proizvodima vrste 2, „Dezinfekcijska sredstva i algacidi koji nisu namijenjeni za izravnu upotrebu na ljudima ili životinjama”, i vrste 4, „Dezinfekcijska sredstva na području hrane i hrane za životinje”, kako su utvrđene u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

PHMB (1415; 4.7) je ocijenjen za uporabu u proizvodima vrste 2, „Dezinfekcijska sredstva i algacidi koji nisu namijenjeni za izravnu upotrebu na ljudima ili životinjama”, i vrste 4, „Dezinfekcijska sredstva na području hrane i hrane za životinje”, kako su utvrđene u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

| (3) | Francuska je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 13. prosinca 2016. podnijela izvješća o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama. |
| --- | --- |

(3)

Francuska je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 13. prosinca 2016. podnijela izvješća o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama.

| (4) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode 4. listopada 2017. sastavio je mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode 4. listopada 2017. sastavio je mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

| (5) | U skladu s tim mišljenjima može se očekivati da će biocidni proizvodi vrsta 2 i 4 koji sadržavaju PHMB (1415; 4.7) ispuniti kriterije iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012 ako se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njihovu uporabu. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s tim mišljenjima može se očekivati da će biocidni proizvodi vrsta 2 i 4 koji sadržavaju PHMB (1415; 4.7) ispuniti kriterije iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012 ako se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njihovu uporabu.

| (6) | Stoga je primjereno odobriti PHMB (1415; 4.7) za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 4, podložno određenim specifikacijama i uvjetima. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je primjereno odobriti PHMB (1415; 4.7) za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 4, podložno određenim specifikacijama i uvjetima.

| (7) | U mišljenjima je navedeno da PHMB (1415; 4.7) ispunjava kriterije za vrlo postojane (vP) i otrovne (T) tvari u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3). PHMB (1415; 4.7) stoga ispunjuje uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 528/2012 i trebalo bi ga se smatrati potencijalnom tvari za zamjenu. |
| --- | --- |

(7)

U mišljenjima je navedeno da PHMB (1415; 4.7) ispunjava kriterije za vrlo postojane (vP) i otrovne (T) tvari u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3). PHMB (1415; 4.7) stoga ispunjuje uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 528/2012 i trebalo bi ga se smatrati potencijalnom tvari za zamjenu.

| (8) | U skladu s člankom 10. stavkom 4. te uredbe, odobrenje aktivne tvari koja se smatra potencijalnom tvari za zamjenu trebalo bi biti za razdoblje od najviše sedam godina. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 10. stavkom 4. te uredbe, odobrenje aktivne tvari koja se smatra potencijalnom tvari za zamjenu trebalo bi biti za razdoblje od najviše sedam godina.

| (9) | Za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 4 ocjenjivanje se nije odnosilo na ugradnju biocidnih proizvoda koji sadržavaju PHMB (1415; 4.7) u materijale i predmete koji, izravno ili neizravno, dolaze u dodir s hranom u smislu članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Možda će se za takve materijale trebati odrediti specifična ograničenja migracije u hranu, kako je navedeno u članku 5. stavku 1. točki (e) Uredbe (EZ) br. 1935/2004. Stoga odobrenje ne bi trebalo obuhvaćati takvu uporabu, osim ako je Komisija utvrdila takva ograničenja ili je u skladu s tom uredbom odlučeno da navedena ograničenja nisu potrebna. |
| --- | --- |

(9)

Za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 4 ocjenjivanje se nije odnosilo na ugradnju biocidnih proizvoda koji sadržavaju PHMB (1415; 4.7) u materijale i predmete koji, izravno ili neizravno, dolaze u dodir s hranom u smislu članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Možda će se za takve materijale trebati odrediti specifična ograničenja migracije u hranu, kako je navedeno u članku 5. stavku 1. točki (e) Uredbe (EZ) br. 1935/2004. Stoga odobrenje ne bi trebalo obuhvaćati takvu uporabu, osim ako je Komisija utvrdila takva ograničenja ili je u skladu s tom uredbom odlučeno da navedena ograničenja nisu potrebna.

| (10) | Budući da PHMB (1415; 4.7) ispunjuje kriterije kao vrlo postojan (vP) u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006, tretirane proizvode koji su tretirani PHMB-om (1415; 4.7) ili ga sadržavaju trebalo bi na prikladan način označiti pri stavljanju na tržište. |
| --- | --- |

(10)

Budući da PHMB (1415; 4.7) ispunjuje kriterije kao vrlo postojan (vP) u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006, tretirane proizvode koji su tretirani PHMB-om (1415; 4.7) ili ga sadržavaju trebalo bi na prikladan način označiti pri stavljanju na tržište.

| (11) | Prije odobrenja aktivne tvari zainteresiranim stranama trebalo bi omogućiti primjereno razdoblje za poduzimanje pripremnih mjera potrebnih za ispunjavanje novih zahtjeva. |
| --- | --- |

(11)

Prije odobrenja aktivne tvari zainteresiranim stranama trebalo bi omogućiti primjereno razdoblje za poduzimanje pripremnih mjera potrebnih za ispunjavanje novih zahtjeva.

| (12) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

PHMB (1415; 4.7) se odobrava kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 2 i 4, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljanju izvan snage direktiva 80/590/EEZ i 89/109/EEZ (SL L 338, 13.11.2004., str. 4.).

4

---

PRILOG

| Uobičajeni naziv | Kemijski naziv prema IUPAC-u
  Identifikacijski brojevi | Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1) | Datum odobrenja | Datum isteka odobrenja | Vrsta proizvoda | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PHMB (1415; 4.7) (poliheksametilen bigvanid hidroklorid s općim prosjekom molekulne mase (Mn) od 1415 i prosječnom polidisperznošću (PDI) od 4.7) | Kemijski naziv prema IUPAC-u:
  Kopoli(bisiminoimidokarbonil, heksametilen hidroklorid), (iminoimidokarbonil, heksametilen hidroklorid)
  EZ br.: nije dostupan
  CAS br.: 32289-58-0 i 1802181-67-4 | 943 g/kg (izračunana specifikacija suhe tvari).
  Aktivna tvar kako je proizvedena vodena je otopina s 20 % masenog udjela PHMB-a (1415; 4.7) | 1. studenoga 2019. | 31. listopada 2026. | 2 | PHMB (1415; 4.7) se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.
  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:






  1. | Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije. |

Uobičajeni naziv

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Identifikacijski brojevi

Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1)

Datum odobrenja

Datum isteka odobrenja

Vrsta proizvoda

Posebne odredbe

PHMB (1415; 4.7) (poliheksametilen bigvanid hidroklorid s općim prosjekom molekulne mase (Mn) od 1415 i prosječnom polidisperznošću (PDI) od 4.7)

Kemijski naziv prema IUPAC-u:

Kopoli(bisiminoimidokarbonil, heksametilen hidroklorid), (iminoimidokarbonil, heksametilen hidroklorid)

EZ br.: nije dostupan

CAS br.: 32289-58-0 i 1802181-67-4

943 g/kg (izračunana specifikacija suhe tvari).

Aktivna tvar kako je proizvedena vodena je otopina s 20 % masenog udjela PHMB-a (1415; 4.7)

1. studenoga 2019.

31. listopada 2026.

2

PHMB (1415; 4.7) se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.

Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:

1.

Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.

| 2. | S obzirom na rizike utvrđene za ocijenjene uporabe, pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje sljedećem:






  a) | profesionalnim korisnicima; |
| --- | --- | --- |

2.

S obzirom na rizike utvrđene za ocijenjene uporabe, pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje sljedećem:

a)

profesionalnim korisnicima;

| b) | neprofesionalnim korisnicima; |
| --- | --- |

b)

neprofesionalnim korisnicima;

| c) | sekundarnoj izloženosti šire javnosti i male djece; |
| --- | --- |

c)

sekundarnoj izloženosti šire javnosti i male djece;

| d) | zaštiti okoliša: površinskim vodama, sedimentima i tlu. |
| --- | --- |

d)

zaštiti okoliša: površinskim vodama, sedimentima i tlu.

Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:

Osoba odgovorna za stavljanje na tržište proizvoda koji je tretiran PHMB-om (1415; 4.7) ili ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012.

4

PHMB (1415; 4.7) se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.

Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:

| 1. | Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije. |
| --- | --- |

1.

Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.

| 2. | S obzirom na rizike utvrđene za ocijenjene uporabe, pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje sljedećem:






  a) | profesionalnim korisnicima; |
| --- | --- | --- |

2.

S obzirom na rizike utvrđene za ocijenjene uporabe, pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje sljedećem:

a)

profesionalnim korisnicima;

| b) | neprofesionalnim korisnicima; |
| --- | --- |

b)

neprofesionalnim korisnicima;

| c) | sekundarnoj izloženosti šire javnosti; |
| --- | --- |

c)

sekundarnoj izloženosti šire javnosti;

| d) | zaštiti okoliša: površinskim vodama, sedimentima i tlu. |
| --- | --- |

d)

zaštiti okoliša: površinskim vodama, sedimentima i tlu.

| 3. | Za proizvode čiji se ostaci mogu nalaziti u hrani ili hrani za životinje treba provjeriti je li potrebno odrediti nove ili izmijeniti postojeće maksimalne razine ostataka (MRO-i) u skladu s Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) ili Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te poduzeti sve odgovarajuće mjere za smanjenje rizika kako bi se osiguralo da se ne prekorače primjenjivi MRO-i. |
| --- | --- |

3.

Za proizvode čiji se ostaci mogu nalaziti u hrani ili hrani za životinje treba provjeriti je li potrebno odrediti nove ili izmijeniti postojeće maksimalne razine ostataka (MRO-i) u skladu s Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (2) ili Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te poduzeti sve odgovarajuće mjere za smanjenje rizika kako bi se osiguralo da se ne prekorače primjenjivi MRO-i.

| 4. | proizvodi se ne ugrađuju u materijale ili predmete koji dolaze u dodir s hranom u smislu članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1935/2004, osim ako je Komisija utvrdila posebna ograničenja migracije PHMB-a (1415; 4.7) u hranu ili je u skladu s tom uredbom odlučeno da navedena ograničenja nisu potrebna.
  Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:
  Osoba odgovorna za stavljanje na tržište proizvoda koji je tretiran PHMB-om (1415; 4.7) ili ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

4.

proizvodi se ne ugrađuju u materijale ili predmete koji dolaze u dodir s hranom u smislu članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1935/2004, osim ako je Komisija utvrdila posebna ograničenja migracije PHMB-a (1415; 4.7) u hranu ili je u skladu s tom uredbom odlučeno da navedena ograničenja nisu potrebna.

Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:

Osoba odgovorna za stavljanje na tržište proizvoda koji je tretiran PHMB-om (1415; 4.7) ili ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012.

---

(1)  Čistoća navedena u ovom stupcu bila je najmanji stupanj čistoće ocijenjene aktivne tvari. Aktivna tvar u proizvodu kakav se stavlja na tržište može biti jednake ili različite čistoće ako je dokazano da je tehnički ekvivalentna ocijenjenoj aktivnoj tvari.

(2)  Uredba (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 152, 16.6.2009., str. 11.).

(3)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/614

оd 20. travnja 2018.

o odobrenju azoksistrobina kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 7, 9 i 10

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Ujedinjena Kraljevina primila je 13. travnja 2014. zahtjev za odobrenje aktivne tvari azoksistrobin za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 7, „Sredstva za zaštitu površine”, vrste 9, „Sredstva za zaštitu vlakana, kože, gume i polimeriziranih materijala”, i vrste 10, „Sredstva za zaštitu građevinskih materijala”, kako su utvrđene u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Ujedinjena Kraljevina primila je 13. travnja 2014. zahtjev za odobrenje aktivne tvari azoksistrobin za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 7, „Sredstva za zaštitu površine”, vrste 9, „Sredstva za zaštitu vlakana, kože, gume i polimeriziranih materijala”, i vrste 10, „Sredstva za zaštitu građevinskih materijala”, kako su utvrđene u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

| (2) | Ujedinjena Kraljevina podnijela je 1. prosinca 2016. izvješća o ocjeni zajedno sa svojim preporukama, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Ujedinjena Kraljevina podnijela je 1. prosinca 2016. izvješća o ocjeni zajedno sa svojim preporukama, u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012.

| (3) | Odbor za biocidne proizvode 3. listopada 2017. sastavio je mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela. |
| --- | --- |

(3)

Odbor za biocidne proizvode 3. listopada 2017. sastavio je mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

| (4) | U skladu s tim mišljenjima može se očekivati da će biocidni proizvodi vrsta 7, 9 i 10 koji sadržavaju azoksistrobin ispuniti zahtjeve iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012 ako se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njihovu uporabu. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s tim mišljenjima može se očekivati da će biocidni proizvodi vrsta 7, 9 i 10 koji sadržavaju azoksistrobin ispuniti zahtjeve iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012 ako se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njihovu uporabu.

| (5) | Stoga je primjereno odobriti azoksistrobin za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 7, 9 i 10 podložno određenim specifikacijama i uvjetima. |
| --- | --- |

(5)

Stoga je primjereno odobriti azoksistrobin za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 7, 9 i 10 podložno određenim specifikacijama i uvjetima.

| (6) | U mišljenjima je navedeno da azoksistrobin ispunjava kriterije za vrlo postojane (vP) i otrovne (T) tvari u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Azoksistrobin stoga ispunjuje uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 528/2012 i trebalo bi ga se smatrati potencijalnom tvari za zamjenu. |
| --- | --- |

(6)

U mišljenjima je navedeno da azoksistrobin ispunjava kriterije za vrlo postojane (vP) i otrovne (T) tvari u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Azoksistrobin stoga ispunjuje uvjete iz članka 10. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 528/2012 i trebalo bi ga se smatrati potencijalnom tvari za zamjenu.

| (7) | U skladu s člankom 10. stavkom 4. te uredbe, odobrenje aktivne tvari koja se smatra potencijalnom tvari za zamjenu trebalo bi biti za razdoblje od najviše sedam godina. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 10. stavkom 4. te uredbe, odobrenje aktivne tvari koja se smatra potencijalnom tvari za zamjenu trebalo bi biti za razdoblje od najviše sedam godina.

| (8) | Budući da azoksistrobin ispunjuje kriterije kao vrlo postojan (vP) u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006, tretirane proizvode koji su tretirani azoksistrobinom ili ga sadržavaju trebalo bi na prikladan način označiti pri stavljanju na tržište. |
| --- | --- |

(8)

Budući da azoksistrobin ispunjuje kriterije kao vrlo postojan (vP) u skladu s Prilogom XIII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006, tretirane proizvode koji su tretirani azoksistrobinom ili ga sadržavaju trebalo bi na prikladan način označiti pri stavljanju na tržište.

| (9) | Prije odobrenja aktivne tvari zainteresiranim stranama trebalo bi omogućiti primjereno razdoblje za poduzimanje pripremnih mjera potrebnih za ispunjavanje novih zahtjeva. |
| --- | --- |

(9)

Prije odobrenja aktivne tvari zainteresiranim stranama trebalo bi omogućiti primjereno razdoblje za poduzimanje pripremnih mjera potrebnih za ispunjavanje novih zahtjeva.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Azoksistrobin se odobrava kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 7, 9 i 10, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Uobičajeni naziv | Kemijski naziv prema IUPAC-u
  Identifikacijski brojevi | Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1) | Datum odobrenja | Datum isteka odobrenja | Vrsta proizvoda | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Azoksistrobin | Kemijski naziv prema IUPAC-u:
  Metil(E)-2-{2[6-(2-cijanofenoksi)pirimidin-4-iloksi]fenil}-3-metoksiakrilat
  EZ br.: nije dostupan
  CAS br.: 131860-33-8 | 965 g/kg | 1. studenoga 2018. | 31. listopada 2025. | 7 | Azoksistrobin se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.
  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećem uvjetu:
  Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.
  Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:
  Osoba odgovorna za stavljanje na tržište tretiranog proizvoda koji je tretiran azoksistrobinom ili koji ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| 9 | Azoksistrobin se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.
  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećem uvjetu:
  Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.
  Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:
  Osoba odgovorna za stavljanje na tržište tretiranog proizvoda koji je tretiran azoksistrobinom ili koji ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| 10 | Azoksistrobin se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.
  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećem uvjetu:
  Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.
  Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:
  Osoba odgovorna za stavljanje na tržište tretiranog proizvoda koji je tretiran azoksistrobinom ili koji ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012. |

Uobičajeni naziv

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Identifikacijski brojevi

Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1)

Datum odobrenja

Datum isteka odobrenja

Vrsta proizvoda

Posebne odredbe

Azoksistrobin

Kemijski naziv prema IUPAC-u:

Metil(E)-2-{2[6-(2-cijanofenoksi)pirimidin-4-iloksi]fenil}-3-metoksiakrilat

EZ br.: nije dostupan

CAS br.: 131860-33-8

965 g/kg

1. studenoga 2018.

31. listopada 2025.

7

Azoksistrobin se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.

Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećem uvjetu:

Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.

Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:

Osoba odgovorna za stavljanje na tržište tretiranog proizvoda koji je tretiran azoksistrobinom ili koji ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012.

9

Azoksistrobin se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.

Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećem uvjetu:

Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.

Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:

Osoba odgovorna za stavljanje na tržište tretiranog proizvoda koji je tretiran azoksistrobinom ili koji ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012.

10

Azoksistrobin se smatra potencijalnom tvari za zamjenu u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 528/2012.

Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećem uvjetu:

Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svim uporabama na koje se odnosi zahtjev za odobrenje, a koje nisu proučene u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.

Stavljanje tretiranih proizvoda na tržište podliježe sljedećem uvjetu:

Osoba odgovorna za stavljanje na tržište tretiranog proizvoda koji je tretiran azoksistrobinom ili koji ga sadržava mora osigurati da su na oznaci tog tretiranog proizvoda navedene informacije iz članka 58. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 528/2012.

---

(1)  Čistoća navedena u ovom stupcu bila je najmanji stupanj čistoće ocijenjene aktivne tvari. Aktivna tvar u proizvodu kakav se stavlja na tržište može biti jednake ili različite čistoće ako je dokazano da je tehnički ekvivalentna ocijenjenoj aktivnoj tvari.

---

ODLUKE

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/9

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/615

od 16. travnja 2018.

o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banque de France

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

uzimajući u obzir Preporuku Europske središnje banke оd 9. ožujka 2018. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banque de France (ESB/2018/9) (1),

budući da:

| (1) | Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporučuje Upravno vijeće ESB-a, a odobrava Vijeće Europske unije.

| (2) | U skladu s člankom L.142. - 2. Monetarnog i financijskog zakonika, Opće vijeće središnje banke Banque de France treba imenovati dva ovlaštena revizora za obavljanje revizije financijskih izvještaja središnje banke Banque de France. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom L.142. - 2. Monetarnog i financijskog zakonika, Opće vijeće središnje banke Banque de France treba imenovati dva ovlaštena revizora za obavljanje revizije financijskih izvještaja središnje banke Banque de France.

| (3) | Mandat vanjskih revizora središnje banke Banque de France istekao je nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018. |
| --- | --- |

(3)

Mandat vanjskih revizora središnje banke Banque de France istekao je nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

| (4) | Središnja banka Banque de France odabrala je društva Mazars i KPMG S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2023. |
| --- | --- |

(4)

Središnja banka Banque de France odabrala je društva Mazars i KPMG S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2023.

| (5) | Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se društva Mazars i KPMG S.A. zajednički imenuju vanjskim revizorima središnje banke Banque de France za financijske godine od 2018. do 2023. |
| --- | --- |

(5)

Upravno vijeće ESB-a preporučilo je da se društva Mazars i KPMG S.A. zajednički imenuju vanjskim revizorima središnje banke Banque de France za financijske godine od 2018. do 2023.

| (6) | Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Slijedom preporuke Upravnog vijeća ESB-a Odluku Vijeća 1999/70/EZ (2) trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 1. Odluke 1999/70/EZ stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Mazars i KPMG S.A. odobravaju se kao vanjski revizori središnje banke Banque de France za financijske godine od 2018. do 2023.”.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena ESB-u.

Sastavljeno u Luxembourgu 16. travnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  SL C 107, 22.3.2018., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća 1999/70/EZ od 25. siječnja 1999. o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka (SL L 22, 29.1.1999., str. 69.).

2

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/11

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/616

od 17. travnja 2018.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 91. i 172. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njezin članak 1. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (2) („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (2) („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

| (2) | U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Prilog XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Prilog XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u.

| (3) | Uredbu Komisije (EU) br. 1305/2014 (3) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(3)

Uredbu Komisije (EU) br. 1305/2014 (3) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (4) | Prilog XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilog XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke, |
| --- | --- |

(5)

Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o predloženoj izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 17. travnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  SL L 305, 30.11.1994., str. 6.

1

(2)  
  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 1305/2014 od 11. prosinca 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u odnosu na podsustav telematskih aplikacija za teretni promet željezničkog sustava u Europskoj uniji i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 62/2006 (SL L 356, 12.12.2014., str. 438.).

3

---

NACRT

ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. .../2018

od ...

o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u

ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

budući da:

| (1) | Uredbu Komisije (EU) br. 1305/2014 оd 11. prosinca 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u odnosu na podsustav telematskih aplikacija za teretni promet željezničkog sustava u Europskoj uniji i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 62/2006 (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u. |
| --- | --- |

(1)

Uredbu Komisije (EU) br. 1305/2014 оd 11. prosinca 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u odnosu na podsustav telematskih aplikacija za teretni promet željezničkog sustava u Europskoj uniji i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 62/2006 (1) treba uključiti u Sporazum o EGP-u.

| (2) | Uredbom (EU) br. 1305/2014 stavlja se izvan snage Uredba Komisije (EZ) br. 62/2006 (2), koja je uključena u Sporazum o EGP-u i koju stoga treba staviti izvan izvan snage u okviru Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 1305/2014 stavlja se izvan snage Uredba Komisije (EZ) br. 62/2006 (2), koja je uključena u Sporazum o EGP-u i koju stoga treba staviti izvan izvan snage u okviru Sporazuma o EGP-u.

| (3) | Prilog XIII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog XIII. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Tekst točke 37.h (Uredba Komisije (EZ) br. 62/2006) Priloga XIII. Sporazumu o EGP-u zamjenjuje se sljedećim:

„
  32014 R 1305: Uredba Komisije (EU) br. 1305/2014 od 11. prosinca 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u odnosu na podsustav telematskih aplikacija za teretni promet željezničkog sustava u Europskoj uniji i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 62/2006 (SL L 356, 12.12.2014., str. 438.).

Za potrebe ovog Sporazuma Uredba se tumači uz sljedeću prilagodbu:

Iza točke 3. u odjeljku 7.1.4. Priloga dodaje se sljedeća točka:

| 4. | Nadzorno tijelo EFTA-e ima status promatrača u upravnom odboru.” |
| --- | --- |

4.

Nadzorno tijelo EFTA-e ima status promatrača u upravnom odboru.”

Članak 2.

Tekstovi Uredbe (EU) br. 1305/2014 na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu [...] pod uvjetom da su poslana sva priopćenja iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u (*1) ili na dan stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. xx/xxxx od xx.xx.xxxx. (3) [o uključivanju Direktive 2012/34/EU], ovisno o tome koji je datum kasniji.

Članak 4.

Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu

Za Zajednički odbor EGP-a

Predsjednik

Tajnici Zajedničkog odbora EGP-a

---

(1)  
  SL L 356, 12.12.2014., str. 438.

1

(2)  
  SL L 13, 18.1.2006., str. 1.

2

(*1)  [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.]

*1

(3)  SL L ...

3

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/14

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/617

оd 19. travnja 2018.

o ovlašćivanju Portugala da odobri odstupanje od točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) Priloga III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3922/91

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2183)

(Vjerodostojan je samo tekst na portugalskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 3922/91 od 16. prosinca 1991. o usklađivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u području civilnog zrakoplovstva (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Dopisom od 21. veljače 2017. Portugal je u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 3922/91 obavijestio Komisiju o namjeri da odobri društvu NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. (dalje u tekstu „NETJETS”) odstupanje od točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) Priloga III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3922/91. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 21. veljače 2017. Portugal je u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 3922/91 obavijestio Komisiju o namjeri da odobri društvu NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. (dalje u tekstu „NETJETS”) odstupanje od točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) Priloga III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3922/91.

| (2) | U svojoj je obavijesti Portugal objasnio da NETJETS ne može poštovati odredbe točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) jer je u slučajevima kad je za potrebe operacija zračnog taksija član posade NETJETS-a raspoređen na rad sedam uzastopnih dana dosegnuto ukupno ograničenje od 60 sati utvrđeno u toj odredbi, koje je već premašeno dok je taj član posade na raspoređivanju ili drugoj dužnosti. Predviđenim bi se odstupanjem to najdulje moguće trajanje dužnosti u sedam uzastopnih dana produljilo na 70 sati. |
| --- | --- |

(2)

U svojoj je obavijesti Portugal objasnio da NETJETS ne može poštovati odredbe točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) jer je u slučajevima kad je za potrebe operacija zračnog taksija član posade NETJETS-a raspoređen na rad sedam uzastopnih dana dosegnuto ukupno ograničenje od 60 sati utvrđeno u toj odredbi, koje je već premašeno dok je taj član posade na raspoređivanju ili drugoj dužnosti. Predviđenim bi se odstupanjem to najdulje moguće trajanje dužnosti u sedam uzastopnih dana produljilo na 70 sati.

| (3) | Portugal je dodatno objasnio, nakon što je proučio analizu sigurnosnih rizika koju je predstavio NETJETS, kao i predložene mjere za ublažavanje posljedica, da je u navedenom slučaju razina sigurnosti jednaka onoj koja se postiže primjenom točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) može postići drugim sredstvima. Osim toga, objasnio je i da je predviđeno odobrenje odstupanja uvjetovano time da NETJETS poduzima mjere za ublažavanje posljedica, koje je NETJETS već proveo u skladu s točkom ORO.FTL.120 Priloga III. Uredbi Komisije (EU) br. 965/2012 (2). |
| --- | --- |

(3)

Portugal je dodatno objasnio, nakon što je proučio analizu sigurnosnih rizika koju je predstavio NETJETS, kao i predložene mjere za ublažavanje posljedica, da je u navedenom slučaju razina sigurnosti jednaka onoj koja se postiže primjenom točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) može postići drugim sredstvima. Osim toga, objasnio je i da je predviđeno odobrenje odstupanja uvjetovano time da NETJETS poduzima mjere za ublažavanje posljedica, koje je NETJETS već proveo u skladu s točkom ORO.FTL.120 Priloga III. Uredbi Komisije (EU) br. 965/2012 (2).

| (4) | Komisija je uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa procijenila razinu sigurnosti koja proizlazi iz predviđenog odstupanja. Komisija je zaključila da bi se mjerom postigla razina sigurnosti jednaka onoj koja se postiže primjenom točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) ako su ispunjeni određeni uvjeti, uz obrazloženje navedeno u nastavku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa procijenila razinu sigurnosti koja proizlazi iz predviđenog odstupanja. Komisija je zaključila da bi se mjerom postigla razina sigurnosti jednaka onoj koja se postiže primjenom točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) ako su ispunjeni određeni uvjeti, uz obrazloženje navedeno u nastavku.

| (5) | NETJETS je operator zračnog taksija. Stoga se radni raspored njegovih pilota razlikuje od radnog rasporeda pilota koji rade u drugim vrstama komercijalnog zračnog prijevoza. Piloti zračnog taksija u prosjeku su izloženi nižoj razini opterećenja u pogledu kumulativnih sati naleta i uzastopnih dana na dužnosti. S druge strane, raspoređivanje pilota zračnog taksija prije i nakon dužnosti češće je nego u drugim vrstama komercijalnog zračnog prijevoza jer je obično potrebno više vremena provedenog u pripravnosti u hotelu daleko od domaće baze uz relativno velik broj sati provedenih na putu do posla i raspoređivanju. Međutim, razina kumulativnog umora viša je nakon razdoblja dužnosti koje je uključivalo let nego u vremenu između letova. Predviđeno odstupanje bilo bi korišteno samo za dužnost pilota da izvrše raspoređivanje na početku produljenog vremena odmora, a ne za raspoređivanje između dva trajanja letačke dužnosti. |
| --- | --- |

(5)

NETJETS je operator zračnog taksija. Stoga se radni raspored njegovih pilota razlikuje od radnog rasporeda pilota koji rade u drugim vrstama komercijalnog zračnog prijevoza. Piloti zračnog taksija u prosjeku su izloženi nižoj razini opterećenja u pogledu kumulativnih sati naleta i uzastopnih dana na dužnosti. S druge strane, raspoređivanje pilota zračnog taksija prije i nakon dužnosti češće je nego u drugim vrstama komercijalnog zračnog prijevoza jer je obično potrebno više vremena provedenog u pripravnosti u hotelu daleko od domaće baze uz relativno velik broj sati provedenih na putu do posla i raspoređivanju. Međutim, razina kumulativnog umora viša je nakon razdoblja dužnosti koje je uključivalo let nego u vremenu između letova. Predviđeno odstupanje bilo bi korišteno samo za dužnost pilota da izvrše raspoređivanje na početku produljenog vremena odmora, a ne za raspoređivanje između dva trajanja letačke dužnosti.

| (6) | U pogledu operatora zračnog taksija, trebalo bi dopustiti odstupanje od zahtjeva iz točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) produljenjem najduljeg mogućeg trajanja dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana. |
| --- | --- |

(6)

U pogledu operatora zračnog taksija, trebalo bi dopustiti odstupanje od zahtjeva iz točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) produljenjem najduljeg mogućeg trajanja dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana.

| (7) | Međutim, radi osiguravanja jednake razine sigurnosti takvo bi se odstupanje smjelo odobriti samo uz određena ograničenja i uvjete. Posebno bi trebalo ograničiti najdulje moguće trajanje dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana na 70 sati, dodatni sati smjeli bi se koristiti samo za dužnost predmetnih pilota da izvrše raspoređivanje na početku produljenog vremena odmora, a predmetni operator zračnog taksija trebao bi poduzeti određene mjere za ublažavanje posljedica, prije svega radi sprečavanja, praćenja i otklanjanja rizika koji bi se mogli pojaviti u vezi s produljenjem. |
| --- | --- |

(7)

Međutim, radi osiguravanja jednake razine sigurnosti takvo bi se odstupanje smjelo odobriti samo uz određena ograničenja i uvjete. Posebno bi trebalo ograničiti najdulje moguće trajanje dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana na 70 sati, dodatni sati smjeli bi se koristiti samo za dužnost predmetnih pilota da izvrše raspoređivanje na početku produljenog vremena odmora, a predmetni operator zračnog taksija trebao bi poduzeti određene mjere za ublažavanje posljedica, prije svega radi sprečavanja, praćenja i otklanjanja rizika koji bi se mogli pojaviti u vezi s produljenjem.

| (8) | Osim toga, procjena je pokazala da predviđeno odstupanje ne bi dovelo do diskriminacije tražitelja na temelju nacionalnosti i da je na propisan način uzeta u obzir potreba da ne dođe do narušavanja tržišnog natjecanja, s obzirom prije svega na to da bi odstupanje bilo odobreno neovisno o mjestu poslovnog nastana ili glavnom mjestu poslovanja predmetnog operatora zračnog taksija, da je produljenje ograničeno i da bi se isto odstupanje uz iste uvjete moglo odobriti i drugim operatorima zračnog taksija registriranima u Uniji za obavljanje iste vrste operacija. |
| --- | --- |

(8)

Osim toga, procjena je pokazala da predviđeno odstupanje ne bi dovelo do diskriminacije tražitelja na temelju nacionalnosti i da je na propisan način uzeta u obzir potreba da ne dođe do narušavanja tržišnog natjecanja, s obzirom prije svega na to da bi odstupanje bilo odobreno neovisno o mjestu poslovnog nastana ili glavnom mjestu poslovanja predmetnog operatora zračnog taksija, da je produljenje ograničeno i da bi se isto odstupanje uz iste uvjete moglo odobriti i drugim operatorima zračnog taksija registriranima u Uniji za obavljanje iste vrste operacija.

| (9) | Stoga bi Portugalu trebalo dopustiti da NETJETS-u odobri predviđeno odstupanje o kojem je Komisija obaviještena, uz uvjet da NETJETS poduzme potrebne mjere za ublažavanje posljedica. |
| --- | --- |

(9)

Stoga bi Portugalu trebalo dopustiti da NETJETS-u odobri predviđeno odstupanje o kojem je Komisija obaviještena, uz uvjet da NETJETS poduzme potrebne mjere za ublažavanje posljedica.

| (10) | U skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 3922/91 o odluci Komisije prema kojoj država članica može odobriti predloženo odstupanje potrebno je obavijestiti sve države članice koje nakon toga sve imaju pravo primijeniti predmetnu mjeru. Stoga bi ova Odluka trebala biti upućena svim državama članicama, a opis odstupanja i s njim povezani uvjeti trebali bi biti takvi da ostalim državama članicama omogućuju da primijene istu mjeru u istoj situaciji, bez zahtjeva za dodatnu odluku Komisije. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 3922/91 o odluci Komisije prema kojoj država članica može odobriti predloženo odstupanje potrebno je obavijestiti sve države članice koje nakon toga sve imaju pravo primijeniti predmetnu mjeru. Stoga bi ova Odluka trebala biti upućena svim državama članicama, a opis odstupanja i s njim povezani uvjeti trebali bi biti takvi da ostalim državama članicama omogućuju da primijene istu mjeru u istoj situaciji, bez zahtjeva za dodatnu odluku Komisije.

| (11) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost zračnog prometa, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost zračnog prometa,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odstupajući od točke OPS 1.1100 podtočke 1.1. podtočke (b) Priloga III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 3922/91, Portugal može odobriti operatoru zračnog taksija NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. da produlji na 70 sati najdulje ukupno trajanje dužnosti u bilo kojih sedam uzastopnih dana za dužnost pilota da izvrše raspoređivanje na početku produljenog vremena odmora, uz uvjet da operator poduzme mjere navedene u Prilogu.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Portugalskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2018.

Za Komisiju

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 373, 31.12.1991., str. 4.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 296, 25.10.2012., str. 1.).

2

---

PRILOG

Predmetni operator mora poduzeti sve mjere navedene u nastavku u odnosu na svoje operacije koje obavlja na temelju odstupanja:

| 1. | integriranje biomatematičkog Sustava za procjenu umora letačke posade (SAFE) ili jednakovrijednog modeliranja rizika od umora u svoje planiranje letova i ograničenja naleta i dužnosti svojih pilota, kako bi se predvidjele i spriječile visoke razine umora; |
| --- | --- |

1.

integriranje biomatematičkog Sustava za procjenu umora letačke posade (SAFE) ili jednakovrijednog modeliranja rizika od umora u svoje planiranje letova i ograničenja naleta i dužnosti svojih pilota, kako bi se predvidjele i spriječile visoke razine umora;

| 2. | uspostavljanje primjerenih mjerila za rasporede i pragove za potrebe analize sustava rasporeda letačke posade te podnošenje tih mjerila za rasporede i pragova nadležnom tijelu na validaciju; |
| --- | --- |

2.

uspostavljanje primjerenih mjerila za rasporede i pragove za potrebe analize sustava rasporeda letačke posade te podnošenje tih mjerila za rasporede i pragova nadležnom tijelu na validaciju;

| 3. | pružanje osposobljavanja za upravljanje umorom svojim pilotima, kako je navedeno u točki ORO.FTL.250 Uredbe Komisije (EU) br. 83/2014 (1); |
| --- | --- |

3.

pružanje osposobljavanja za upravljanje umorom svojim pilotima, kako je navedeno u točki ORO.FTL.250 Uredbe Komisije (EU) br. 83/2014 (1);

| 4. | produljenje tjednog vremena odmora na 72 sata odmora, uključujući dvije lokalne noći; |
| --- | --- |

4.

produljenje tjednog vremena odmora na 72 sata odmora, uključujući dvije lokalne noći;

| 5. | neprekidno praćenje povećanja ukupnog trajanja dužnosti svojih pilota u okviru svojeg sustava upravljanja; |
| --- | --- |

5.

neprekidno praćenje povećanja ukupnog trajanja dužnosti svojih pilota u okviru svojeg sustava upravljanja;

| 6. | neprekidno praćenje vremena potrebnog svojim pilotima za putovanje na radno mjesto, raspoređivanje i put prije i tijekom bloka od sedam uzastopnih dana na dužnosti, kao potencijalnog uzroka kumulativnog umora; |
| --- | --- |

6.

neprekidno praćenje vremena potrebnog svojim pilotima za putovanje na radno mjesto, raspoređivanje i put prije i tijekom bloka od sedam uzastopnih dana na dužnosti, kao potencijalnog uzroka kumulativnog umora;

| 7. | neprekidno praćenje i nadzor smještaja svojih pilota kad su daleko od baze, posebno vjerojatnosti da su uspjeli dovoljno kvalitetno i dugo spavati u bloku od sedam uzastopnih dana na dužnosti, prikupljanjem potrebnih podataka od svojih pilota u obliku dnevnika spavanja i ispitivanja subjektivne budnosti; |
| --- | --- |

7.

neprekidno praćenje i nadzor smještaja svojih pilota kad su daleko od baze, posebno vjerojatnosti da su uspjeli dovoljno kvalitetno i dugo spavati u bloku od sedam uzastopnih dana na dužnosti, prikupljanjem potrebnih podataka od svojih pilota u obliku dnevnika spavanja i ispitivanja subjektivne budnosti;

| 8. | neprekidno analiziranje podataka prikupljenih alatima za prikupljanje podataka kao što je FDM (nadzor podataka o letu), povezivanjem učestalosti događaja s učinkovitošću nadzora i zahtjevima u pogledu interoperabilnosti (SPI) s obzirom na umor; |
| --- | --- |

8.

neprekidno analiziranje podataka prikupljenih alatima za prikupljanje podataka kao što je FDM (nadzor podataka o letu), povezivanjem učestalosti događaja s učinkovitošću nadzora i zahtjevima u pogledu interoperabilnosti (SPI) s obzirom na umor;

| 9. | neprekidno analiziranje podataka o rasporedu svojih pilota u odnosu na mjerila za rasporede i pragove koje je validiralo nadležno tijelo u skladu s točkom 2., primjenom Sustava za procjenu umora letačke posade (SAFE) ili jednakovrijednog modeliranja rizika od umora; |
| --- | --- |

9.

neprekidno analiziranje podataka o rasporedu svojih pilota u odnosu na mjerila za rasporede i pragove koje je validiralo nadležno tijelo u skladu s točkom 2., primjenom Sustava za procjenu umora letačke posade (SAFE) ili jednakovrijednog modeliranja rizika od umora;

| 10. | neprekidno praćenje svih ostalih vidova operacija uz primjenu procjene rizika radi identifikacije bilo kakvih rizika za sigurnost operacija koji bi mogli nastati zbog primjene odstupanja. Takve procjene rizika moraju biti prihvatljive nadležnom tijelu; |
| --- | --- |

10.

neprekidno praćenje svih ostalih vidova operacija uz primjenu procjene rizika radi identifikacije bilo kakvih rizika za sigurnost operacija koji bi mogli nastati zbog primjene odstupanja. Takve procjene rizika moraju biti prihvatljive nadležnom tijelu;

| 11. | poduzimanje svih potrebnih mjera za ublažavanje rizika za sigurnost operacija, utvrđenih u mjerama iz točaka od 5. do 10., uključujući integraciju tih potrebnih mjera u planiranje te ograničenja naleta i dužnosti svojih pilota; |
| --- | --- |

11.

poduzimanje svih potrebnih mjera za ublažavanje rizika za sigurnost operacija, utvrđenih u mjerama iz točaka od 5. do 10., uključujući integraciju tih potrebnih mjera u planiranje te ograničenja naleta i dužnosti svojih pilota;

| 12. | redovito prosljeđivanje ishoda mjera iz točaka od 5. do 10. nadležnom tijelu te obavješćivanje tog tijela, bez odgode, o bilo kojoj potrebnoj mjeri poduzetoj u skladu s točkom 11. |
| --- | --- |

12.

redovito prosljeđivanje ishoda mjera iz točaka od 5. do 10. nadležnom tijelu te obavješćivanje tog tijela, bez odgode, o bilo kojoj potrebnoj mjeri poduzetoj u skladu s točkom 11.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) br. 83/2014 оd 29. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 965/2012 o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 28, 31.1.2014., str. 17.).

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/17

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/618

оd 19. travnja 2018.

o izmjeni Provedbene odluke 2012/535/EU u pogledu mjera za sprečavanje širenja unutar Unije organizma Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2227)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 16. stavak 3. četvrtu rečenicu,

budući da:

| (1) | Količina osjetljivog bilja koje su 2017. pogodili snažni i brojni požari u sigurnosnom području kontinentalnog Portugala dosegnula je iznimne razmjere. Stoga je broj stabala koja propadaju te se moraju posjeći, ukloniti i uništiti, naglo i neočekivano porastao na približno 1,5 milijuna. Premda su postupno povećala svoj kapacitet na 300 000 stabala godišnje i očekuje se da će nastaviti povećavati svoje kapacitete u skladu sa sve većim potrebama, portugalska tijela ne bi mogla u zakonskim rokovima posjeći, ukloniti i uništiti sva ta nova propala stabla, kako se zahtijeva Provedbenom odlukom Komisije 2012/535/EU (2). |
| --- | --- |

(1)

Količina osjetljivog bilja koje su 2017. pogodili snažni i brojni požari u sigurnosnom području kontinentalnog Portugala dosegnula je iznimne razmjere. Stoga je broj stabala koja propadaju te se moraju posjeći, ukloniti i uništiti, naglo i neočekivano porastao na približno 1,5 milijuna. Premda su postupno povećala svoj kapacitet na 300 000 stabala godišnje i očekuje se da će nastaviti povećavati svoje kapacitete u skladu sa sve većim potrebama, portugalska tijela ne bi mogla u zakonskim rokovima posjeći, ukloniti i uništiti sva ta nova propala stabla, kako se zahtijeva Provedbenom odlukom Komisije 2012/535/EU (2).

| (2) | Zbog toga i na zahtjev Portugala trebalo bi se uvesti privremeno odstupanje od pravnih odredbi utvrđenih u točki 3.(b) Priloga II. toj odluci kako bi se Portugalu omogućilo da dovrši sječu u predmetnom sigurnosnom području u duljem roku, ali najkasnije do 31. ožujka 2020. Time bi se portugalskim tijelima osiguralo primjereno dodatno vrijeme za obavljanje nužne sječe čiji se obujam znatno povećao zbog opsega navedenih požara. |
| --- | --- |

(2)

Zbog toga i na zahtjev Portugala trebalo bi se uvesti privremeno odstupanje od pravnih odredbi utvrđenih u točki 3.(b) Priloga II. toj odluci kako bi se Portugalu omogućilo da dovrši sječu u predmetnom sigurnosnom području u duljem roku, ali najkasnije do 31. ožujka 2020. Time bi se portugalskim tijelima osiguralo primjereno dodatno vrijeme za obavljanje nužne sječe čiji se obujam znatno povećao zbog opsega navedenih požara.

| (3) | Radi osiguranja dobro pripremljenog i koordiniranog djelovanja to bi odstupanje trebalo biti uvjetovano podnošenjem godišnjeg akcijskog plana od strane Portugala. U akcijskom bi planu trebalo potanko navesti sljedeće: osjetljivo bilje koje je izloženo većem riziku od zaraze borovom nematodom i zahtijeva brže djelovanje, sredstva koja se trebaju dodijeliti te ostale relevantne pojedinosti, primjerice mjere koje je potrebno provesti kako bi se smanjio rizik od zaraze borovom nematodom u razdoblju do sječe, uklanjanja ili uništenja predmetnog bilja, uključujući intenzivnije preglede osjetljivog bilja i vektora radi ranog otkrivanja prisutnosti borove nematode te rokove za provedbu tih mjera. Razina rizika koji predstavlja to bilje trebala bi se procjenjivati na godišnjoj osnovi te bi se u skladu s time trebao ažurirati akcijski plan kako bi se najveća pozornost posvetila bilju koje predstavlja najveći rizik od širenja borove nematode. |
| --- | --- |

(3)

Radi osiguranja dobro pripremljenog i koordiniranog djelovanja to bi odstupanje trebalo biti uvjetovano podnošenjem godišnjeg akcijskog plana od strane Portugala. U akcijskom bi planu trebalo potanko navesti sljedeće: osjetljivo bilje koje je izloženo većem riziku od zaraze borovom nematodom i zahtijeva brže djelovanje, sredstva koja se trebaju dodijeliti te ostale relevantne pojedinosti, primjerice mjere koje je potrebno provesti kako bi se smanjio rizik od zaraze borovom nematodom u razdoblju do sječe, uklanjanja ili uništenja predmetnog bilja, uključujući intenzivnije preglede osjetljivog bilja i vektora radi ranog otkrivanja prisutnosti borove nematode te rokove za provedbu tih mjera. Razina rizika koji predstavlja to bilje trebala bi se procjenjivati na godišnjoj osnovi te bi se u skladu s time trebao ažurirati akcijski plan kako bi se najveća pozornost posvetila bilju koje predstavlja najveći rizik od širenja borove nematode.

| (4) | Provedbenu odluku 2012/535/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenu odluku 2012/535/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog II. Provedbenoj odluci 2012/535/EU mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. travnja 2018.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije 2012/535/EU od 26. rujna 2012. o hitnim mjerama za sprečavanje širenja unutar Unije Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (borove nematode) (SL L 266, 2.10.2012., str. 42.).

2

Bursaphelenchus xylophilus

---

PRILOG

Točka 3.(b) Priloga II. Provedbenoj odluci Komisije 2012/535/EU zamjenjuje se sljedećim:

| „(b) | Države članice na cijelom teritoriju predmetnih sigurnosnih područja identificiraju i sijeku sve osjetljivo bilje koje je uginulo, u lošem je zdravstvenom stanju ili je bilo pogođeno požarom ili olujom. Uklanjaju i uništavaju posječeno bilje i ostatke debala, poduzimajući sve potrebne mjere opreza kako bi se izbjeglo širenje borove nematode i njezina vektora prije, tijekom sječe i do uništenja posječenih biljaka i ostataka debala, pod sljedećim uvjetima:






  (i) | Osjetljivo bilje identificirano izvan sezone letenja vektora prije sljedeće sezone letenja siječe se i uništava na licu mjesta, premješta se pod službenim nadzorom na zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja obrađuju se, kako je određeno u točki 2.(a) odjeljka 1. Priloga III., ili se prerađuju, kako je određeno u točki 2.(b) odjeljka 2. Priloga III. |
| --- | --- | --- |

„(b)

(i)

Osjetljivo bilje identificirano izvan sezone letenja vektora prije sljedeće sezone letenja siječe se i uništava na licu mjesta, premješta se pod službenim nadzorom na zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja obrađuju se, kako je određeno u točki 2.(a) odjeljka 1. Priloga III., ili se prerađuju, kako je određeno u točki 2.(b) odjeljka 2. Priloga III.

| (ii) | Osjetljivo bilje identificirano u sezoni letenja vektora odmah se siječe i uništava na licu mjesta, premješta se pod službenim nadzorom na zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja obrađuju se, kako je određeno u točki 2.(a) odjeljka 1. Priloga III., ili se prerađuju, kako je određeno u točki 2.(b) odjeljka 2. Priloga III.
  Ako država članica zaključi da nije prikladno provesti sječu, uklanjanje i uništavanje osjetljivog bilja identificiranog tijekom sezone letenja i pogođenog požarom ili olujom, predmetna država članica može odlučiti posjeći, ukloniti i uništiti to bilje prije početka sljedeće sezone letenja. Tijekom sječe i uklanjanja predmetno osjetljivo bilje uništava se na licu mjesta ili se uklanja, a njegovo se drvo i kora obrađuju, u skladu s točkom 2.(a) odjeljka 1. Priloga III., ili se prerađuju, u skladu s točkom 2.(b) odjeljka 2. Priloga III. Ako se primjenjuje odstupanje i ne dovodeći u pitanje točku (a), predmetna država članica u sezoni letenja obavlja intenzivne preglede u području pogođenom požarom ili olujom uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode te, ako se potvrdi prisutnost, obavlja intenzivnije preglede osjetljivog bilja koje se nalazi u okolnom području inspekcijskim pregledima, uzorkovanjem i ispitivanjem bilja koje pokazuje znakove ili simptome prisutnosti borove nematode. |
| --- | --- |

(ii)

Osjetljivo bilje identificirano u sezoni letenja vektora odmah se siječe i uništava na licu mjesta, premješta se pod službenim nadzorom na zaraženo područje ili se uklanja. U posljednjem slučaju drvo i kora tog bilja obrađuju se, kako je određeno u točki 2.(a) odjeljka 1. Priloga III., ili se prerađuju, kako je određeno u točki 2.(b) odjeljka 2. Priloga III.

Ako država članica zaključi da nije prikladno provesti sječu, uklanjanje i uništavanje osjetljivog bilja identificiranog tijekom sezone letenja i pogođenog požarom ili olujom, predmetna država članica može odlučiti posjeći, ukloniti i uništiti to bilje prije početka sljedeće sezone letenja. Tijekom sječe i uklanjanja predmetno osjetljivo bilje uništava se na licu mjesta ili se uklanja, a njegovo se drvo i kora obrađuju, u skladu s točkom 2.(a) odjeljka 1. Priloga III., ili se prerađuju, u skladu s točkom 2.(b) odjeljka 2. Priloga III. Ako se primjenjuje odstupanje i ne dovodeći u pitanje točku (a), predmetna država članica u sezoni letenja obavlja intenzivne preglede u području pogođenom požarom ili olujom uzorkovanjem i ispitivanjem tih vektora na prisutnost borove nematode te, ako se potvrdi prisutnost, obavlja intenzivnije preglede osjetljivog bilja koje se nalazi u okolnom području inspekcijskim pregledima, uzorkovanjem i ispitivanjem bilja koje pokazuje znakove ili simptome prisutnosti borove nematode.

Odstupajući od točaka i. i ii. Portugal može odlučiti da će sječu, uklanjanje i uništavanje osjetljivog bilja za koje je nadležno službeno tijelo službeno utvrdilo da je 2017. pogođeno vatrom provesti u duljem roku, a najkasnije do 31. ožujka 2020. U tom će se razdoblju prvo pristupiti sječi, uklanjanju i uništavanju osjetljivog bilja smještenog na sljedećim područjima:

| — | područja koja graniče sa zaraženim područjem, |
| --- | --- |

—

područja koja graniče sa zaraženim područjem,

| — | područja na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora, |
| --- | --- |

—

područja na kojima su vidljivi znakovi aktivnosti insekata vektora,

| — | područja s povećanom stopom stabala koja propadaju, koja upućuje na moguću prisutnost borove nematode, |
| --- | --- |

—

područja s povećanom stopom stabala koja propadaju, koja upućuje na moguću prisutnost borove nematode,

| — | sva druga područja koja predstavljaju najveći rizik od zaraze borovom nematodom. |
| --- | --- |

—

sva druga područja koja predstavljaju najveći rizik od zaraze borovom nematodom.

Predmetno osjetljivo bilje sječe se i uništava na licu mjesta, premješta se pod službenim nadzorom na zaraženo područje ili se uklanja. U tom slučaju drvo i kora tog bilja obrađuju se kako je određeno u točki 2.(a) odjeljka 1. Priloga III. ili se prerađuju kako je određeno u točki 2.(b) odjeljka 2. Priloga III. Osjetljivo bilje koje insekt vektor ne može iskoristiti za dovršetak svojeg životnog ciklusa može se zadržati na mjestu bez uništavanja.

Portugal do 31. svibnja 2018. Komisiji i državama članicama podnosi godišnji akcijski plan koji sadržava sljedeće: zemljovide na kojima su označene lokacija bilja pogođenog požarima u sigurnosnom području i lokacija područja koja se navode u drugom podstavku te obrazloženje tog odabira, mjere koje će se provesti kako bi se smanjio rizik od zaraze borovom nematodom u razdoblju do sječe, uklanjanja ili uništavanja predmetnog bilja, uključujući intenzivnije aktivnosti pregleda osjetljivog bilja i vektora radi ranog otkrivanja prisutnosti borove nematode, potrebna sredstva i odgovarajuće rokove za provedbu tih mjera. Portugal do 31. svibnja 2019. podnosi još jedan godišnji plan istog sadržaja.

Razina rizika koji predstavlja predmetno bilje procjenjuje se na godišnjoj osnovi te se akcijski plan prema potrebi ažurira. Aktivnosti predviđene u akcijskom planu uzimaju se u obzir pri pripremi općeg akcijskog plana iz članka 9.

Portugal Komisiji i državama članicama dostavlja izvješće o godišnjim rezultatima, uključujući rezultate intenzivnijih pregleda vektora, te sva ažuriranja akcijskog plana do 30. travnja godine koja slijedi predmetnu godinu.

Posječeno osjetljivo bilje, osim bilja koje je potpuno uništeno šumskim požarima, uzorkuje se i ispituje na prisutnost borove nematode, prema planu uzorkovanja kojim se s 99 % pouzdanosti može potvrditi da je razina prisutnosti borove nematode u tom osjetljivom bilju ispod 0,02 %.”

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/21

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/619

оd 20. travnja 2018.

o neodobravanju PHMB-a (1415; 4.7) kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 1, 5 i 6

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 89. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Na tom se popisu nalazi i PHMB (1415; 4.7) (EZ br.: nije primjenjivo, CAS br. 32289-58-0 i 1802181-67-4). |
| --- | --- |

(1)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Na tom se popisu nalazi i PHMB (1415; 4.7) (EZ br.: nije primjenjivo, CAS br. 32289-58-0 i 1802181-67-4).

| (2) | PHMB (1415; 4.7) ocijenjen je za uporabu u proizvodima vrste 1, „Biocidni proizvodi za osobnu higijenu ljudi”, vrste 5, „Dezinfekcijska sredstva za pitku vodu” te vrste 6, „Konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako su utvrđene u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

PHMB (1415; 4.7) ocijenjen je za uporabu u proizvodima vrste 1, „Biocidni proizvodi za osobnu higijenu ljudi”, vrste 5, „Dezinfekcijska sredstva za pitku vodu” te vrste 6, „Konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako su utvrđene u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

| (3) | Francuska je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 13. prosinca 2016. podnijela izvješća o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama. |
| --- | --- |

(3)

Francuska je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 13. prosinca 2016. podnijela izvješća o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama.

| (4) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode sastavio je 4. listopada 2017. mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode sastavio je 4. listopada 2017. mišljenja Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

| (5) | U skladu s tim mišljenjima ne može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju za vrste proizvoda 1, 5 i 6 i koji sadržavaju PHMB (1415; 4.7) ispuniti zahtjeve iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012. Za te vrste proizvoda scenariji koji su ocijenjeni u procjenama rizika za ljudsko zdravlje i okoliš pokazali su neprihvatljive rizike. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s tim mišljenjima ne može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju za vrste proizvoda 1, 5 i 6 i koji sadržavaju PHMB (1415; 4.7) ispuniti zahtjeve iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012. Za te vrste proizvoda scenariji koji su ocijenjeni u procjenama rizika za ljudsko zdravlje i okoliš pokazali su neprihvatljive rizike.

| (6) | Stoga nije primjereno odobriti uporabu PHMB-a (1415; 4.7) u biocidnim proizvodima vrsta 1, 5 i 6. |
| --- | --- |

(6)

Stoga nije primjereno odobriti uporabu PHMB-a (1415; 4.7) u biocidnim proizvodima vrsta 1, 5 i 6.

| (7) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

PHMB (1415; 4.7) (EZ br.: nije primjenjivo, CAS br. 32289-58-0 i 1802181-67-4) ne odobrava se kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrsta 1, 5 i 6.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/23

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/620

оd 20. travnja 2018.

o tehničkim specifikacijama za uslužnu komponentu programa Copernicus u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (1), a posebno članak 9. stavak 8. točku (a),

budući da:

| (1) | Program Copernicus, uspostavljen Uredbom (EU) br. 377/2014, civilni je program usmjeren na korisnika koji se temelji na postojećim nacionalnim i europskim kapacitetima, a njegov je glavni operativni cilj pružanje točnih i pouzdanih informacija u području okoliša i sigurnosti koje su prilagođene potrebama korisnika te podupiranju drugih politika Unije, posebno onih koje se odnose na unutarnje tržište, promet, okoliš, energiju, civilnu zaštitu i civilnu sigurnost, suradnju s trećim zemljama i humanitarnu pomoć. |
| --- | --- |

(1)

Program Copernicus, uspostavljen Uredbom (EU) br. 377/2014, civilni je program usmjeren na korisnika koji se temelji na postojećim nacionalnim i europskim kapacitetima, a njegov je glavni operativni cilj pružanje točnih i pouzdanih informacija u području okoliša i sigurnosti koje su prilagođene potrebama korisnika te podupiranju drugih politika Unije, posebno onih koje se odnose na unutarnje tržište, promet, okoliš, energiju, civilnu zaštitu i civilnu sigurnost, suradnju s trećim zemljama i humanitarnu pomoć.

| (2) | Na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Copernicus sačinjavaju tri komponente, uključujući i uslužnu komponentu čija je svrha osigurati pružanje informacija za sljedeća područja: praćenje stanja atmosfere, praćenje morskog okoliša, praćenje stanja kopna, klimatske promjene, upravljanje kriznim situacijama i sigurnost. Komisija ima punu nadležnost za program Copernicus i koordinira njegove različite komponente. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Copernicus sačinjavaju tri komponente, uključujući i uslužnu komponentu čija je svrha osigurati pružanje informacija za sljedeća područja: praćenje stanja atmosfere, praćenje morskog okoliša, praćenje stanja kopna, klimatske promjene, upravljanje kriznim situacijama i sigurnost. Komisija ima punu nadležnost za program Copernicus i koordinira njegove različite komponente.

| (3) | Tehničke specifikacije za uslužnu komponentu programa Copernicus potrebne su kako bi se utvrdilo osnovno stanje za provedbu uslužne komponente kao dijela upravljanja Copernicusom. |
| --- | --- |

(3)

Tehničke specifikacije za uslužnu komponentu programa Copernicus potrebne su kako bi se utvrdilo osnovno stanje za provedbu uslužne komponente kao dijela upravljanja Copernicusom.

| (4) | U tehničkim specifikacijama za uslužnu komponentu programa Copernicus trebala bi se riješiti pitanja kao što su područje primjene, arhitektura, portfelji tehničkih usluga, praćenje i evaluacija, potrebni svemirski i in situ podaci, razvoj, arhiviranje i širenje podataka te su te specifikacije potrebne kako bi se osigurao ispravan rad uslužne komponente programa Copernicus. |
| --- | --- |

(4)

U tehničkim specifikacijama za uslužnu komponentu programa Copernicus trebala bi se riješiti pitanja kao što su područje primjene, arhitektura, portfelji tehničkih usluga, praćenje i evaluacija, potrebni svemirski i in situ podaci, razvoj, arhiviranje i širenje podataka te su te specifikacije potrebne kako bi se osigurao ispravan rad uslužne komponente programa Copernicus.

| (5) | Tehničke specifikacije za uslužnu komponentu programa Copernicus trebale bi obuhvaćati cijelu uslužnu komponentu s posebnim fokusom na aktivnosti koje se financiraju u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014. |
| --- | --- |

(5)

Tehničke specifikacije za uslužnu komponentu programa Copernicus trebale bi obuhvaćati cijelu uslužnu komponentu s posebnim fokusom na aktivnosti koje se financiraju u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014.

| (6) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za program Copernicus, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za program Copernicus,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Tehničke specifikacije za uslužnu komponentu programa Copernicus

Donose se sljedeće tehničke specifikacije za uslužnu komponentu programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) br. 377/2014. s obzirom na njezinu provedbu:

| 1. | opće karakteristike uslužne komponente programa utvrđene u Prilogu I. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

1.

opće karakteristike uslužne komponente programa utvrđene u Prilogu I. ovoj Odluci;

| 2. | tehničke specifikacije za usluge praćenja stanja atmosfere programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu II. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

2.

tehničke specifikacije za usluge praćenja stanja atmosfere programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu II. ovoj Odluci;

| 3. | tehničke specifikacije za usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu III. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

3.

tehničke specifikacije za usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu III. ovoj Odluci;

| 4. | tehničke specifikacije za usluge praćenja stanja kopna programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu IV. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

4.

tehničke specifikacije za usluge praćenja stanja kopna programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu IV. ovoj Odluci;

| 5. | tehničke specifikacije za usluge klimatskih promjena programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu V. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

5.

tehničke specifikacije za usluge klimatskih promjena programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu V. ovoj Odluci;

| 6. | tehničke specifikacije za usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu VI. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

6.

tehničke specifikacije za usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu VI. ovoj Odluci;

| 7. | tehničke specifikacije za sigurnosne usluge programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (f) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu VII. ovoj Odluci. |
| --- | --- |

7.

tehničke specifikacije za sigurnosne usluge programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. točke (f) Uredbe (EU) br. 377/2014 utvrđene u Prilogu VII. ovoj Odluci.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 122, 24.4.2014., str. 44.

1

---

PRILOG I.

OPĆE KARAKTERISTIKE USLUŽNE KOMPONENTE PROGRAMA COPERNICUS

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Točno područje primjene i ciljevi pojedinačnih usluga programa Copernicus navedeni su u tematskim prilozima od II. do VII.

2.   OPĆE SPECIFIKACIJE USLUGA

2.1.   Arhitektura

Delegirani subjekti razvijaju arhitekturu različitih usluga koja je prilagođena njihovim posebnim karakteristikama. Sljedeće opće funkcije zajedničke su svim uslugama:

| (a) | integrirane operacije, kako bi se pružili pravodobni i pouzdani proizvodi i informacije usluga; |
| --- | --- |

(a)

integrirane operacije, kako bi se pružili pravodobni i pouzdani proizvodi i informacije usluga;

| (b) | upravljanje kvalitetom proizvoda i usluga, kako bi se pružile provjerene i najsuvremenije informacije; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje kvalitetom proizvoda i usluga, kako bi se pružile provjerene i najsuvremenije informacije;

| (c) | kontinuirano poboljšavanje i razvoj usluga, kako bi se reagiralo na zahtjeve korisnika; |
| --- | --- |

(c)

kontinuirano poboljšavanje i razvoj usluga, kako bi se reagiralo na zahtjeve korisnika;

| (d) | prihvaćenost među korisnicima i komunikacija, kako bi se što više povećali razina informiranosti, upotreba i iskorištavanje usluga; |
| --- | --- |

(d)

prihvaćenost među korisnicima i komunikacija, kako bi se što više povećali razina informiranosti, upotreba i iskorištavanje usluga;

| (e) | širenje i arhiviranje proizvoda, kako bi se vodila evidencija o pruženim informacijama te kako bi stariji i povijesni skupovi podataka ostali dostupni korisnicima. |
| --- | --- |

(e)

širenje i arhiviranje proizvoda, kako bi se vodila evidencija o pruženim informacijama te kako bi stariji i povijesni skupovi podataka ostali dostupni korisnicima.

Za potrebe ovog Priloga „delegirani subjekti” znači subjekti kojima je Komisija povjerila zadaće provedbe uslužne komponente, među kojima su sljedeći subjekti:

| (a) | Europska agencija za okoliš (EEA) za in situ komponentu programa Copernicus te paneuropsku komponentu i komponentu praćenja posebno zanimljivih područja usluga praćenja stanja kopna; |
| --- | --- |

(a)

Europska agencija za okoliš (EEA) za in situ komponentu programa Copernicus te paneuropsku komponentu i komponentu praćenja posebno zanimljivih područja usluga praćenja stanja kopna;

| (b) | Europski centar za srednjoročne prognoze vremena (ECMWF) za usluge praćenja stanja atmosfere i usluge klimatskih promjena; |
| --- | --- |

(b)

Europski centar za srednjoročne prognoze vremena (ECMWF) za usluge praćenja stanja atmosfere i usluge klimatskih promjena;

| (c) | Mercator Océan za usluge praćenja morskog okoliša; |
| --- | --- |

(c)

Mercator Océan za usluge praćenja morskog okoliša;

| (d) | Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) za nadzor granica u okviru sigurnosnih usluga programa Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) za nadzor granica u okviru sigurnosnih usluga programa Copernicus;

| (e) | Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) za pomorski nadzor u okviru sigurnosnih usluga programa Copernicus; |
| --- | --- |

(e)

Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) za pomorski nadzor u okviru sigurnosnih usluga programa Copernicus;

| (f) | Satelitski centar Europske unije (SATCEN) za potporu vanjskom djelovanju Unije u okviru sigurnosnih usluga programa Copernicus. |
| --- | --- |

(f)

Satelitski centar Europske unije (SATCEN) za potporu vanjskom djelovanju Unije u okviru sigurnosnih usluga programa Copernicus.

2.2.   Integrirane operacije

Usluge se osmišljavaju tako da funkcioniraju na pouzdan, učinkovit i održiv način. Usluge pružaju svoje proizvode s tehničkim svojstvima i rokovima isporuke utvrđenima za svaki proizvod u portfelju programa Copernicus.

U osmišljavanju i radu usluga poduzimaju se odgovarajuće mjere predostrožnosti kako bi se na najmanju moguću mjeru smanjila nedostupnost usluga i njihovih proizvoda te kašnjenja u isporuci u odnosu na rokove utvrđene u portfelju. Uspostavljaju se odgovarajući (automatizirani) tehnički postupci praćenja radi što ranijeg otkrivanja anomalija.

Usluge pružaju korisničku podršku, koja pruža barem potpune tehničke informacije o proizvodima usluga i obradi kojom se omogućava pristup metapodacima povezanima i isporučenima sa svakim proizvodom usluga. Služba za korisnike dostupna je prema rasporedu koji je u skladu s rokovima za isporuku proizvodâ usluga.

Delegirani subjekti koordiniraju svoje aktivnosti s Komisijom i međusobno.

2.3.   Upravljanje kvalitetom proizvoda i usluga

Delegirani subjekti uspostavljaju odgovarajuće unutarnje procese kojima osiguravaju visoku kvalitetu usluga. Time se obuhvaća barem provjera tehničkih karakteristika (svih ili samo uzorkovanog podskupa) proizvodâ usluga, uključujući prema potrebi kvantitativnu ocjenu, kao i prikupljanje povratnih informacija o zadovoljstvu korisnikâ proizvodima usluga.

Uz taj unutarnji proces usluge pružaju i skup pokazatelja uspješnosti kako bi pomogle praćenju na razini programa [u skladu s odjeljkom 4.].

2.4.   Kontinuirano poboljšavanje usluga

Usluge na temelju nalaza funkcije osiguravanja kvalitete i povratnih informacija korisnikâ razvijaju, validiraju i periodički poboljšavaju procese kako bi povećale kvalitetu svojih proizvoda i/ili zadovoljstvo svojih temeljnih korisnika. Delegirani subjekti unaprijed obavješćuju Komisiju o uvođenju izmjena u operativnu proizvodnju proizvoda koje proizvodi usluga.

Operateri usluga i Komisija morat će se unaprijed dogovoriti o izmjenama koje nisu dio rutinskog procesa održavanja proizvoda i razvoja predviđenog pripadajućim sporazumima o delegiranju između Komisije i delegiranih subjekata. U taj će postupak biti uključene države članice.

2.5.   Prihvaćenost među korisnicima i komunikacija

U okviru usluga provode se aktivnosti namijenjene razvoju i proširenju zajednica korisnika usluga. Te aktivnosti mogu obuhvaćati područja kao što su na primjer organiziranje tematskih radionica, aktivnosti osposobljavanja, doprinosi tiskanim i elektroničkim medijima te doprinosi konferencijama i događanjima za specifična korisnička područja.

U ograničenom broju opravdanih slučajeva mogu se podržati pilot aktivnosti i/ili posebni slučajevi upotrebe kako bi se promicao razvoj određenih područja primjene i pokazala moguća korist od aktivnosti procesa usmjerenog prema krajnjim korisnicima.

Aktivnosti na razini usluga usklađuju se s Komisijinim aktivnostima i planiranjem na razini programa.

2.6.   Arhiviranje i širenje proizvoda

Strategija za širenje proizvoda usluga temelji se na jedinstvenoj ulaznoj točki („sve na jednom mjestu”) za svaku uslugu kako bi se korisnicima omogućio pristup proizvodima i informacijama. Ulazna točka za svaku uslugu internetski je portal s usklađenim sučeljem za svaku uslužnu komponentu, neovisno o fizičkim lokacijama izvora podataka.

Neki od važnih zahtjeva su registracija korisnika bez ograničenja, djelotvorno pretraživanje proizvoda i brz prikaz, jednostavan pristup metapodacima s opisima proizvoda, mogućnost prikaza skupova podataka, izrada regionalnih podskupova i preuzimanje podataka u različitim formatima.

Korisnički pristup podacima i informacijama programa Copernicus pruža se kroz raznoliku zbirku sučelja koja uspostavljaju razni delegirani subjekti.

Mora se razviti učinkovit portal za podatke i informacije programa Copernicus kako bi se postigla interoperabilnost različitih postojećih platformi za širenje podataka i informacija programa Copernicus i ojačao cjelokupni sustav širenja programa Copernicus. Taj je cilj ispunjen u trenutku kad Komisija uspostavi uslugu pristupa podacima i informacijama (DIAS), čime podaci i informacije programa Copernicus postaju dostupni korisnicima putem računalne arhitekture u obliku oblaka.

Svi se proizvodi moraju arhivirati te se mora jamčiti brz pristup najnovijim proizvodima.

Strategija arhiviranja vodi se potrebama i zahtjevima korisnika. Svi podatkovni proizvodi nastali iz usluga moraju biti trajno dostupni kako bi se omogućila sljedivost i ponovljivost rezultata i nalaza. Ponovne analize i osobito skupovi podataka dobivenih promatranjem moraju se trajno pohranjivati. Moraju se provoditi odgovarajuće mjere za smanjivanje rizika od gubitka ili uništenja podataka.

Pitanja, pritužbe i prijedloge korisnika moraju se obrađivati u sljedivu sustavu. Funkcija korisničke podrške mora interaktivno rješavati korisničke upite. Tu funkciju obavlja služba za korisnike u prostorima delegiranih subjekata za usluge, a upotpunjena je korisničkom podrškom kod pružatelja podataka.

Delegirani subjekti osiguravaju interoperabilnost portalâ usluga s adresom „copernicus.eu” i cjelokupnu usklađenost usluga za širenje proizvoda u suradnji s Komisijom.

3.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

3.1.   Opći standardi proizvoda usluga – usklađenost s infrastrukturom za prostorne informacije u Europi (INSPIRE)

Proizvodi i informacije prostornih podataka dobiveni u okviru aktivnosti uslužne komponente programa Copernicus moraju biti kompatibilni i interoperabilni sa sustavima podataka i prostornih informacija koje pružaju države članice u skladu s Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) i uredbama Komisije (EZ) br. 1205/2008 (2), (EU) br. 1089/2010 (3) i (EZ) br. 976/2009 (4).

4.   PRAĆENJE I EVALUACIJA USLUGA

Za praćenje kvalitete i napretka usluga programa Copernicus upotrebljavaju se ključni pokazatelji uspješnosti (KPI).

Ti ključni pokazatelji uspješnosti znatno doprinose dokazivanju da program napreduje uspješno i prema planu.

Usluge koje pružaju rutinske proizvode (usluge praćenja stanja kopna, klimatskih promjena, pomorskog nadzora, praćenja stanja atmosfere)

| ID | KPI | Predložena metoda evaluacije |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kvaliteta i potpunost proizvodâ | Kvaliteta i potpunost proizvodâ |
| 2 | Pravodobnost isporuke proizvoda
  (ako je primjenjivo) | Postotak proizvoda isporučenih u roku na portalu za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa, u skladu s prethodno utvrđenim referentnim rokovima za svaki proizvod |
| 3 | Dostupnost usluge | Postotak vremena tijekom kojeg je portal za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa dostupan korisnicima (mjesečno) |
| 4 | Zadovoljstvo korisnika
  (primljenom pomoći i uslugama) | Rezultat odgovora na pitanje „Koliko ste općenito zadovoljni uslugom X programa Copernicus? (1 = nisam zadovoljan/na, 4 = vrlo sam zadovoljan/na)”, koje treba uvrstiti u godišnju anketu o zadovoljstvu korisnika za svaku uslugu programa Copernicus. |
| 5 | Prihvaćenost među korisnicima | A/broj registriranih korisnika |
| B/broj aktivnih korisnika (koji su preuzeli ili pokrenuli proizvode u posljednja 3 mjeseca) |

ID

KPI

Predložena metoda evaluacije

1

Kvaliteta i potpunost proizvodâ

Kvaliteta i potpunost proizvodâ

2

Pravodobnost isporuke proizvoda

(ako je primjenjivo)

Postotak proizvoda isporučenih u roku na portalu za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa, u skladu s prethodno utvrđenim referentnim rokovima za svaki proizvod

3

Dostupnost usluge

Postotak vremena tijekom kojeg je portal za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa dostupan korisnicima (mjesečno)

4

Zadovoljstvo korisnika

(primljenom pomoći i uslugama)

Rezultat odgovora na pitanje „Koliko ste općenito zadovoljni uslugom X programa Copernicus? (1 = nisam zadovoljan/na, 4 = vrlo sam zadovoljan/na)”, koje treba uvrstiti u godišnju anketu o zadovoljstvu korisnika za svaku uslugu programa Copernicus.

5

Prihvaćenost među korisnicima

A/broj registriranih korisnika

B/broj aktivnih korisnika (koji su preuzeli ili pokrenuli proizvode u posljednja 3 mjeseca)

Usluge koje pružaju proizvode na zahtjev (npr. sigurnosne usluge, usluge upravljanja kriznim situacijama)

| ID | KPI | Predložena metoda evaluacije |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kvaliteta i potpunost proizvodâ | Kvaliteta i potpunost proizvodâ |
| 2 | Pravodobnost isporuke proizvoda
  (ako je primjenjivo) | Postotak proizvoda isporučenih u roku na portalu za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa, u skladu s prethodno utvrđenim referentnim rokovima za svaki proizvod |
| 3 | Dostupnost usluge | Postotak vremena tijekom kojeg je portal za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa dostupan korisnicima (mjesečno) |
| 4 | Zadovoljstvo korisnika
  (primljenom pomoći i uslugama) | Rezultat odgovora na pitanje „Koliko ste općenito zadovoljni uslugom X programa Copernicus? (1 = nisam zadovoljan/na, 4 = vrlo sam zadovoljan/na)”, koje treba pitati nakon svake aktivacije ili uključiti u godišnju anketu o zadovoljstvu korisnika. |
| 5 | Prihvaćenost među korisnicima | Broj aktivacija |

ID

KPI

Predložena metoda evaluacije

1

Kvaliteta i potpunost proizvodâ

Kvaliteta i potpunost proizvodâ

2

Pravodobnost isporuke proizvoda

(ako je primjenjivo)

Postotak proizvoda isporučenih u roku na portalu za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa, u skladu s prethodno utvrđenim referentnim rokovima za svaki proizvod

3

Dostupnost usluge

Postotak vremena tijekom kojeg je portal za pružanje proizvoda uslužne komponente Copernicusa dostupan korisnicima (mjesečno)

4

Zadovoljstvo korisnika

(primljenom pomoći i uslugama)

Rezultat odgovora na pitanje „Koliko ste općenito zadovoljni uslugom X programa Copernicus? (1 = nisam zadovoljan/na, 4 = vrlo sam zadovoljan/na)”, koje treba pitati nakon svake aktivacije ili uključiti u godišnju anketu o zadovoljstvu korisnika.

5

Prihvaćenost među korisnicima

Broj aktivacija

Rezultati mjerenja ključnih pokazatelja uspješnosti dostavljaju se Komisiji. Delegirani subjekti mogu upotrijebiti sve druge relevantne KPI-jeve ovisno o svojoj specifičnoj situaciji.

5.   PODATKOVNE POTREBE PROGRAMA COPERNICUS

Zahtjevi korisnika i specifikacije usluga temelj su za kontinuiranu prilagodbu podatkovnih potreba programa Copernicus. Ulazni podaci za usluge programa Copernicus dijele se u dvije široke kategorije:

| (a) | satelitski podaci; |
| --- | --- |

(a)

satelitski podaci;

| (b) | in situ podaci. |
| --- | --- |

(b)

in situ podaci.

5.1.   Satelitski podaci

Pružanjem svemirskih podataka uslugama programa Copernicus upravljaju:

| (a) | Komisija preko Pristupa podacima programa Copernicus – Specifikacije za potrebe promatranja Zemlje iz svemira u razdoblju 2014.–2020.; |
| --- | --- |

(a)

Komisija preko Pristupa podacima programa Copernicus – Specifikacije za potrebe promatranja Zemlje iz svemira u razdoblju 2014.–2020.;

| (b) | Europska svemirska agencija (ESA) u pogledu tehničke koordinacije svemirske komponente programa Copernicus, definicije njegove arhitekture, razvoja i nabave svemirskih elemenata, pristupa podacima i upravljanja namjenskim misijama programa Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

Europska svemirska agencija (ESA) u pogledu tehničke koordinacije svemirske komponente programa Copernicus, definicije njegove arhitekture, razvoja i nabave svemirskih elemenata, pristupa podacima i upravljanja namjenskim misijama programa Copernicus;

| (c) | EUMETSAT u pogledu upravljanja namjenskim misijama programa Copernicus. |
| --- | --- |

(c)

EUMETSAT u pogledu upravljanja namjenskim misijama programa Copernicus.

Pristup podacima programa Copernicus – Specifikacije za potrebe promatranja Zemlje iz svemira u razdoblju 2014.–2020. ispunjava se pomoću mehanizma skladišta podataka, koji je uspostavljen na temelju sporazuma o delegiranju potpisanog s ESA-om u okviru programa Copernicus.

5.2.   In situ promatranja

Pristupom in situ podacima licenciranima ili pruženima za upotrebu u programu Copernicus prvenstveno se koordinira za potrebe usluga programa Copernicus.

In situ podaci pružaju se iz različitih izvora podataka, uključujući izvore podataka država članica. In situ komponenta programa Copernicus većinom se oslanja na postojeće izvore i kapacitete podataka. Ona obuhvaća različite kategorije podataka (podatke redovitih i čestih in situ mjerenja i promatranja, periodički prikupljane podatke ili jednokratne podatke). In situ komponenta programa Copernicus integrira postojeće in situ i referentne podatke na europskoj razini. Osim toga, u nekim slučajevima mogu postojati posebni aranžmani između usluga i pružatelja in situ podataka u njihovim specifičnim tematskim područjima.

6.   RAZVOJ USLUŽNE KOMPONENTE PROGRAMA COPERNICUS DO 2020.

Operativne usluge programa Copernicus, planirane unutar trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira, razvijat će se u skladu s prepoznatim i novonastalim zahtjevima korisnikâ i najsuvremenijim metodologijama.

Delegirani subjekti kontinuirano razvijaju svoje portfelje na temelju povratnih informacija korisnika, najnovijih dostignuća i nalaza procesa validacije kako bi održali relevantnost različitih proizvoda. Dio je operativnih zadaća neposredno održavanje i poboljšavanje usluga kao odgovor na program rada programa Copernicus. Prema potrebi se za dugoročna poboljšanja uzimaju u obzir ulazni podaci koji su proizvod aktivnosti provedenih u okviru programa Obzor 2020. i drugih istraživačkih programa.

U tom se višegodišnjem financijskom okviru mogu predvidjeti sljedeća tri glavna razvoja:

| (a) | razvoj postojećih proizvoda usmjeren na poboljšanje proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

razvoj postojećih proizvoda usmjeren na poboljšanje proizvoda;

| (b) | moguće uvođenje novih skupina proizvoda i usluga u razdoblju provedbe programa; |
| --- | --- |

(b)

moguće uvođenje novih skupina proizvoda i usluga u razdoblju provedbe programa;

| (c) | moguće dodavanje novih skupina proizvoda koje trenutačno nisu predviđene ovim tehničkim specifikacijama usluga zbog novonastalih i novih potreba koje su rezultat provedbe politika. |
| --- | --- |

(c)

moguće dodavanje novih skupina proizvoda koje trenutačno nisu predviđene ovim tehničkim specifikacijama usluga zbog novonastalih i novih potreba koje su rezultat provedbe politika.

U slučajevima navedenima u točki (c) delegirani subjekti moraju analizirati očekivane koristi, troškove i utjecaj na operacije. Na toj se osnovi u forumu korisnika programa Copernicus i Odboru za program Copernicus održava rasprava kako bi se odlučilo o uvođenju takve nove skupine proizvoda.

U situacijama iz točaka (a), (b) i (c) u obzir se moraju uzeti sljedeći ulazni podaci:

| (a) | razvoj politike Unije; |
| --- | --- |

(a)

razvoj politike Unije;

| (b) | promjenjivi zahtjevi korisnika; |
| --- | --- |

(b)

promjenjivi zahtjevi korisnika;

| (c) | povratne informacije korisnika o trenutačnoj usluzi; |
| --- | --- |

(c)

povratne informacije korisnika o trenutačnoj usluzi;

| (d) | dostupnost novih podataka o promatranju Zemlje; |
| --- | --- |

(d)

dostupnost novih podataka o promatranju Zemlje;

| (e) | preporuke stručnjaka; |
| --- | --- |

(e)

preporuke stručnjaka;

| (f) | nove metode proizišle iz istraživačkih projekata kao što je Obzor 2020. |
| --- | --- |

(f)

nove metode proizišle iz istraživačkih projekata kao što je Obzor 2020.

---

(1)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1205/2008 od 3. prosinca 2008. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o metapodacima (SL L 326, 4.12.2008., str. 12.).

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 1089/2010 od 23. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o međuoperativnosti skupova prostornih podataka i usluga u vezi s prostornim podacima (SL L 323, 8.12.2010., str. 11.).

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 976/2009 od 19. listopada 2009. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s mrežnim uslugama (SL L 274, 20.10.2009., str. 9.).

---

PRILOG II.

TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA USLUGE PRAĆENJA STANJA ATMOSFERE PROGRAMA COPERNICUS

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Usluge praćenja stanja atmosfere programa Copernicus (CAMS) pružaju informacije na temelju satelitskih podataka kako bi se olakšalo praćenje sastava Zemljine atmosfere. Uz to, te usluge razvijaju vlastiti kapacitet za kontinuirano praćenje kemijskog sastava Zemljine atmosfere na globalnoj razini i regionalnim razinama pomoću sredstava poboljšanih satelitskim podacima. Taj kapacitet obuhvaća opis trenutačnog stanja atmosfere (analiza), predviđanje situacije nekoliko dana unaprijed (prognoza) i pružanje dosljednih retrospektivnih podatkovnih zapisa za prethodne godine (ponovna analiza). Usluge proizvode geofizičke proizvode koji mogu poslužiti kao ulazni podaci za daljnju tehničku obradu, kao i informacije visoke razine u različitim oblicima za daljnju stručnu ocjenu radi potpore donositeljima odluka. Proizvodi podliježu rigoroznim provjerama kvalitete kako bi se osigurala najviša razina kvalitete.

Usluge praćenja stanja atmosfere podupiru mnoge aplikacije koje su dionici razvili u različitim područjima, uključujući zdravstvo, praćenje stanja okoliša, obnovljive izvore energije, meteorologiju i klimatologiju. One svakodnevno pružaju informacije o globalnom sastavu atmosfere na temelju obrađenih satelitskih podataka te praćenjem i prognoziranjem sastavnica kao što su staklenički plinovi (ugljikov dioksid i metan), reaktivni plinovi i aerosoli, uključujući pelud širom Europe.

Usluge praćenja stanja atmosfere razvijaju se kako bi se zadovoljile potrebe za podacima i obrađenim informacijama povezanima s pitanjima okoliša. Usluge praćenja stanja atmosfere nude inventare emisija i procjene neto strujanja CO2, CH4 i N2O na Zemljinoj površini. Tim se uslugama nastoji promicati sudjelovanje u zajednici FAIRMODE kako bi se pridonijelo usklađivanju regionalnog modeliranja.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Usluge praćenja stanja atmosfere pružaju usluge podijeljene u sljedećih pet tematskih područja, a podatkovni i/ili informacijski proizvodi grupirani su prema glavnim područjima primjene:

| (a) | kvaliteta zraka i sastav atmosfere: ovi proizvodi prikazuju kemijski sastav atmosfere i pružaju informacije o stakleničkim i reaktivnim plinovima te aerosolima; proizvodi se pružaju na globalnoj razini za cijelu atmosferu i u poboljšanoj horizontalnoj rezoluciji za regionalno područje koje obuhvaća Uniju i susjedna područja, uključujući države članice EGP-a; proizvodi osobito uključuju vrste koje su relevantne za Uniju i nacionalno zakonodavstvo, kao i za međunarodne ugovore; |
| --- | --- |

(a)

kvaliteta zraka i sastav atmosfere: ovi proizvodi prikazuju kemijski sastav atmosfere i pružaju informacije o stakleničkim i reaktivnim plinovima te aerosolima; proizvodi se pružaju na globalnoj razini za cijelu atmosferu i u poboljšanoj horizontalnoj rezoluciji za regionalno područje koje obuhvaća Uniju i susjedna područja, uključujući države članice EGP-a; proizvodi osobito uključuju vrste koje su relevantne za Uniju i nacionalno zakonodavstvo, kao i za međunarodne ugovore;

| (b) | utjecaji na klimu: specijalizirani proizvodi pružaju se kako bi se kvantificirao utjecaj na zemaljski sustav zbog promjena u sastavu atmosfere uzrokovanih ljudskim aktivnostima; |
| --- | --- |

(b)

utjecaji na klimu: specijalizirani proizvodi pružaju se kako bi se kvantificirao utjecaj na zemaljski sustav zbog promjena u sastavu atmosfere uzrokovanih ljudskim aktivnostima;

| (c) | ozonski omotač i ultraljubičasto zračenje: pružaju se informacije o sastavnicama koje su osobito važne za stratosferski ozonski omotač i o ultraljubičastom zračenju; |
| --- | --- |

(c)

ozonski omotač i ultraljubičasto zračenje: pružaju se informacije o sastavnicama koje su osobito važne za stratosferski ozonski omotač i o ultraljubičastom zračenju;

| (d) | sunčevo zračenje: područje obuhvaća proizvode povezane sa sunčevim zračenjem koji su relevantni u kontekstu sunčeve energije; |
| --- | --- |

(d)

sunčevo zračenje: područje obuhvaća proizvode povezane sa sunčevim zračenjem koji su relevantni u kontekstu sunčeve energije;

| (e) | emisije i površinska strujanja: usluge praćenja stanja atmosfere pružaju i informacije o površinskim izvorima i ponorima glavnih stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(e)

emisije i površinska strujanja: usluge praćenja stanja atmosfere pružaju i informacije o površinskim izvorima i ponorima glavnih stakleničkih plinova.

Područja nisu međusobno isključiva pa se neki proizvodi mogu pojavljivati u različitim područjima.

3.   ARHITEKTURA USLUGA

Dizajn arhitekture usluga osigurava dosljednost s cjelokupnom vizijom i razvojnom strategijom programa Copernicus.

Postoje četiri glavna elementa usluga:

| (a) | prikupljanje i predobrada ulaznih podataka, prvenstveno podataka o promatranju (sa satelitskih i in situ instrumenata) i pomoćnih podataka koji su potrebni za procjenu emisija onečišćujućih tvari i ocjenu koncentracija onečišćujućih tvari u atmosferi; |
| --- | --- |

(a)

prikupljanje i predobrada ulaznih podataka, prvenstveno podataka o promatranju (sa satelitskih i in situ instrumenata) i pomoćnih podataka koji su potrebni za procjenu emisija onečišćujućih tvari i ocjenu koncentracija onečišćujućih tvari u atmosferi;

| (b) | globalna obrada: provodi se na tri načina kako bi se isporučili proizvodi koje traže korisnici:






  (1) | dnevna proizvodnja za analize i prognoze u gotovo stvarnom vremenu; |
| --- | --- | --- |

(b)

globalna obrada: provodi se na tri načina kako bi se isporučili proizvodi koje traže korisnici:

(1)

dnevna proizvodnja za analize i prognoze u gotovo stvarnom vremenu;

| (2) | dnevna proizvodnja za analize i prognoze s odgodom; |
| --- | --- |

(2)

dnevna proizvodnja za analize i prognoze s odgodom;

| (3) | proizvodni tok ponovnih analiza koji pruža višegodišnje dosljedne skupove podataka uz primjenu sustava zamrznutog modela/asimilacije; |
| --- | --- |

(3)

proizvodni tok ponovnih analiza koji pruža višegodišnje dosljedne skupove podataka uz primjenu sustava zamrznutog modela/asimilacije;

| (c) | regionalna obrada: ima višu prostornu rezoluciju i osobito podupire daljnje aktivnosti ciljanijeg modeliranja za podregije s još više detalja, kao i praćenje kvalitete zraka i peludi te nacionalne aktivnosti prognoziranja; |
| --- | --- |

(c)

regionalna obrada: ima višu prostornu rezoluciju i osobito podupire daljnje aktivnosti ciljanijeg modeliranja za podregije s još više detalja, kao i praćenje kvalitete zraka i peludi te nacionalne aktivnosti prognoziranja;

| (d) | dodatne usluge: odnose se na obradu aplikacija, usluge i proizvode koji se temelje na glavnim globalnim i regionalnim Unijinim rezultatima obrade ili koji su integrirani s njima. |
| --- | --- |

(d)

dodatne usluge: odnose se na obradu aplikacija, usluge i proizvode koji se temelje na glavnim globalnim i regionalnim Unijinim rezultatima obrade ili koji su integrirani s njima.

Ove četiri transverzalne funkcije obuhvaćaju sljedeće:

| (a) | kontrolu i osiguranje kvalitete; |
| --- | --- |

(a)

kontrolu i osiguranje kvalitete;

| (b) | arhiviranje; |
| --- | --- |

(b)

arhiviranje;

| (c) | širenje proizvodâ; |
| --- | --- |

(c)

širenje proizvodâ;

| (d) | interakciju s korisnicima te njihovo osposobljavanje i informiranje. |
| --- | --- |

(d)

interakciju s korisnicima te njihovo osposobljavanje i informiranje.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Proizvodi usluga praćenja stanja atmosfere pružaju se registriranim korisnicima bez naknade kroz interaktivni katalog dostupan na internetskom portalu usluga praćenja stanja atmosfere programa Copernicus.

Portfelj proizvoda usluga praćenja stanja atmosfere organiziran je u četiri glavne kategorije i trinaest linija proizvoda.

(1)   Regionalni proizvodi

Skup modela kvalitete zraka (do 10 članova) pruža regionalne proizvode za europsko područje i za nekoliko vrsta, kao što su: epizode i pozadinske koncentracije O3, NO2, NO, CO, SO2, NH3, PAN-ova, HOS-ova, PM2,5, PM10, peludi (glavni alergeni).

Usluge se sastoje od:

| (a) | dnevnih analiza i prognoza u gotovo stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

(a)

dnevnih analiza i prognoza u gotovo stvarnom vremenu;

| (b) | dnevnih privremenih ponovnih analiza s odgodom na temelju in situ promatranja u privremenoj fazi validacije; |
| --- | --- |

(b)

dnevnih privremenih ponovnih analiza s odgodom na temelju in situ promatranja u privremenoj fazi validacije;

| (c) | godišnjih ponovnih analiza na temelju potpuno validiranih in situ promatranja. |
| --- | --- |

(c)

godišnjih ponovnih analiza na temelju potpuno validiranih in situ promatranja.

(2)   Globalni proizvodi

Globalni proizvodi pružaju se pomoću integriranog prognostičkog sustava (IFS) Europskog centra za srednjoročne prognoze vremena (ECMWF), koji Centar upotrebljava i za svoje numeričke aktivnosti prognoziranja vremena. Usluge se sastoje od dnevnih analiza i prognoza u gotovo stvarnom vremenu te s odgodom, kao i ponovnih analiza, obuhvaćajući razdoblje od 2003. Vrste uključuju aerosol, reaktivne plinove (od kojih je samo jedan podskup izravno ograničen promatranjima), CO2 i CH4. Globalni proizvodi obuhvaćaju troposferu i stratosferu.

(3)   Dodatni proizvodi

Dodatni proizvodi izrađuju se na temelju globalnih i regionalnih proizvoda ili se u njih integriraju.

Proizvodi za potporu politici sastoje se od izvješća o ocjenjivanju, koja se bave podacima ponovne regionalne analize za tehničke stručnjake koji savjetuju donositelje odluka, od prognoza epizoda onečišćenja za dnevne scenarije, kako bi se procijenila djelotvornost kratkoročnih strategija smanjenja emisija, te od izračuna receptorskog utjecaja izvora, koji pružaju informacije o porijeklu epizoda onečišćenja zraka:

| (a) | privremena izvješća o ocjenjivanju koja se temelje na privremenim europskim ponovnim analizama; |
| --- | --- |

(a)

privremena izvješća o ocjenjivanju koja se temelje na privremenim europskim ponovnim analizama;

| (b) | izvješća o ocjenjivanju koja se temelje na europskim ponovnim analizama koje su provedene s validiranim podacima; |
| --- | --- |

(b)

izvješća o ocjenjivanju koja se temelje na europskim ponovnim analizama koje su provedene s validiranim podacima;

| (c) | dnevne prognoze za „zelene scenarije” sa smanjenom razinom antropogenih emisija; |
| --- | --- |

(c)

dnevne prognoze za „zelene scenarije” sa smanjenom razinom antropogenih emisija;

| (d) | izračuni na zahtjev o receptorskom utjecaju izvora za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

(d)

izračuni na zahtjev o receptorskom utjecaju izvora za pojedine zemlje;

| (e) | dnevni regionalni izračuni o receptorskom utjecaju izvora (raspodjela lokalnog i prenesenog onečišćenja za velik broj europskih konurbacija). |
| --- | --- |

(e)

dnevni regionalni izračuni o receptorskom utjecaju izvora (raspodjela lokalnog i prenesenog onečišćenja za velik broj europskih konurbacija).

Proizvodi povezani sa sunčevim zračenjem uključuju globalne prognoze ultraljubičastog zračenja kao potporu zdravstvenom sektoru te baze podataka o sunčevim ozračenjima za vedro nebo i cijelo nebo kao potporu sektoru solarne energije i drugim sektorima:

| (a) | globalna prognoza indeksa sunčeva ultraljubičastog zračenja; |
| --- | --- |

(a)

globalna prognoza indeksa sunčeva ultraljubičastog zračenja;

| (b) | globalno sunčevo ozračenje pri tlu za vedro nebo; |
| --- | --- |

(b)

globalno sunčevo ozračenje pri tlu za vedro nebo;

| (c) | sunčevo ozračenje pri tlu za ukupno nebo (nad područjima pokrivenima geostacionarnim satelitima). |
| --- | --- |

(c)

sunčevo ozračenje pri tlu za ukupno nebo (nad područjima pokrivenima geostacionarnim satelitima).

Proizvodi inverzije strujanja stakleničkih plinova sastoje se od procjena površinskih strujanja za neke od ključnih stakleničkih plinova dobivenih inverznim modeliranjem:

| (a) | mjesečna strujanja globalnog metana (2000.–2015.); |
| --- | --- |

(a)

mjesečna strujanja globalnog metana (2000.–2015.);

| (b) | mjesečna strujanja globalnog dušikova oksida (1996.–2015.); |
| --- | --- |

(b)

mjesečna strujanja globalnog dušikova oksida (1996.–2015.);

| (c) | mjesečna strujanja globalnog ugljikova dioksida (1979.–2015.). |
| --- | --- |

(c)

mjesečna strujanja globalnog ugljikova dioksida (1979.–2015.).

Element usluga koji se bavi utjecajima na klimu pruža procjene utjecaja aerosola na klimu na temelju najnovijih globalnih ponovnih analiza:

| (a) | utjecaj zbog međudjelovanja aerosola i zračenja; |
| --- | --- |

(a)

utjecaj zbog međudjelovanja aerosola i zračenja;

| (b) | utjecaj zbog međudjelovanja aerosola i oblaka; |
| --- | --- |

(b)

utjecaj zbog međudjelovanja aerosola i oblaka;

| (c) | utjecaj zbog djelovanja CO2; |
| --- | --- |

(c)

utjecaj zbog djelovanja CO2;

| (d) | utjecaj zbog djelovanja CH4; |
| --- | --- |

(d)

utjecaj zbog djelovanja CH4;

| (e) | utjecaj zbog djelovanja stratosferskog ozona; |
| --- | --- |

(e)

utjecaj zbog djelovanja stratosferskog ozona;

| (f) | utjecaj zbog djelovanja troposferskog ozona. |
| --- | --- |

(f)

utjecaj zbog djelovanja troposferskog ozona.

(4)   Proizvodi povezani s emisijama

Proizvodi usluga praćenja stanja atmosfere povezani s emisijama služe kao važni unosi za globalne i regionalne sustave ocjenjivanja. Istodobno s tim daju se korisnicima kao krajnji proizvodi. Proizvodi povezani s emisijama su sljedeći:

| (a) | antropogene emisije:






  (1) | europske antropogene emisije; |
| --- | --- | --- |

(a)

antropogene emisije:

(1)

europske antropogene emisije;

| (2) | globalne antropogene i prirodne emisije; |
| --- | --- |

(2)

globalne antropogene i prirodne emisije;

| (b) | emisije od požara – emisije od gorenja biomase na temelju satelitskih promatranja radijacijske snage požara. |
| --- | --- |

(b)

emisije od požara – emisije od gorenja biomase na temelju satelitskih promatranja radijacijske snage požara.

5.   PODATKOVNE POTREBE

Prikupljanje i predobrada podataka čine izravno sučelje prema in situ komponenti i komponenti promatranja iz svemira.

Usluge praćenja stanja atmosfere imaju dva skupa zahtjeva u pogledu rokova isporuke podataka o promatranju.

| (a) | komponente usluga praćenja stanja atmosfere koje svakodnevno rutinski funkcioniraju trebaju dobiti podatke na raspolaganje u gotovo stvarnom vremenu, odnosno u roku od nekoliko sati nakon promatranja, pa odgovarajući zahtjevi za kontrolu kvalitete podataka moraju biti dosljedni s načelom dostupnosti u gotovo stvarnom vremenu i automatiziranom obradom; |
| --- | --- |

(a)

komponente usluga praćenja stanja atmosfere koje svakodnevno rutinski funkcioniraju trebaju dobiti podatke na raspolaganje u gotovo stvarnom vremenu, odnosno u roku od nekoliko sati nakon promatranja, pa odgovarajući zahtjevi za kontrolu kvalitete podataka moraju biti dosljedni s načelom dostupnosti u gotovo stvarnom vremenu i automatiziranom obradom;

| (b) | komponente usluga praćenja stanja atmosfere koje funkcioniraju u načinu s odgodom (s dostupnosti u roku od nekoliko tjedana ili mjeseci). |
| --- | --- |

(b)

komponente usluga praćenja stanja atmosfere koje funkcioniraju u načinu s odgodom (s dostupnosti u roku od nekoliko tjedana ili mjeseci).

5.1.   Satelitski podaci

Jezgru proizvodnje usluga praćenja stanja atmosfere čine sustavi asimilacije podataka i prognoziranja. Sustav asimilacije podataka usluga praćenja stanja atmosfere upotrebljava satelitske podatke za prilagođavanje prognostičkog modela kako bi bio što vjerniji stvarnim atmosferskim uvjetima. Modeli se inicijaliziraju na dnevnoj bazi. U tu se svrhu prognoze od prethodnog dana povezuju s promatranjima kako bi se pružila najbolja procjena atmosferskih uvjeta na početku nove prognoze.

Usluge globalnog prognoziranja usluga praćenja stanja atmosfere funkcioniraju u konfiguracijama stvarnog vremena, odgode i ponovne analize te upotrebljavaju satelitske podatke za meteorološka promatranja i sastav atmosfere.

Kategorije promatranja koje se upotrebljavaju uključuju sljedeće:

| (a) | operativna promatranja: promatranja koja se trenutačno upotrebljavaju u sustavima asimilacije podataka i prognoziranja u okviru usluga praćenja stanja atmosfere; |
| --- | --- |

(a)

operativna promatranja: promatranja koja se trenutačno upotrebljavaju u sustavima asimilacije podataka i prognoziranja u okviru usluga praćenja stanja atmosfere;

| (b) | predoperativna promatranja: promatranja koja se trenutačno ocjenjuju kako bi se utvrdila spremnost za operativnu upotrebu; |
| --- | --- |

(b)

predoperativna promatranja: promatranja koja se trenutačno ocjenjuju kako bi se utvrdila spremnost za operativnu upotrebu;

| (c) | planirana promatranja: promatranja koja se razmatraju za implementaciju u sustave usluga praćenja stanja atmosfere. |
| --- | --- |

(c)

planirana promatranja: promatranja koja se razmatraju za implementaciju u sustave usluga praćenja stanja atmosfere.

Usluge praćenja stanja atmosfere podržavaju ad hoc obradu u gotovo stvarnom vremenu za neka promatranja koja svemirska infrastruktura programa Copernicus ili, općenitije, međunarodne svemirske agencije koje se bave satelitskim podacima ne obrađuju rutinski. Podaci iz atmosferskih misija Sentinel 5p, 4 i 5 uzimaju se u obzir za razvoj usluga praćenja stanja atmosfere.

5.2.   In situ promatranja

Usluge praćenja stanja atmosfere ne upravljaju in situ sustavima promatranja, nego prikupljaju podatke o promatranju iz niza različitih pružatelja podataka radi asimilacije i validacije podataka. Usluge se služe postojećim europskim i međunarodnim istraživačkim infrastrukturama. Usluge praćenja stanja atmosfere financijski ne podupiru sâmo prikupljanje podataka, nego financiraju namjenske aktivnosti za njihovu bolju obradu u operativnom kontekstu. U tu se svrhu sklapaju posebni ugovori s europskim i međunarodnim institucijama i organizacijama.

---

PRILOG III.

TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA USLUGE PRAĆENJA MORSKOG OKOLIŠA PROGRAMA COPERNICUS

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus (CMEMS) pružaju redovite i sustavne referentne informacije o fizičkom i biogeokemijskom stanju, promjenjivosti i dinamici oceanskih i morskih ekosustava za globalni ocean i europsko regionalno more. Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus pružaju proizvode koji se mogu upotrebljavati u različitim područjima primjene te obuhvaćaju opis trenutačnog stanja oceanâ (analiza), predviđanje situacije nekoliko dana unaprijed (prognoza) i pružanje dosljednih retrospektivnih podatkovnih zapisa za posljednje godine (ponovna obrada podataka o promatranju i ponovna analiza modela). Usluge generiraju proizvode koji mogu poslužiti kao ulazni podaci za daljnju tehničku obradu, kao i informacije visoke razine u različitim oblicima za daljnju stručnu ocjenu radi potpore donositeljima odluka.

Usluge praćenja morskog okoliša pružaju održiv odgovor na potrebe europskih korisnika, osobito u područjima pomorske sigurnosti, morskih resursa, morskog i priobalnog okoliša te vremenskog, klimatskog i sezonskog prognoziranja. Usluge isporučuju opće i pouzdane informacije dobivene iz svemirskih i in situ promatranja te iz modela, uključujući prognoze, analize i ponovne analize, o fizičkom stanju i morskim biogeokemijskim karakteristikama globalnog oceana i europskih regionalnih mora.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus pružaju usluge koje su podijeljene u četiri tematska područja.

(1)   Pomorska sigurnost

Proizvodi pružaju informacije kojima se podupire sigurnost aktivnosti na moru, kao što su pomorske operacije, prognoziranje vremena na moru, prognoziranje morskog leda, uklanjanje razlivene nafte, usmjeravanje plovidbe, potraga i spašavanje, vjetroelektrane na moru i sve aktivnosti za koje su potrebne sigurne operacije na moru.

(2)   Morski resursi

Proizvodi su usmjereni na održivo gospodarenje živim morskim resursima kroz djelatnosti ribarstva i marikulture te na potporu zaštićenim morskim područjima. Glavni ciljevi upravljanja ribarstvom su usluge za održivost ekosustava u ribarstvu, kojima se osigurava najviši održivi prinos uz obnovu prekomjerno iskorištenih stokova. Tijela za gospodarenje marikulturom pružaju savjete o procjeni multitrofičke produktivnosti i utjecaju marikulture na okoliš.

(3)   Morski i priobalni okoliš

Ova se usluga bavi potrebama korisnika u područjima održivog turizma i marikulture, zaštite obala od erozije i kopnenih izvora od onečišćenja, zdravlja ljudi i ekosustava. Proizvodi i informacije moraju ići u korak s razvojem koncepata djelotvornog integriranog upravljanja obalnim zonama i sustavâ za potporu odlučivanju.

(4)   Vremensko, klimatsko i sezonsko prognoziranje

Usluge jamče robusno i pouzdano pružanje provjereno kvalitetnih informacija o morima dnevno ili svakih šest sati. Te informacije obuhvaćaju površinska polja kao granične uvjete te promatranja površine oceana i modelirane informacije o oceanima duboko ispod površine.

3.   ARHITEKTURA USLUGA

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus obuhvaćaju tri glavna elementa usluga.

(1)   Obrada

Centri za obradu obrađuju temeljne proizvode koji opisuju stanje oceana, u gotovo stvarnom vremenu i s odgodom, iz raznih skupova ulaznih podataka. Obradu provode centri za tematsko prikupljanje i obradu podataka te centri za praćenje i prognoziranje.

| (a) | Centri za tematsko prikupljanje i obradu podataka većinom se usmjeravaju na izravnu obradu in situ podataka kao što su temperatura, salinitet i biogeokemijske varijable te satelitskih podataka 2. razine za više oceanskih varijabli, kao što su temperatura površine mora, boja oceana, parametri morskog leda i razina mora, otopljeni kisik, optička svojstva ili druge biogeokemijske komponente. Rezultati te tematske obrade proizvodi su koji služe kao izravan unos za daljnju obradu u centrima za praćenje i prognoziranje te kao proizvodi za vanjsku upotrebu. |
| --- | --- |

(a)

Centri za tematsko prikupljanje i obradu podataka većinom se usmjeravaju na izravnu obradu in situ podataka kao što su temperatura, salinitet i biogeokemijske varijable te satelitskih podataka 2. razine za više oceanskih varijabli, kao što su temperatura površine mora, boja oceana, parametri morskog leda i razina mora, otopljeni kisik, optička svojstva ili druge biogeokemijske komponente. Rezultati te tematske obrade proizvodi su koji služe kao izravan unos za daljnju obradu u centrima za praćenje i prognoziranje te kao proizvodi za vanjsku upotrebu.

| (b) | Centri za praćenje i prognoziranje daju trodimenzionalan opis stanja oceana: analize i prognoze morskih parametara (temperatura, salinitet, struje, morski led, razina mora, valovi i biogeokemija). Sedam centara za praćenje i prognoziranje pokrivaju globalni ocean i europska regionalna mora: globalni ocean, Arktički ocean, Baltičko more, sjeverozapadna europska mora, ibersko-biskajsko-irsko područje, Sredozemno more, Crno more. |
| --- | --- |

(b)

Centri za praćenje i prognoziranje daju trodimenzionalan opis stanja oceana: analize i prognoze morskih parametara (temperatura, salinitet, struje, morski led, razina mora, valovi i biogeokemija). Sedam centara za praćenje i prognoziranje pokrivaju globalni ocean i europska regionalna mora: globalni ocean, Arktički ocean, Baltičko more, sjeverozapadna europska mora, ibersko-biskajsko-irsko područje, Sredozemno more, Crno more.

(2)   Upravljanje proizvodima

Upravljanje proizvodima odnosi se na upravljanje svim podacima o moru i povezanim proizvodima u stvarnom vremenu ili u načinu s odgodom te na upravljanje arhivama i pružanje kapaciteta koji su operaterima usluga i vanjskim korisnicima potrebni za pouzdano pronalaženje, prikazivanje i preuzimanje tih podataka i informacija te za pristupanje tim podacima u bilo koje doba; temelji se na nastavku i ažuriranju trenutačnih kategorija podataka i varijabli u katalogu te informacija u linijama usluga.

(3)   Informiranje i osposobljavanje

Informiranje i osposobljavanje korisnicima daje jednostavan i učinkovit pristup tim podacima i proizvodima te mogućnosti za upoznavanje s uslugama (na internetu ili namjenskim osposobljavanjem i događanjima), poboljšavanje svojih sposobnosti za njihovo korištenje te iskazivanje svojih zahtjeva i povratnih informacija. Aktivnosti informiranja sastavni su dio usluga kako bi se omogućila izravna veza s tehničkim i znanstvenim stručnim znanjem koje je svojstveno uslugama. Mogu se razmatrati dva aspekta: interakcija s korisnicima i komunikacija.

Delegirani subjekt ima dvostruku odgovornost za provedbu glavnih funkcija i cjelokupnih transverzalnih funkcija koje su potrebne da bi se osiguralo učinkovito i pouzdano pružanje usluga praćenja morskog okoliša.

Transverzalne funkcije imaju tri glavna zahtjeva:

| (a) | integrirane operacije, kako bi se pružile pravodobne i pouzdane usluge; |
| --- | --- |

(a)

integrirane operacije, kako bi se pružile pravodobne i pouzdane usluge;

| (b) | upravljanje kvalitetom proizvoda i usluga, kako bi se pružile znanstveno provjerene i najnovije informacije, te visoka razina kvalitete i kontinuiteta usluga; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje kvalitetom proizvoda i usluga, kako bi se pružile znanstveno provjerene i najnovije informacije, te visoka razina kvalitete i kontinuiteta usluga;

| (c) | kontinuirano poboljšavanje usluga, kako bi se reagiralo na zahtjeve korisnika. |
| --- | --- |

(c)

kontinuirano poboljšavanje usluga, kako bi se reagiralo na zahtjeve korisnika.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus pružaju svoje proizvode registriranim korisnicima bez naknade kroz interaktivni katalog dostupan na internetskom portalu usluga praćenja morskog okoliša programa Copernicus. Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus pružaju redovite i sustavne osnovne referentne informacije o fizičkom i biogeokemijskom stanju oceana i regionalnih mora. Promatranja i prognoze proizvedeni uslugama podržavaju sve morske aplikacije. Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus vode se načelima kvalitete i jednostavnosti: kvalitete informacija o oceanima koje se pružaju korisnicima i jednostavnosti pristupa informacijama.

Interaktivni katalog omogućava korisnicima odabir proizvodâ na temelju sljedećih kriterija:

| (a) | geografskog područja: globalni ocean ili regionalna područja: Arktički ocean, Baltičko more, atlantsko-europsko sjeverozapadno oceansko područje, atlantsko-europsko jugozapadno oceansko područje, Sredozemno more, Crno more; |
| --- | --- |

(a)

geografskog područja: globalni ocean ili regionalna područja: Arktički ocean, Baltičko more, atlantsko-europsko sjeverozapadno oceansko područje, atlantsko-europsko jugozapadno oceansko područje, Sredozemno more, Crno more;

| (b) | parametara: temperatura, salinitet, struje, parametri morskog leda (koncentracija, rub, kretanje, debljina, vrsta), razina mora (visina morske površine (SSH), geopotencijalna visina anomalije morske razine, šum anomalije morske razine), eufotička zona, dubina izmiješanog sloja, vjetar, valovi, optička svojstva vode, kemija mora (N, P, Fe, O2, Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), biologija oceana (klorofil a, fito, zoo, primarna proizvodnja); |
| --- | --- |

(b)

parametara: temperatura, salinitet, struje, parametri morskog leda (koncentracija, rub, kretanje, debljina, vrsta), razina mora (visina morske površine (SSH), geopotencijalna visina anomalije morske razine, šum anomalije morske razine), eufotička zona, dubina izmiješanog sloja, vjetar, valovi, optička svojstva vode, kemija mora (N, P, Fe, O2, Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), biologija oceana (klorofil a, fito, zoo, primarna proizvodnja);

| (c) | vremenske pokrivenosti: prognoza, u gotovo stvarnom vremenu, višegodišnji, vremenski nepromjenjivi proizvodi (dobiveni promatranjem ili modeliranjem); |
| --- | --- |

(c)

vremenske pokrivenosti: prognoza, u gotovo stvarnom vremenu, višegodišnji, vremenski nepromjenjivi proizvodi (dobiveni promatranjem ili modeliranjem);

| (d) | modela ili promatranja (proizvodi dobiveni modelskom simulacijom, satelitskim mjerenjima, in situ promatranjima ili kombinacija proizvoda dobivenih modeliranjem i promatranjem); |
| --- | --- |

(d)

modela ili promatranja (proizvodi dobiveni modelskom simulacijom, satelitskim mjerenjima, in situ promatranjima ili kombinacija proizvoda dobivenih modeliranjem i promatranjem);

| (e) | vrste mreže; |
| --- | --- |

(e)

vrste mreže;

| (f) | vremenskog raspona; |
| --- | --- |

(f)

vremenskog raspona;

| (g) | vertikalne pokrivenosti; |
| --- | --- |

(g)

vertikalne pokrivenosti;

| (h) | razine obrade; |
| --- | --- |

(h)

razine obrade;

| (i) | vremenske razlučivosti. |
| --- | --- |

(i)

vremenske razlučivosti.

5.   PODATKOVNE POTREBE

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus temelje se na promatranjima oceana iz raznolikih izvora, među ostalim iz satelitskih instrumenata (iz misija Sentinel i iz ključnih dodatnih misija satelita kao što je serija Jason), s in situ platformi kao što su površinske i potpovršinske plutače i plovci te od dobrovoljnih promatračkih plovila.

5.1.   Satelitski podaci

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus pružaju proizvode temeljene na operativnim satelitskim podacima. Za potrebe klimatologije, ponovne analize i validacije usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus upotrebljavaju čak i više podataka dobivenih satelitskim promatranjima iz prethodnih misija ili sa satelita koji ne isporučuju podatke u stvarnom vremenu.

Najvažniji tipovi podataka koji se upotrebljavaju u okviru usluga praćenja morskog okoliša programa Copernicus očitavaju se sa spektroradiometara (za mjerenje sadržaja klorofila, organskog i mineralnog sadržaja, temperature površine mora i morskog ledenog pokrova), s infracrvenih radiometara (za mjerenje temperature površine mora), s mikrovalnih radiometara (za mjerenje sadržaja atmosferske vodene pare, sadržaja atmosferske vode (oblaci), stopa kiše, koncentracije morskog leda, vrste, opsega, temperature površine mora, saliniteta), s altimetara (visina morske površine, brzina vjetra na površini oceana, visina valova, morski led), s difuzometara (za mjerenje brzine i smjera vjetra, kiše, koncentracije morskog leda) i s radara sa sintetskom antenom (za mjerenje vjetra i polja površinskih valova te za osiguravanje praćenja morskog leda).

Svemirski podaci iz misija Sentinel-1, Sentinel-3 i Jason-3 u potpunosti se integriraju u proizvode usluga praćenja morskog okoliša programa Copernicus, a portfelj se obogaćuje podacima o valovima i novim biogeokemijskim proizvodima. Postupno se integriraju podaci iz misije Sentinel-2 kako bi se poboljšao portfelj biogeokemijskih proizvoda.

5.2.   In situ promatranja

Usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus ne upravljaju sustavima in situ promatranja, nego prikupljaju podatke o promatranjima od pružatelja podataka, a to su prvenstveno EuroGOOS, mreže JCOMM, SeaDataNet i EMODnet.

---

PRILOG IV.

TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA USLUGE PRAĆENJA STANJA KOPNA PROGRAMA COPERNICUS

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Usluge praćenja stanja kopna programa Copernicus omogućavaju korisnicima u području okoliša i drugih zemaljskih aplikacija pristup visokokvalitetnim informacijama koje se temelje na kombinaciji svemirskih i drugih izvora podataka.

Usluge pridonose brojnim politikama, kao što su regionalne politike i politike okoliša, poljoprivrede, razvoja, prometa, energetike i klimatskih promjena na razini Unije, ali i na globalnoj razini kad se uzmu u obzir obveze koje je Europska unija preuzela u okviru međunarodnih ugovora i konvencija.

Usluge praćenja stanja kopna fokusiraju se na prioritete koji su već definirani na temelju opsežnih konzultacija s ključnim korisnicima, a to su: relevantne službe Komisije, Forum korisnika programa Copernicus, nacionalne kontaktne točke Europske informacijske i promatračke mreže za okoliš (EIONET), referentni centri i međunarodni dionici uključujući agencije Ujedinjenih naroda.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Usluge praćenja stanja kopna programa Copernicus obuhvaćaju globalnu komponentu, koja uključuje sustavni element i element praćenja posebno zanimljivih područja, paneuropsku komponentu i komponentu praćenja posebno zanimljivih područja.

Komponenta praćenja stanja globalnog kopna podupire Komisiju u nekoliko područja primjene. Proizvodi se među ostalim koriste za praćenje usjeva, pašnjaka i suše, lakše upravljanje stokom, klimatske studije, procjenu kvalitete vode, plovidbu unutarnjim vodama i rijekama, hidrološko praćenje, procjene navodnjavanja, rano upozoravanje na skakavce, zdravstvene studije, očuvanje bioraznolikosti, prijevoz te prognoze degradacije i erozije tla. Proizvodi su na raspolaganju državama članicama, trećim zemljama, institucijama UN-a (FAO, WFP) te javnim, istraživačkim i privatnim institucijama.

U okviru elementa sustavnog praćenja komponenta praćenja stanja globalnog kopna proizvodi širok raspon biofizičkih varijabli za cijeli svijet koje opisuju stanje vegetacije, energetski proračun i hidrološki ciklus. U okviru elementa praćenja posebno zanimljivih područja komponenta praćenja stanja globalnog kopna na zahtjev isporučuje detaljne informacije o kopnu u određenim područjima od posebnog interesa za Uniju izvan područja Unije radi pružanja potpore razvojnoj politici, politici okoliša ili nekoj drugoj politici Unije. Tim se informacijama nadopunjavaju aktivnosti sustavnog praćenja. Treći element komponente praćenja stanja globalnog kopna pružanje je podataka pripremljenih za analizu na temelju satelitskih podataka misija Sentinela.

Paneuropska komponenta proizvodi pet tematskih slojeva visoke rezolucije koji opisuju karakteristike glavnih vrsta pokrova zemljišta: umjetne površine, šume, poljoprivredne površine (travnjaci), vlažna područja i mala vodna tijela. Tematskim slojevima visoke rezolucije nadopunjavaju se informacije drugih nomenklatura pokrova zemljišta/uporabe zemljišta, kao što su podaci o pokrovu zemljišta programa koordinacije informacija o okolišu (CLC). Tematski slojevi visoke rezolucije ažuriraju se u trogodišnjem ciklusu. U skupu novih proizvoda tematskih slojeva visoke rezolucije predviđen je razvoj tematskog sloja visoke rezolucije koji će prikazivati grmoliki pokrov i fenologiju.

Paneuropska komponenta održava i ažurira podatke o pokrovu zemljišta CORINE-a (CLC) u šestogodišnjem ciklusu u odnosu na referentne godine 2012. i 2018. To obuhvaća proizvodnju informacija o pokrovu zemljišta i prenamjeni uporabe zemljišta. CLC je ključni ulazni skup podataka potreban za izračun ključnog skupa pokazatelja Europske agencije za okoliš (EEA) i izvor osnovnih podataka za brojna tematska izvješća o okolišu.

Od 2018. u paralelnu upotrebu ulazi CLC proizvod nove generacije koji se oslanja na koncept temeljen na objektima koji je izradila akcijska skupina EIONET-a za pokrov zemljišta u Europi (EAGLE). Novi proizvod praćenja pokrova zemljišta odgovara na promjenjive zahtjeve korisnika na koje je ukazalo praćenje korištenja zemljišta, prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva (LULUCF).

Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja pruža specifične i detaljnije informacije o pokrovu zemljišta i uporabi zemljišta koje nadopunjavaju informacije dobivene u okviru paneuropske komponente. Njezin je fokus na područjima od posebnog interesa ili na posebno zanimljivim područjima u kojima dolazi do specifičnih problema u pogledu okoliša. Proizvod Atlas gradova (UA) sadržava trodimenzionalne informacije za gradska područja. Atlas gradova ispunjava zahtjev za podršku regionalnim i urbanim politikama Unije i omogućava temeljitu izradu niza izvješća o ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji.

Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja usredotočena je na redovito kartiranje i praćenje ekološki osjetljivih područja ažuriranjem obalnih zona s obzirom na 5. aktivnost strategije Unije za bioraznolikost do 2020.

Glavni je cilj praćenja promjena pokrova i uporabe zemljišta na odabranim područjima mreže Natura 2000 kao i potencijalnih okolnih prijetnji za uporabu zemljišta podupiranje i ocjena instrumenta politike Zajednice Natura 2000.

Evolucija komponente praćenja posebno zanimljivih područja mora omogućiti razvoj proizvoda praćenja obalnih zona (u suradnji s uslugom praćenja morskog okoliša programa Copernicus). Usluga praćenja snijega i leda razmatra ekonomiju razmjera u suradnji s postojećim uslugama praćenja snijega i leda na razini država članica.

3.   ARHITEKTURA USLUGE

Usluge praćenja kopna sastoje se od dviju glavnih komponenata: komponente praćenja globalnog kopna i komponente praćenja europskog kopna.

| (1) | Komponenta praćenja globalnog kopna ima tri elementa.






  (a) | Sustavno praćenje isporučuje u gotovo stvarnom vremenu i sustavno biogeofizičke zemaljske varijable koje su vrlo važne za osiguravanje potpore politikama EU-a. U okviru ove aktivnosti proizvodi se skup biofizičkih varijabli koje su relevantne za praćenje usjeva, prognozu proizvodnje usjeva, proračun ugljika, bioraznolikost, dostupnost i kvalitetu vode, praćenje snijega i klimatskih promjena na svjetskoj razini te dodatne biofizičke varijable relevantne za praćenje okoliša na globalnoj i kontinentalnoj razini. Komponenta praćenja globalnog kopna uglavnom isporučuje proizvode u srednjoj rezoluciji (300 m), a određene proizvode kao što je dinamičko praćenje promjene pokrova zemljišta u rezoluciji od 100 m isporučuje u višoj rezoluciji iskorištavajući satelitske kapacitete i dostupnost podataka misija Sentinel. Aktivnost sustavnog praćenja globalnog kopna nudi praćenje cijele Zemlje za razliku od ciljanog i preciznog praćenja u okviru paneuropskih i lokalnih aktivnosti. Kvaliteta varijabli kontinuirano se prati, a posebna se pozornost posvećuje uspostavi dosljednog vremenskog niza koji je ključan za mnoge aplikacije praćenja i ranog upozoravanja. |
| --- | --- | --- |

(1)

Komponenta praćenja globalnog kopna ima tri elementa.

(a)

Sustavno praćenje isporučuje u gotovo stvarnom vremenu i sustavno biogeofizičke zemaljske varijable koje su vrlo važne za osiguravanje potpore politikama EU-a. U okviru ove aktivnosti proizvodi se skup biofizičkih varijabli koje su relevantne za praćenje usjeva, prognozu proizvodnje usjeva, proračun ugljika, bioraznolikost, dostupnost i kvalitetu vode, praćenje snijega i klimatskih promjena na svjetskoj razini te dodatne biofizičke varijable relevantne za praćenje okoliša na globalnoj i kontinentalnoj razini. Komponenta praćenja globalnog kopna uglavnom isporučuje proizvode u srednjoj rezoluciji (300 m), a određene proizvode kao što je dinamičko praćenje promjene pokrova zemljišta u rezoluciji od 100 m isporučuje u višoj rezoluciji iskorištavajući satelitske kapacitete i dostupnost podataka misija Sentinel. Aktivnost sustavnog praćenja globalnog kopna nudi praćenje cijele Zemlje za razliku od ciljanog i preciznog praćenja u okviru paneuropskih i lokalnih aktivnosti. Kvaliteta varijabli kontinuirano se prati, a posebna se pozornost posvećuje uspostavi dosljednog vremenskog niza koji je ključan za mnoge aplikacije praćenja i ranog upozoravanja.

| (b) | U okviru praćenja posebno zanimljivih područja isporučuju se detaljne informacije visoke i vrlo visoke rezolucije o pokrovu zemljišta i tematske referentne informacije o područjima od posebnog interesa za EU izvan područja Europske unije, osobito u području održivog upravljanja prirodnim resursima. U okviru aktivnosti radi se na kartiranju pokrova zemljišta i promjenâ pokrova zemljišta na zaštićenim područjima i ključnim krajolicima u Africi te u svrhu ruralnog razvoja u Aziji. Aktivnošću se podupire praćenje šuma, uključujući proces smanjenja emisija uzrokovanih krčenjem i uništavanjem šuma (REDD). Popis područjâ od interesa koja treba pratiti i kartirati utvrđuje se u suradnji sa službama i delegacijama EU-a nakon terenskih aktivnosti koje se provode u tom kontekstu te u partnerstvu s relevantnim programima/institucijama. Prilagođene karte pokrova zemljišta i promjene pokrova zemljišta proizvodit će se za zaštićena područja i njihovo okruženje radi podupiranja strategije bioraznolikosti i razvojnih aktivnosti te za područja od interesa za program REDD+. |
| --- | --- |

(b)

U okviru praćenja posebno zanimljivih područja isporučuju se detaljne informacije visoke i vrlo visoke rezolucije o pokrovu zemljišta i tematske referentne informacije o područjima od posebnog interesa za EU izvan područja Europske unije, osobito u području održivog upravljanja prirodnim resursima. U okviru aktivnosti radi se na kartiranju pokrova zemljišta i promjenâ pokrova zemljišta na zaštićenim područjima i ključnim krajolicima u Africi te u svrhu ruralnog razvoja u Aziji. Aktivnošću se podupire praćenje šuma, uključujući proces smanjenja emisija uzrokovanih krčenjem i uništavanjem šuma (REDD). Popis područjâ od interesa koja treba pratiti i kartirati utvrđuje se u suradnji sa službama i delegacijama EU-a nakon terenskih aktivnosti koje se provode u tom kontekstu te u partnerstvu s relevantnim programima/institucijama. Prilagođene karte pokrova zemljišta i promjene pokrova zemljišta proizvodit će se za zaštićena područja i njihovo okruženje radi podupiranja strategije bioraznolikosti i razvojnih aktivnosti te za područja od interesa za program REDD+.

| (c) | Pružanje podataka pripremljenih za analizu (ARD) olakšat će prihvaćenost podataka misije Sentinel 2 među korisnicima podupiranjem zajednica korisnika, kao što su one za program za šume REDD+ i poljoprivredu, ili procjene okoliša sa specifičnim varijablama. U okviru aktivnosti dostupan je cijeli arhiv podataka 3. razine misije Sentinel 2. Na zahtjev se može dobiti mozaik podataka misije Sentinel 1. |
| --- | --- |

(c)

Pružanje podataka pripremljenih za analizu (ARD) olakšat će prihvaćenost podataka misije Sentinel 2 među korisnicima podupiranjem zajednica korisnika, kao što su one za program za šume REDD+ i poljoprivredu, ili procjene okoliša sa specifičnim varijablama. U okviru aktivnosti dostupan je cijeli arhiv podataka 3. razine misije Sentinel 2. Na zahtjev se može dobiti mozaik podataka misije Sentinel 1.

| (2) | Praćenje europskog kopna sastoji se od dvije komponente.






  (a) | Komponenta praćenja paneuropskog kopna pruža niz usluga, od mozaika snimaka preko kartiranja pokrova zemljišta i promjena pokrova zemljišta do kartiranja komplementarnih tematskih obilježja pokrova zemljišta. Prvi skup zadaća paneuropske komponente usmjeren je na naknadnu obradu svemirskih podataka i izradu paneuropskih mozaika ortografski korigiranih snimaka i međuproizvoda kao što su biofizičke varijable. Drugi skup zadaća služi za ažuriranje i poboljšanje slojeva visoke rezolucije (HRL) o obilježjima pokrova zemljišta. Slojevi visoke rezolucije ažuriraju se u trogodišnjem ciklusu. Treći skup zadaća je održavanje i ažuriranje vremenskog niza podataka o pokrovu zemljišta CORINE-a (CLC). CLC je najvažniji proizvod usluga praćenja stanja kopna i ažurira se svakih šest godina. |
| --- | --- | --- |

(2)

Praćenje europskog kopna sastoji se od dvije komponente.

(a)

Komponenta praćenja paneuropskog kopna pruža niz usluga, od mozaika snimaka preko kartiranja pokrova zemljišta i promjena pokrova zemljišta do kartiranja komplementarnih tematskih obilježja pokrova zemljišta. Prvi skup zadaća paneuropske komponente usmjeren je na naknadnu obradu svemirskih podataka i izradu paneuropskih mozaika ortografski korigiranih snimaka i međuproizvoda kao što su biofizičke varijable. Drugi skup zadaća služi za ažuriranje i poboljšanje slojeva visoke rezolucije (HRL) o obilježjima pokrova zemljišta. Slojevi visoke rezolucije ažuriraju se u trogodišnjem ciklusu. Treći skup zadaća je održavanje i ažuriranje vremenskog niza podataka o pokrovu zemljišta CORINE-a (CLC). CLC je najvažniji proizvod usluga praćenja stanja kopna i ažurira se svakih šest godina.

| (b) | Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja pruža detaljnije informacije o pokrovu i uporabi zemljišta koje nadopunjavaju paneuropsku komponentu praćenja područja od posebnog interesa odnosno posebno zanimljivih područja. Komponenta obuhvaća kartiranje i analizu promjena većih urbanih područja u skladu s aktivnostima Atlasa gradova iz 2006. i 2012. (sada s petogodišnjim ciklusom ažuriranja) te stavlja fokus na te aktivnosti. Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja služi za kartiranje i praćenje ekološki osjetljivih područja, uz redovito ažuriranje informacija o aktivnostima u obalnim područjima. Usluga praćenja obalnih područja pruža ključne informacije za praćenje i ocjenu funkcioniranja ekosustava i praćenje bioraznolikosti, kako je utvrđeno okvirom kartografskog prikazivanja i procjene stanja ekosustava i njihovih usluga (MAES). U tom se kontekstu pružaju i proizvodi praćenja promjena pokrova zemljišta. Uz to, slične se aktivnosti provode i za praćenje promjena u područjima mreže Natura 2000 i mogućih okolnih prijetnji iz perspektive uporabe zemljišta. Praćenje obalnih zona se bavi, u suradnji s uslugom praćenja morskog okoliša programa Copernicus, specifičnostima obalnih područja kao područja posebno zanimljivih zbog izuzetno visoke složenosti, gradijenata, dinamike, pritisaka i društvenih rizika. |
| --- | --- |

(b)

Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja pruža detaljnije informacije o pokrovu i uporabi zemljišta koje nadopunjavaju paneuropsku komponentu praćenja područja od posebnog interesa odnosno posebno zanimljivih područja. Komponenta obuhvaća kartiranje i analizu promjena većih urbanih područja u skladu s aktivnostima Atlasa gradova iz 2006. i 2012. (sada s petogodišnjim ciklusom ažuriranja) te stavlja fokus na te aktivnosti. Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja služi za kartiranje i praćenje ekološki osjetljivih područja, uz redovito ažuriranje informacija o aktivnostima u obalnim područjima. Usluga praćenja obalnih područja pruža ključne informacije za praćenje i ocjenu funkcioniranja ekosustava i praćenje bioraznolikosti, kako je utvrđeno okvirom kartografskog prikazivanja i procjene stanja ekosustava i njihovih usluga (MAES). U tom se kontekstu pružaju i proizvodi praćenja promjena pokrova zemljišta. Uz to, slične se aktivnosti provode i za praćenje promjena u područjima mreže Natura 2000 i mogućih okolnih prijetnji iz perspektive uporabe zemljišta. Praćenje obalnih zona se bavi, u suradnji s uslugom praćenja morskog okoliša programa Copernicus, specifičnostima obalnih područja kao područja posebno zanimljivih zbog izuzetno visoke složenosti, gradijenata, dinamike, pritisaka i društvenih rizika.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Komponenta praćenja globalnog kopna programa Copernicus zajedno s elementom sustavnog praćenja pruža skup globalnih biofizičkih varijabli koje sustavno opisuju stanje i evoluciju vegetacije i tla, energetski proračun na površini i hidrološki ciklus. Obitelj proizvoda praćenja vegetacije obuhvaća sljedeće varijable:

| (a) | Normalized Difference Vegetation Index (NDVI); |
| --- | --- |

(a)

Normalized Difference Vegetation Index (NDVI);

| (b) | Leaf Area Index (LAI); |
| --- | --- |

(b)

Leaf Area Index (LAI);

| (c) | Fraction of absorbed photosynthetically active radiation (FaPar); |
| --- | --- |

(c)

Fraction of absorbed photosynthetically active radiation (FaPar);

| (d) | Fraction of Vegetation Cover (Fcover); |
| --- | --- |

(d)

Fraction of Vegetation Cover (Fcover);

| (e) | Vegetation Condition Index (VCI); |
| --- | --- |

(e)

Vegetation Condition Index (VCI);

| (f) | Vegetation Productivity Index (VPI); |
| --- | --- |

(f)

Vegetation Productivity Index (VPI);

| (g) | Greenness Evolution Index (GEI); |
| --- | --- |

(g)

Greenness Evolution Index (GEI);

| (h) | Dry Matter Productivity (DMP); |
| --- | --- |

(h)

Dry Matter Productivity (DMP);

| (i) | Phenology metrics (PHENO); |
| --- | --- |

(i)

Phenology metrics (PHENO);

| (j) | Evapotranspiration (ET); |
| --- | --- |

(j)

Evapotranspiration (ET);

| (k) | Radiation fluxes; |
| --- | --- |

(k)

Radiation fluxes;

| (l) | Global Land Cover (GLC); |
| --- | --- |

(l)

Global Land Cover (GLC);

| (m) | Burnt areas (BA). |
| --- | --- |

(m)

Burnt areas (BA).

Obitelj proizvoda praćenja energetskog proračuna obuhvaća sljedeće:

| (a) | Top of Canopy Reflectance (ToC-R); |
| --- | --- |

(a)

Top of Canopy Reflectance (ToC-R);

| (b) | Surface Albedo (SA); |
| --- | --- |

(b)

Surface Albedo (SA);

| (c) | Land Surface Temperature (LST). |
| --- | --- |

(c)

Land Surface Temperature (LST).

Obitelj proizvoda praćenja vode obuhvaća sljedeće:

| (a) | Surface Soil Moisture (SSM); |
| --- | --- |

(a)

Surface Soil Moisture (SSM);

| (b) | Soil water Index (SWI); |
| --- | --- |

(b)

Soil water Index (SWI);

| (c) | Water bodies (WB). |
| --- | --- |

(c)

Water bodies (WB).

Obitelj proizvoda praćenja kriosfere obuhvaća sljedeće:

| (a) | Snow extent (SE); |
| --- | --- |

(a)

Snow extent (SE);

| (b) | Snow water equivalent (SWE). |
| --- | --- |

(b)

Snow water equivalent (SWE).

Obitelj proizvoda praćenja jezera obuhvaća sljedeće:

| (a) | Lake ice coverage; |
| --- | --- |

(a)

Lake ice coverage;

| (b) | Lake surface water temperature; |
| --- | --- |

(b)

Lake surface water temperature;

| (c) | Lake and river water level; |
| --- | --- |

(c)

Lake and river water level;

| (d) | Lake surface reflectance; |
| --- | --- |

(d)

Lake surface reflectance;

| (e) | Lake turbidity; |
| --- | --- |

(e)

Lake turbidity;

| (f) | Lake trophic state. |
| --- | --- |

(f)

Lake trophic state.

Obitelj proizvoda praćenja posebno zanimljivih područja temelji se na snimkama visoke i vrlo visoke rezolucije, čija je prostorna rezolucija od približno 1 do 30 metara i čija je učestalost procjene promjena od 1 do 20 godina, napravljenima za područja od interesa.

Paneuropska komponenta proizvodi mozaike satelitskih snimaka, informacije o pokrovu zemljišta/uporabi zemljišta (LC/LU) iz podataka o pokrovu zemljišta CORINE-a i slojeve visoke rezolucije.

| (a) | Mozaici snimaka visoke i vrlo visoke rezolucije kontinuirani su paneuropski ortografski korigirani rasterski mozaički prikazi koji se temelje na satelitskim snimkama 39 zemalja. |
| --- | --- |

(a)

Mozaici snimaka visoke i vrlo visoke rezolucije kontinuirani su paneuropski ortografski korigirani rasterski mozaički prikazi koji se temelje na satelitskim snimkama 39 zemalja.

| (b) | Podaci o pokrovu zemljišta CORINE-a dostavljaju se redovito. Vremenski niz uključuje i sloj promjena na kojemu su označene promjene u pokrovu i uporabi zemljišta. |
| --- | --- |

(b)

Podaci o pokrovu zemljišta CORINE-a dostavljaju se redovito. Vremenski niz uključuje i sloj promjena na kojemu su označene promjene u pokrovu i uporabi zemljišta.

| (c) | CLC+ pruža CLC proizvod sljedeće generacije smanjujući minimalnu jedinicu kartiranja na +/– 0,5 ha i primjenjujući podatkovni model utemeljen na konceptu EAGLE. |
| --- | --- |

(c)

CLC+ pruža CLC proizvod sljedeće generacije smanjujući minimalnu jedinicu kartiranja na +/– 0,5 ha i primjenjujući podatkovni model utemeljen na konceptu EAGLE.

| (d) | Slojevi visoke rezolucije skupovi su rasterski temeljenih podataka koji pružaju informacije o različitim obilježjima pokrova zemljišta koje nadopunjavaju skupove podataka o kartiranju pokrova zemljišta. Slojevi visoke rezolucije pružaju informacije o nekim od glavnih karakteristika pokrova zemljišta: nepropusnim (umjetnim) površinama, šumskim površinama (pokrivenost drvećem, gustoća krošnji i vrsta lista), travnatim površinama, vlažnim područjima i vodnim tijelima, grmolikom pokrovu. |
| --- | --- |

(d)

Slojevi visoke rezolucije skupovi su rasterski temeljenih podataka koji pružaju informacije o različitim obilježjima pokrova zemljišta koje nadopunjavaju skupove podataka o kartiranju pokrova zemljišta. Slojevi visoke rezolucije pružaju informacije o nekim od glavnih karakteristika pokrova zemljišta: nepropusnim (umjetnim) površinama, šumskim površinama (pokrivenost drvećem, gustoća krošnji i vrsta lista), travnatim površinama, vlažnim područjima i vodnim tijelima, grmolikom pokrovu.

Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja pruža specifične i detaljnije informacije koje nadopunjavaju informacije dobivene iz paneuropske komponente. Komponenta praćenja posebno zanimljivih područja fokusira se na različite vrste posebno zanimljivih područja, odnosno na područja koja su sklona određenim poteškoćama i problemima povezanima s okolišem. Temelji se na snimkama vrlo visoke rezolucije (pikseli od 2,5 × 2,5 m) u kombinaciji s drugim dostupnim skupovima podataka (snimke visoke i srednje rezolucije) za paneuropsko područje.

Proizvodi komponente praćenja posebno zanimljivih područja uključuju:

| (a) | Atlas gradova koji pruža paneuropske usporedive podatke o uporabi i pokrovu zemljišta (uključujući treću dimenziju) za niz funkcionalnih urbanih područja; |
| --- | --- |

(a)

Atlas gradova koji pruža paneuropske usporedive podatke o uporabi i pokrovu zemljišta (uključujući treću dimenziju) za niz funkcionalnih urbanih područja;

| (b) | obalna područja koja se bave pokrovom i uporabom zemljišta u područjima uz rijeke; |
| --- | --- |

(b)

obalna područja koja se bave pokrovom i uporabom zemljišta u područjima uz rijeke;

| (c) | područja mreže Natura 2000. |
| --- | --- |

(c)

područja mreže Natura 2000.

5.   PODATKOVNE POTREBE

5.1.   Satelitsko promatranje

Satelitske podatke potrebne za razvoj proizvoda pruža Europska svemirska agencija (ESA) u kontekstu skladišta podataka satelitskih snimaka (DWH) programa Copernicus. U obzir dolaze sljedeći podatkovni senzori: optički senzori visoke i vrlo visoke rezolucije vidljivog i blisko infracrvenog područja (VNIR), uz dopunu SAR senzora visoke rezolucije i optičkih senzora srednje rezolucije za kratkovalno infracrveno područje (SWIR).

Sustavno praćenje globalnog kopna Zemlje temelji se na prostornim i vremenskim kompozitima satelitskih podataka dobivenih spektroradiometrima, mikrovalnim radiometrima, altimetrima i radarima sa sintetskom antenom. U proizvodnji se upotrebljavaju sateliti u polarnoj orbiti i geostacionarni sateliti koji isporučuju svoje podatke u gotovo stvarnom vremenu kako bi korisnici dobili varijable manje od tri dana nakon svakog desetodnevnog razdoblja. Kako bi se osigurao kontinuitet promatranja i dostupnost dugotrajnih nizova, kombinira se nekoliko senzora. Na zahtjev su dostupni međusobno umjereni podaci.

Elementi kartiranja pokrova i uporabe zemljišta komponente praćenja posebno zanimljivih područja, paneuropske komponente i globalne komponente temelje se na satelitskim podacima visoke i vrlo visoke rezolucije dobivenima spektroradiometrom i radarom sa sintetskom antenom. Povijesni podaci potrebni su također i za analizu promjena. Paneuropsko kartiranje temelji se na potpunoj pokrivenosti EU39 s više vremenskih točaka. Podaci misija Sentinel 1 i 2 operativno su integrirani u proces. Upotpunjavaju se satelitskim podacima vrlo visoke rezolucije za posebne aplikacije i radi validacije.

5.2.   In situ promatranje

Usluge praćenja kopna programa Copernicus upotrebljavaju in situ podatke za umjeravanje i validaciju.

---

PRILOG V.

TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA USLUGE KLIMATSKIH PROMJENA PROGRAMA COPERNICUS

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Usluge klimatskih promjena programa Copernicus (C3S) kombiniraju promatranja i modele klimatskog sustava s najnovijim znanstvenim podacima kako bi se razvile informacije provjerene kvalitete o prošlom, trenutačnom i budućem stanju klime u Europi i svijetu.

C3S ima sljedeće ciljeve:

| (a) | dokumentirati prošlo i trenutačno stanje klime (na temelju promatranja i ponovne analize); |
| --- | --- |

(a)

dokumentirati prošlo i trenutačno stanje klime (na temelju promatranja i ponovne analize);

| (b) | generirati 6-mjesečne sezonske prognoze (koristeći višemodelni integrirani pristup); |
| --- | --- |

(b)

generirati 6-mjesečne sezonske prognoze (koristeći višemodelni integrirani pristup);

| (c) | izrađivati klimatske projekcije (na temelju različitih scenarija). |
| --- | --- |

(c)

izrađivati klimatske projekcije (na temelju različitih scenarija).

Usluge pružaju pristup nekoliko klimatskih pokazatelja i klimatskih indeksa za utvrđene pokretače klimatskih promjena i očekivane utjecaje na klimu.

Cilj je usluga pružati informacije koje će društvenom i poslovnom sektoru pomoći u odlučivanju i planiranju u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i prilagođavanju na njih. Usluge u obzir uzimaju relevantne aktivnosti iz Okvirnog programa Europske unije za istraživanje i inovacije (Obzor 2020.) i postojeće instrumente na nacionalnoj razini te, kad je to moguće, pridonose prioritetima Globalnog okvira za klimatske usluge Svjetske meteorološke organizacije.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

C3S prvenstveno služi europskim donositeljima politika, nacionalnim/regionalnim pružateljima usluga u području klime i posrednicima u službi nacionalnih vlada. C3S pruža informacije o klimatskim promjenama na globalnoj i europskoj razini nadopunjene lokalno prilagođenim informacijama koje dostavljaju nacionalni i regionalni pružatelji usluga u području klime. C3S je europsko središte za promicanje dosljednosti i najboljih praksi koje pruža zajedničke osnovne informacije i mogućnosti osposobljavanja radi boljeg razumijevanja među državama članicama i unutar njih. Konačno, C3S također olakšava nacionalnim službama za klimu da upotrebljavaju njegovu infrastrukture koja uključuje skupove podataka o klimi, smjernice, stručno znanje i alate.

3.   ARHITEKTURA USLUGE

Infrastruktura C3S-a osmišljena je tako da sve elemente usluge opslužuje zajedničkim skupovima podataka, interoperabilnim sustavima i alatima, računalnom infrastrukturom te mrežnim i podatkovnim uslugama. Infrastruktura C3S-a olakšava razmjenu resursa i najboljih praksi s drugim uslugama programa Copernicus, distribuirana je među više pružatelja podataka te koristi postojeću infrastrukturu i softver u što većoj mjeri.

Predložena arhitektura za C3S dijeli se na četiri komplementarna stupa:

| (a) | skladište podataka o klimi (CDS) sadržava osnovne informacije o klimi za ispunjavanje zahtjeva za proces u smjeru prema krajnjim korisnicima. CDS je osmišljen i konstruiran tako da uključuje niz geofizičkih klimatskih varijabli, od kojih su većina ključne klimatske varijable (ECV) ili tematski zapisi podataka o klimi (TCDR), sezonske prognoze, klimatske projekcije i klimatski pokazatelji za različite sektore; |
| --- | --- |

(a)

skladište podataka o klimi (CDS) sadržava osnovne informacije o klimi za ispunjavanje zahtjeva za proces u smjeru prema krajnjim korisnicima. CDS je osmišljen i konstruiran tako da uključuje niz geofizičkih klimatskih varijabli, od kojih su većina ključne klimatske varijable (ECV) ili tematski zapisi podataka o klimi (TCDR), sezonske prognoze, klimatske projekcije i klimatski pokazatelji za različite sektore;

| (b) | sektorski informacijski sustav (SIS) isporučuje informacije i analize prilagođene potrebama krajnjih korisnika i klijenata usluga za različite sektorske politike EU-a. SIS se prvenstveno opskrbljuje podacima i geofizičkim proizvodima dostupnima u CDS-u, a po potrebi se dopunjava dodatnim skupovima podataka koji su potrebni za proučavanje, na primjer, sektorski specifičnih klimatskih utjecaja na europskoj razini. SIS je izrađen tako da podržava glavne europske sektorske politike koje se odnose na klimatske promjene; |
| --- | --- |

(b)

sektorski informacijski sustav (SIS) isporučuje informacije i analize prilagođene potrebama krajnjih korisnika i klijenata usluga za različite sektorske politike EU-a. SIS se prvenstveno opskrbljuje podacima i geofizičkim proizvodima dostupnima u CDS-u, a po potrebi se dopunjava dodatnim skupovima podataka koji su potrebni za proučavanje, na primjer, sektorski specifičnih klimatskih utjecaja na europskoj razini. SIS je izrađen tako da podržava glavne europske sektorske politike koje se odnose na klimatske promjene;

| (c) | funkcija vrednovanja i kontrole kvalitete (EQC) ima više zadaća te ocjenjuje tehničku i znanstvenu kvalitetu usluge, uključujući i vrijednost za korisnike. Funkcija EQC prirodno je sredstvo za aktivaciju djelovanja za poboljšanje usluga i za povezivanje s vanjskim provjerama, koje može provoditi i Komisija; |
| --- | --- |

(c)

funkcija vrednovanja i kontrole kvalitete (EQC) ima više zadaća te ocjenjuje tehničku i znanstvenu kvalitetu usluge, uključujući i vrijednost za korisnike. Funkcija EQC prirodno je sredstvo za aktivaciju djelovanja za poboljšanje usluga i za povezivanje s vanjskim provjerama, koje može provoditi i Komisija;

| (d) | platforma za informiranje i objavljivanje podataka (O&D) osmišljena je kako bi osigurala pravodobno i učinkovito širenje podataka europskim institucijama, javnim tijelima i široj javnosti (prema potrebi), za što se upotrebljavaju svi suvremeni komunikacijski alati. Ta komponenta služi i za povezivanje s drugim svjetskim institucijama koje su zadužene za praćenje i izvješćivanje o klimatskim promjenama i srodnim temama. |
| --- | --- |

(d)

platforma za informiranje i objavljivanje podataka (O&D) osmišljena je kako bi osigurala pravodobno i učinkovito širenje podataka europskim institucijama, javnim tijelima i široj javnosti (prema potrebi), za što se upotrebljavaju svi suvremeni komunikacijski alati. Ta komponenta služi i za povezivanje s drugim svjetskim institucijama koje su zadužene za praćenje i izvješćivanje o klimatskim promjenama i srodnim temama.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Usluge klimatskih promjena kombiniraju promatranja i modele klimatskog sustava s najnovijim znanstvenim podacima kako bi se razvile informacije provjerene kvalitete o prošlom, trenutačnom i budućem stanju klime u Europi i svijetu.

Skladište podataka o klimi sadržava geofizičke informacije potrebne za analizu pokazatelja klimatskih promjena na dosljedan i usklađen način. CDS pruža dosljedne procjene ključnih klimatskih varijabli, klimatskih pokazatelja i drugih relevantnih informacija o prošlom, sadašnjem i budućem razvoju združenog klimatskog sustava na globalnoj, kontinentalnoj i regionalnoj razini.

Jezgra CDS-a obuhvaća četiri kategorije.

(1)   Promatranje klime

Ovaj element usluge pridonosi izgradnji sveobuhvatnih, dugoročnih skupova podataka s informacijama o nizu ključnih klimatskih varijabli (površinska temperatura zraka, površinske padaline, vodena para, proračun površinskog zračenja, proračun Zemljinog zračenja, ugljikov dioksid, metan, ozon, aerosol, svojstva oblaka, brzina i smjer vjetra, boja oceana, morski led, razina mora, temperatura površine mora, globalni udio topline u oceanima, snježni pokrivač, ledenjaci i ledene kape, albedo, frakcija apsorbiranog fotosintetski aktivnog zračenja, narušenost požarima, ledeni pokrovi) te omogućava pristup tim skupovima. Osobito se bavi višestrukim skupovima podataka o ključnim klimatskim varijablama koji se izravno izvode iz povijesnih zapisa promatranja Zemlje i koji se ne generiraju ponovnom analizom i simulacijama modela.

(2)   Ponovne analize klime

Ova komponenta pruža resurse za tehnički razvoj, proizvodnju, praćenje, ocjenjivanje i isporuku:

| (a) | skupova podataka i proizvoda ponovne analize globalne klime:






  (1) | ponovne analize atmosfere koja obuhvaća najmanje 30 godina osmišljene za praćenje klimatskog sustava u gotovo stvarnom vremenu (manje od 5 dana) na temelju sveobuhvatnog sustava za globalno promatranje, uključujući in situ i satelitsko promatranje; |
| --- | --- | --- |

(a)

skupova podataka i proizvoda ponovne analize globalne klime:

(1)

ponovne analize atmosfere koja obuhvaća najmanje 30 godina osmišljene za praćenje klimatskog sustava u gotovo stvarnom vremenu (manje od 5 dana) na temelju sveobuhvatnog sustava za globalno promatranje, uključujući in situ i satelitsko promatranje;

| (2) | proširenih (> 100 godina) ponovnih analiza združenog klimatskog sustava; |
| --- | --- |

(2)

proširenih (> 100 godina) ponovnih analiza združenog klimatskog sustava;

| (3) | izvedenih globalnih ponovnih analiza oceana i površine kopna u visokoj rezoluciji. Meteorološke informacije dobivene ponovnom analizom atmosfere služe za izvođenje dosljednih procjena ključnih klimatskih varijabli za kopno i oceane s visokom prostornom rezolucijom (u početku 16 km); |
| --- | --- |

(3)

izvedenih globalnih ponovnih analiza oceana i površine kopna u visokoj rezoluciji. Meteorološke informacije dobivene ponovnom analizom atmosfere služe za izvođenje dosljednih procjena ključnih klimatskih varijabli za kopno i oceane s visokom prostornom rezolucijom (u početku 16 km);

| (b) | skupova podataka i proizvoda ponovne analize regionalne klime. |
| --- | --- |

(b)

skupova podataka i proizvoda ponovne analize regionalne klime.

Ponovne analize izrađuju se asimilacijom promatranja klime visoke kvalitete u združeni model atmosfera/kopno/ocean/morski led koji je kompatibilan sa sustavom za sezonske prognoze Europskog centra za srednjoročne vremenske prognoze (ECMWF). Regionalna ponovna analiza upotrebljava promatranja visoke rezolucije te za europsku regiju pruža proizvode podataka u višoj rezoluciji od globalne ponovne analize. Uspostavljen je ciklus ažuriranja približno svakih pet godina kako bi se iskoristili svi ulazni podaci koji pridonose generiranju regionalnih ponovnih analiza.

(3)   Klimatske projekcije

Ova komponenta elementa usluge pruža podršku integraciji europskih doprinosa najmodernijim klimatskim projekcijama na globalnoj i regionalnoj razini. Ti podaci, koji se trenutačno nalaze u sustavu udruženja za mrežu za Zemljine sustave (ESGF) dostupni su na operativan način. Taj element usluge pruža podršku i razvoju generičkih višemodelnih klimatskih proizvoda i pokazatelja te onih specifičnih za određeni sektor. Slična podrška pruža se i radi integracije regionalnih projekcijskih scenarija u visokoj rezoluciji s povezanim razvojem klimatskih pokazatelja.

(4)   Sezonske prognoze

Ova komponenta pruža resurse za proizvodnju dobro umjerenih višemodelnih proizvoda visoke kvalitete i za osiguravanje otvorenog pristupa podacima sezonske prognoze. To se ostvaruje pružanjem podrške redovnim aktivnostima ponovnog prognoziranja na nekoliko lokacija europskih pružatelja podataka u rezoluciji i s učestalošću koje bez takve podrške ne bi bile moguće. Jednom mjesečno pruža se i skup višemodelnih proizvoda koji se koriste tim ponovnim prognozama i prognozama proizvodnje centara.

5.   PODATKOVNE POTREBE

Usluge se razvijaju na osnovi mogućnosti koje postoje na nacionalnoj razini i koje se razvijaju u okviru brojnih inicijativa za istraživanje klimatskih promjena te nadopunjavaju te mogućnosti.

Usluge pružaju sveobuhvatne informacije o klimi koje uključuju širok raspon komponenata sustava Zemlje (atmosfera, kopno, ocean, morski led i ugljik) i vremenska razdoblja od desetljećâ do stoljećâ. Maksimalno se iskorištavaju prošla, trenutačna i buduća promatranja Zemlje (od in situ do satelitskih sustava promatranja) u kombinaciji s modeliranjem, superračunalstvom i umrežavanjem. Ta kombinacija proizvodi dosljedan, sveobuhvatan i vjerodostojan opis klime u prošlosti, sadašnjosti i budućnosti.

5.1.   Satelitska promatranja

C3S upotrebljava operativne i prijašnje satelitske instrumente kako bi pružala proizvode za klimatologiju, ponovnu analizu i validaciju.

C3S upotrebljava sljedeće vrste podataka:

| (a) | radiometarske i spektrometarske podatke prikupljene u području od infracrvenih do mikrovalnih valnih duljina kako bi se izmjerilo temperaturu sjaja i potom izvelo nekoliko geofizičkih parametara (vektor vjetra, ozon, površinska temperatura); |
| --- | --- |

(a)

radiometarske i spektrometarske podatke prikupljene u području od infracrvenih do mikrovalnih valnih duljina kako bi se izmjerilo temperaturu sjaja i potom izvelo nekoliko geofizičkih parametara (vektor vjetra, ozon, površinska temperatura);

| (b) | okultacijske podatke GPS radija kako bi se izvelo informacije o temperaturi atmosfere, tlaku i udjelu vodene pare; |
| --- | --- |

(b)

okultacijske podatke GPS radija kako bi se izvelo informacije o temperaturi atmosfere, tlaku i udjelu vodene pare;

| (c) | difuzometarske podatke kako bi se izmjerilo brzinu i smjer vjetra blizu površine; |
| --- | --- |

(c)

difuzometarske podatke kako bi se izmjerilo brzinu i smjer vjetra blizu površine;

| (d) | altimetarske podatke kako bi se izvelo visinu oceanskih valova. |
| --- | --- |

(d)

altimetarske podatke kako bi se izvelo visinu oceanskih valova.

Uslugu također podupiru podaci i proizvodi satelitâ misija Sentinel.

5.2.   In situ promatranja

C3S ne upravlja in situ sustavima promatranja, nego prikuplja promatranja pružatelja podataka. Služi se postojećom europskom i međunarodnom infrastrukturom. C3S financijski ne podupire prikupljanje samih podataka, nego samo aktivnosti koje omogućavaju njihovu obradu (aspekte kontrole kvalitete, formata i objavljivanja) radi ispunjavanja operativnih zahtjeva.

Nekoliko vrsta podataka promatranja (tlak na površini, temperatura, vjetar, vlažnost, profil vjetra) prikuplja se na kopnenim postajama, plutačama, radiosondama, brodovima i zrakoplovima.

---

PRILOG VI.

TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA USLUGE UPRAVLJANJA KRIZNIM SITUACIJAMA PROGRAMA COPERNICUS

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus (CEMS) svim ovlaštenim svjetskim akterima koji su uključeni u upravljanje prirodnim katastrofama, nesrećama koje izazove čovjek i humanitarnim krizama pružaju pravodobne i precizne geoprostorne informacije dobivene satelitskim daljinskim istraživanjima i zaokružene dostupnim in situ podacima ili podacima iz otvorenih izvora.

Usluge pružaju karte i analize koje se temelje na satelitskim snimkama (snimljenima prije, tijekom i nakon krize) te usluge ranog upozoravanja na suše, poplave i opasnosti od požara. Usluge pružaju podršku kriznim upraviteljima, tijelima za civilnu zaštitu i pružateljima humanitarne pomoći tijekom prirodnih katastrofa, katastrofa koje izazove čovjek i humanitarnih kriza te onima koji sudjeluju u uspostavi normalnog stanja, smanjenju rizika od katastrofa i aktivnostima za osiguravanje pripravnosti.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus (CEMS) na niz načina pomažu korisnicima u područjima odaziva u kriznim situacijama, upravljanja kriznim situacijama, humanitarne pomoći, smanjenja rizika od katastrofa, pripravnosti i prevencije te pružaju korisne i pravodobne informacije prvenstveno tijelima za civilnu zaštitu i agencijama za humanitarnu pomoć.

3.   ARHITEKTURA USLUGE

Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus sastoje se od dviju komponenata: usluge kartiranja i sustava za rano upozoravanje.

(1)   Komponenta kartiranja

Komponenta kartiranja podržava sve faze ciklusa upravljanja kriznim situacijama: pripravnost, prevenciju, smanjenje rizika od katastrofa, odaziv u kriznim situacijama i uspostavu normalnog stanja. Usluga kartiranja usluga upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus provodi se u načinu hitne dostave u slučaju kriznih situacija koje zahtijevaju neposredan odgovor odnosno u načinu redovne dostave podataka kad je potrebna podrška aktivnostima upravljanja kriznim situacijama koje ne zahtijevaju neposredan odgovor.

Usluga se pruža u dvama modulima.

| (a) | Brzo kartiranje (RM) osigurava brzu isporuku usluge tijekom ili neposredno nakon katastrofalnih događaja ili humanitarnih kriza, a dostupno je 24 sata dnevno tijekom cijele godine. Usluga isporučuje karte (i analize) u roku od nekoliko sati ili dana, odmah nakon katastrofalnog događaja. Usluga se temelji na brzom prikupljanju, obradi i analizi satelitskih snimaka i drugih geoprostornih podataka te korisnicima pruža proizvode u obliku karata i kratkih analiza. |
| --- | --- |

(a)

Brzo kartiranje (RM) osigurava brzu isporuku usluge tijekom ili neposredno nakon katastrofalnih događaja ili humanitarnih kriza, a dostupno je 24 sata dnevno tijekom cijele godine. Usluga isporučuje karte (i analize) u roku od nekoliko sati ili dana, odmah nakon katastrofalnog događaja. Usluga se temelji na brzom prikupljanju, obradi i analizi satelitskih snimaka i drugih geoprostornih podataka te korisnicima pruža proizvode u obliku karata i kratkih analiza.

| (b) | Kartiranje rizika i oporavka (RRM) namijenjeno je za situacije prije i poslije krize kao podrška aktivnostima uspostave normalnog stanja, smanjenja rizika od katastrofa, prevencije i osiguravanja pripravnosti. RRM isporučuje karte (i analize) u roku od nekoliko tjedana ili mjeseci, a služi kao podrška aktivnostima koje se odnose na faze uspostave normalnog stanja, smanjenja rizika od katastrofa, prevencije i pripravnosti. Moguće je zatražiti informacije o različitim opasnostima od izlaganja, ranjivosti i otpornosti ljudi i građevina. |
| --- | --- |

(b)

Kartiranje rizika i oporavka (RRM) namijenjeno je za situacije prije i poslije krize kao podrška aktivnostima uspostave normalnog stanja, smanjenja rizika od katastrofa, prevencije i osiguravanja pripravnosti. RRM isporučuje karte (i analize) u roku od nekoliko tjedana ili mjeseci, a služi kao podrška aktivnostima koje se odnose na faze uspostave normalnog stanja, smanjenja rizika od katastrofa, prevencije i pripravnosti. Moguće je zatražiti informacije o različitim opasnostima od izlaganja, ranjivosti i otpornosti ljudi i građevina.

Za neovisnu provjeru uzorka izlaznih rezultata usluge koje proizvode moduli brzog kartiranja i kartiranja rizika i oporavka upotrebljava se posebna validacijska komponenta s ciljem stalnog poboljšavanja kvalitete usluge.

(2)   
  Komponenta ranog upozoravanja izdaje upozorenja i procjene rizika od poplava, šumskih požara i suša.

Usluga se temelji na tri glavna modula.

| (a) | Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava (EFAS) pruža prognoze vjerojatnosti od poplava za sve europske rijeke. EFAS pruža proizvode rane prognoze poplava s dodanom vrijednošću i jedinstvene proizvode za pregled aktualnih i prognoziranih poplava u Europi više od 3 dana unaprijed. |
| --- | --- |

(a)

Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava (EFAS) pruža prognoze vjerojatnosti od poplava za sve europske rijeke. EFAS pruža proizvode rane prognoze poplava s dodanom vrijednošću i jedinstvene proizvode za pregled aktualnih i prognoziranih poplava u Europi više od 3 dana unaprijed.

| (b) | Europski informacijski sustav za šumske požare (EFFIS) internetski je geografski informacijski sustav koji daje prognoze opasnosti od požara do 10 dana unaprijed te informacije u gotovo stvarnom vremenu i povijesne informacije o šumskim požarima i njihovim stanjima u Europi, na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi. Praćenje požara EFFIS-om obuhvaća cijeli požarni ciklus, a usluga pruža informacije o uvjetima prije požara i štetama nakon njega. EFFIS se mora širiti u smjeru Globalnog informacijskog sustava za šumske požare (GWIS). |
| --- | --- |

(b)

Europski informacijski sustav za šumske požare (EFFIS) internetski je geografski informacijski sustav koji daje prognoze opasnosti od požara do 10 dana unaprijed te informacije u gotovo stvarnom vremenu i povijesne informacije o šumskim požarima i njihovim stanjima u Europi, na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi. Praćenje požara EFFIS-om obuhvaća cijeli požarni ciklus, a usluga pruža informacije o uvjetima prije požara i štetama nakon njega. EFFIS se mora širiti u smjeru Globalnog informacijskog sustava za šumske požare (GWIS).

| (c) | Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja (EDO) mora se učinkovitije i djelotvornije uskladiti s drugim modulima za rano upozoravanje usluga za upravljanje kriznim situacijama programa Copernicus. Koristi podatke meteoroloških skupova podataka za EFAS i EFFIS te rezultate EFAS-ova distribuiranog hidrološkog modela koji se odnose na vlažnost tla i protok rijeka. Ti se proizvodi dalje obrađuju u pokazatelje relevantne za sušna razdoblja i kombiniraju sa satelitskim pokazateljima o stanju vegetacije. Globalni centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja (GDO) pruža pokazatelje o utjecaju suše na globalnoj razini koji su specifični za određeni sektor i ciljane analize trenutačnih suša. |
| --- | --- |

(c)

Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja (EDO) mora se učinkovitije i djelotvornije uskladiti s drugim modulima za rano upozoravanje usluga za upravljanje kriznim situacijama programa Copernicus. Koristi podatke meteoroloških skupova podataka za EFAS i EFFIS te rezultate EFAS-ova distribuiranog hidrološkog modela koji se odnose na vlažnost tla i protok rijeka. Ti se proizvodi dalje obrađuju u pokazatelje relevantne za sušna razdoblja i kombiniraju sa satelitskim pokazateljima o stanju vegetacije. Globalni centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja (GDO) pruža pokazatelje o utjecaju suše na globalnoj razini koji su specifični za određeni sektor i ciljane analize trenutačnih suša.

3.1.   Širenje proizvoda

Informacije koje se proizvedu u okviru usluga upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus moraju u cijelosti biti dostupne javnosti uz otvoren i besplatan pristup putem namjenskog javnog internetskog portala. Pod iznimnim okolnostima širenje informacija može se ograničiti iz sigurnosnih razloga ili radi zaštite prava treće strane.

U slučaju proizvodâ kartiranja Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije (ERCC) provjerava njihovu osjetljivost i, ako je provjera uspješna, proizvodi se objavljuju na portalu usluga upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus. Međutim, ako se utvrdi da su aktivacija i proizvodi osjetljivi, pružatelj usluge e-poštom obavješćuje ovlaštenog korisnika o dostupnosti proizvodâ na poslužitelju za siguran prijenos datoteka (sftp) (zaštićen lozinkom).

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

(1)   Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus – proizvodi brzog kartiranja

Korisnik može odabrati između triju različitih vrsta karata.

| (a) | Referentne karte pružaju brze ažurirane informacije o području i imovini služeći se podacima prikupljenima prije katastrofe. Sadržaj se sastoji od odabranih topografskih karakteristika na pogođenom području, osobito izložene imovine i drugih dostupnih informacija koje korisnicima mogu pomoći u njihovim konkretnim zadacima u upravljanju kriznom situacijom. |
| --- | --- |

(a)

Referentne karte pružaju brze ažurirane informacije o području i imovini služeći se podacima prikupljenima prije katastrofe. Sadržaj se sastoji od odabranih topografskih karakteristika na pogođenom području, osobito izložene imovine i drugih dostupnih informacija koje korisnicima mogu pomoći u njihovim konkretnim zadacima u upravljanju kriznom situacijom.

| (b) | Karte razgraničenja sadržavaju procjenu razmjera događaja (i na zahtjev njegova razvoja). Karte razgraničenja izrađuju se na temelju satelitskih snimaka snimljenih poslije katastrofalnog događaja. Razlikuju se ovisno o vrsti katastrofalnog događaja i razgraničenju područja pogođenih katastrofom. |
| --- | --- |

(b)

Karte razgraničenja sadržavaju procjenu razmjera događaja (i na zahtjev njegova razvoja). Karte razgraničenja izrađuju se na temelju satelitskih snimaka snimljenih poslije katastrofalnog događaja. Razlikuju se ovisno o vrsti katastrofalnog događaja i razgraničenju područja pogođenih katastrofom.

| (c) | Karte štete sadržavaju procjenu stupnja štete (i na zahtjev njezina razvoja). Karte štete izrađuju se na temelju satelitskih snimaka snimljenih poslije događaja. Karte štete prikazuju razmjer, intenzitet ili stupanj štete ovisno o vrsti katastrofalnog događaja. Mogu također sadržavati relevantne i najnovije informacije koje se odnose na zahvaćenu populaciju i imovinu. |
| --- | --- |

(c)

Karte štete sadržavaju procjenu stupnja štete (i na zahtjev njezina razvoja). Karte štete izrađuju se na temelju satelitskih snimaka snimljenih poslije događaja. Karte štete prikazuju razmjer, intenzitet ili stupanj štete ovisno o vrsti katastrofalnog događaja. Mogu također sadržavati relevantne i najnovije informacije koje se odnose na zahvaćenu populaciju i imovinu.

(2)   Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus – proizvodi kartiranja rizika i oporavka

Usluga se sastoji od pružanja geoprostornih informacija na zahtjev. Te su informacije podrška aktivnostima upravljanja kriznim situacijama koje nisu dio neposredne reakcije na kriznu situaciju. Proizvodi se mogu zatražiti na dva načina: odabirom iz unaprijed zadanog skupa detaljnih topografskih informacija (osobito onih koje se odnose na infrastrukturu) i informacija o riziku od katastrofe (opasnost, izloženost, rizik) ili slobodnim opisom informacija potrebnih za određenu situaciju i vrstu traženog proizvoda.

Dostupne su sljedeće kategorije proizvoda:

| (a) | referentne karte sa sveobuhvatnim i ažuriranim informacijama o području i relevantnoj imovini u kontekstu smanjenja rizika od katastrofa; |
| --- | --- |

(a)

referentne karte sa sveobuhvatnim i ažuriranim informacijama o području i relevantnoj imovini u kontekstu smanjenja rizika od katastrofa;

| (b) | situacijske karte prije katastrofalnog događaja s relevantnim i ažurnim tematskim informacijama koje mogu pomoći u planiranju djelovanja u hitnim situacijama na ugroženim područjima s ciljem smanjenja gubitaka života i štete na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

(b)

situacijske karte prije katastrofalnog događaja s relevantnim i ažurnim tematskim informacijama koje mogu pomoći u planiranju djelovanja u hitnim situacijama na ugroženim područjima s ciljem smanjenja gubitaka života i štete na najmanju moguću mjeru;

| (c) | situacijske karte nakon katastrofalnog događaja s relevantnim i ažurnim tematskim informacijama za potrebe planiranja obnove i praćenja napretka uz kartiranje dugoročnog učinka. |
| --- | --- |

(c)

situacijske karte nakon katastrofalnog događaja s relevantnim i ažurnim tematskim informacijama za potrebe planiranja obnove i praćenja napretka uz kartiranje dugoročnog učinka.

Karte iz točaka a, b i c često se ažuriraju.

Karte sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | topografske karakteristike na ugroženim područjima, osobito one koje se odnose na infrastrukturu; |
| --- | --- |

(a)

topografske karakteristike na ugroženim područjima, osobito one koje se odnose na infrastrukturu;

| (b) | informacije o riziku od katastrofe; |
| --- | --- |

(b)

informacije o riziku od katastrofe;

| (c) | ostale dostupne informacije koje korisnicima mogu pomoći u konkretnim aktivnostima planiranja upravljanja kriznim situacijama, kao što je pružanje zaštite od potencijalnih katastrofalnih događaja, uključujući tehničke i druge zaštitne mjere, poduzimanje zakonodavnih mjera, kampanje za informiranje javnosti. |
| --- | --- |

(c)

ostale dostupne informacije koje korisnicima mogu pomoći u konkretnim aktivnostima planiranja upravljanja kriznim situacijama, kao što je pružanje zaštite od potencijalnih katastrofalnih događaja, uključujući tehničke i druge zaštitne mjere, poduzimanje zakonodavnih mjera, kampanje za informiranje javnosti.

(3)   Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus – EFAS

EFAS nacionalnim/regionalnim hidrološkim službama i Koordinacijskom centru za odgovor na hitne situacije pruža komplementarne informacije za rano upozoravanje na opasnost od poplava. EFAS uključuje sljedeće module i pruža podatke do 10 dana unaprijed:

| (a) | prognoziranje poplava: daje informacije za rano upozoravanje na paneuropskoj i globalnoj razini; |
| --- | --- |

(a)

prognoziranje poplava: daje informacije za rano upozoravanje na paneuropskoj i globalnoj razini;

| (b) | upozoravanje na opasnost od poplava: pruža informacije koje uključuju upozorenja na opasnost od bujičnih poplava; |
| --- | --- |

(b)

upozoravanje na opasnost od poplava: pruža informacije koje uključuju upozorenja na opasnost od bujičnih poplava;

| (c) | praćenje poplava: praćenje trenutačnih poplava. |
| --- | --- |

(c)

praćenje poplava: praćenje trenutačnih poplava.

(4)   Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus – EFFIS

EFFIS pruža podršku u zaštiti od šumskih požara u Uniji pomoću četiri modula koji prate stanje prije i poslije požara:

| (a) | procjena opasnosti od požara: pružanje paneuropskih i globalnih podataka koji mogu pomoći u sprečavanju požara i pripravnosti za njih. Dnevne karte s projekcijom opasnosti od požara u EU-u od 1 do 6 dana unaprijed koje koriste podatke vremenske prognoze. Modul je aktivan od 1. ožujka do 31. listopada; |
| --- | --- |

(a)

procjena opasnosti od požara: pružanje paneuropskih i globalnih podataka koji mogu pomoći u sprečavanju požara i pripravnosti za njih. Dnevne karte s projekcijom opasnosti od požara u EU-u od 1 do 6 dana unaprijed koje koriste podatke vremenske prognoze. Modul je aktivan od 1. ožujka do 31. listopada;

| (b) | kartiranje aktivnih požara: pružanje paneuropskih i globalnih podataka koji mogu pomoći u gašenju požara. Dnevne karte aktivnih požara koje pružaju sinoptički pregled aktivnih požara u svijetu; |
| --- | --- |

(b)

kartiranje aktivnih požara: pružanje paneuropskih i globalnih podataka koji mogu pomoći u gašenju požara. Dnevne karte aktivnih požara koje pružaju sinoptički pregled aktivnih požara u svijetu;

| (c) | brza procjena štete: pružanje paneuropskih podataka o procjeni stanja nakon požara. Dnevno ažurirane informacije o opožarenim područjima u Europi za požare koji zahvate površine od oko 40 ha ili veće; |
| --- | --- |

(c)

brza procjena štete: pružanje paneuropskih podataka o procjeni stanja nakon požara. Dnevno ažurirane informacije o opožarenim područjima u Europi za požare koji zahvate površine od oko 40 ha ili veće;

| (d) | tjedna procjena štete: pružanje paneuropskih podataka o procjeni stanja nakon požara. Tjedno ažurirane informacije o opožarenim područjima u Europi. |
| --- | --- |

(d)

tjedna procjena štete: pružanje paneuropskih podataka o procjeni stanja nakon požara. Tjedno ažurirane informacije o opožarenim područjima u Europi.

(5)   Usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus – Europski centar za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja (EDO)

EDO obuhvaća četiri modula za obavješćivanje o nedostatku vode i suši:

| (a) | modul za praćenje i kartiranje: omogućavanje vizualizacije prostornog i vremenskog razvoja suša primjenom različitih pokazatelja za količinu oborina, snježni pokrov, temperaturu, vlažnost tla, podzemne vode, protok rijeka i zdravlje vegetacije. Pokazatelji se izračunavaju na temelju in situ mjerenja (meteorološki podaci, podzemne vode), izračuna modela (vlažnost tla, protok rijeka) i satelitskih podataka (vegetacijski stres, vlažnost tla, površinske temperature kopna). Kombiniranjem odabranih pokazatelja dobivaju se stupnjevi upozorenja za utjecaje na poljoprivredu i ekosustav; |
| --- | --- |

(a)

modul za praćenje i kartiranje: omogućavanje vizualizacije prostornog i vremenskog razvoja suša primjenom različitih pokazatelja za količinu oborina, snježni pokrov, temperaturu, vlažnost tla, podzemne vode, protok rijeka i zdravlje vegetacije. Pokazatelji se izračunavaju na temelju in situ mjerenja (meteorološki podaci, podzemne vode), izračuna modela (vlažnost tla, protok rijeka) i satelitskih podataka (vegetacijski stres, vlažnost tla, površinske temperature kopna). Kombiniranjem odabranih pokazatelja dobivaju se stupnjevi upozorenja za utjecaje na poljoprivredu i ekosustav;

| (b) | modul za prognoziranje: davanje prognoza za određene pokazatelje suše; |
| --- | --- |

(b)

modul za prognoziranje: davanje prognoza za određene pokazatelje suše;

| (c) | modul za analizu podataka: omogućavanje analiza i usporedbe vremenskih profila za dostupne pokazatelje, njihove prostorne usporedbe i agregaciju u administrativne jedinice; |
| --- | --- |

(c)

modul za analizu podataka: omogućavanje analiza i usporedbe vremenskih profila za dostupne pokazatelje, njihove prostorne usporedbe i agregaciju u administrativne jedinice;

| (d) | analitička izvješća za značajne suše uz analizu njihova razmjera, ozbiljnosti i potencijalnih učinaka. |
| --- | --- |

(d)

analitička izvješća za značajne suše uz analizu njihova razmjera, ozbiljnosti i potencijalnih učinaka.

5.   PODATKOVNE POTREBE

5.1.   Satelitsko i in situ promatranje

Većina geoprostornih informacija koje pruža komponenta kartiranja usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus dobiva se satelitskim daljinskim istraživanjima dopunjenima dostupnim in situ podacima ili podacima iz otvorenih izvora. Satelitske snimke dobivaju se iz dodatnih misija programa Copernicus, ali i misija Sentinel 1 i 2, čime se osigurava čitav niz potrebnih zahtjeva za promatranje. In situ podaci za komponentu kartiranja dostupni su iz otvorenih izvora i/ili podataka koje objave nacionalne kartografske i katastarske agencije u skladu s bilateralnim ugovorima između tih agencija i Europske agencije za okoliš.

Komponenta ranog upozoravanja usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus služi se svim dostupnim snimkama satelitâ misija Sentinel, a to su trenutačno misije Sentinel 1 i Sentinel 2 (šumski požari) te Sentinel 3. Zbog potrebe za učestalim prikupljanjem podataka radi procjene šteta od požara u gotovo stvarnom vremenu koriste se i drugi senzori kao što su MODIS i VIIRS za srednju prostornu rezoluciju i paket snimaka visoke prostorne rezolucije snimljenih među ostalim satelitima Landsat, SPOT i IRS. Varijable kao što su vodeni ekvivalent snijega i vlažnost tla koje se upotrebljavaju u komponenti ranog upozoravanja na opasnost od poplava izvode se pomoću senzora koji se nalaze na satelitima Metop i DMSP.

In situ podaci uključuju podatke dobivene zračnim promatranjem (na primjer iz zrakoplova ili bespilotnih zrakoplova). Za potrebe komponente ranog upozoravanja in situ komponenta obuhvaća hidrometeorološka promatranja relevantnih nacionalnih i regionalnih tijela.

---

PRILOG VII.

TEHNIČKE SPECIFIKACIJE ZA SIGURNOSNE USLUGE PROGRAMA COPERNICUS

CILJEVI I PODRUČJE PRIMJENE SIGURNOSNIH USLUGA PROGRAMA COPERNICUS

Svrha je sigurnosnih usluga programa Copernicus osigurati pružanje relevantnih i primjerenih podataka i informacija kako bi Unija mogla odgovoriti na probleme u području civilne sigurnosti te poboljšati kapacitete za sprečavanje kriza, pripravnosti na krizu i odgovaranja na krizu, posebno poboljšanjem nadzora granica i mora, te potporu programa Copernicus vanjskom djelovanju Unije. Sigurnosne usluge programa Copernicus sastoje se od sljedećih komponenata:

| (a) | komponente nadzora granica, čije je upravljanje delegirano Frontexu kao delegiranom subjektu; |
| --- | --- |

(a)

komponente nadzora granica, čije je upravljanje delegirano Frontexu kao delegiranom subjektu;

| (b) | komponente pomorskog nadzora, čije je upravljanje delegirano EMSA-i kao delegiranom subjektu; |
| --- | --- |

(b)

komponente pomorskog nadzora, čije je upravljanje delegirano EMSA-i kao delegiranom subjektu;

| (c) | komponente za Potporu vanjskom djelovanju Unije, čije je upravljanje delegirano SATCEN-u kao delegiranom subjektu. |
| --- | --- |

(c)

komponente za Potporu vanjskom djelovanju Unije, čije je upravljanje delegirano SATCEN-u kao delegiranom subjektu.

Integracijom različitih sposobnosti promatranja triju delegiranih subjekata dobiva se usklađen niz proizvoda razvijen uz minimalne troškove zahvaljujući operativnim sinergijama.

DIO I.

Komponenta nadzora granica sigurnosnih usluga programa Copernicus

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Element sigurnosnih usluga programa Copernicus za nadzor granica osmišljen je tako da omogući bolju informiranost o stanju, čime se podupire sposobnost odgovaranja na sigurnosne izazove na vanjskim granicama Unije otkrivanjem i praćenjem prekograničnih sigurnosnih prijetnji, procjenom rizika i sustavima za ranog upozoravanje, kartiranjem i praćenjem.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Na temelju prikupljenih zahtjeva korisnika komponenta nadzora granica pruža usluge u sljedećim tematskim područjima, pri čemu se podatkovni i/ili informacijski proizvodi grupiraju prema glavnom području primjene:

| (a) | usluge praćenja kopna (S1, S2, S3) temelje se na satelitskim snimkama i obuhvaćaju analizu luka, obala, plaža i graničnih prijelaza, a moraju ih tumačiti stručnjaci; |
| --- | --- |

(a)

usluge praćenja kopna (S1, S2, S3) temelje se na satelitskim snimkama i obuhvaćaju analizu luka, obala, plaža i graničnih prijelaza, a moraju ih tumačiti stručnjaci;

| (b) | usluge praćenja mora (S4, S5, S6, S7) poluautomatske su i temelje se na sustavima izvješćivanja s brodova i otkrivanju brodova na satelitskim snimkama; |
| --- | --- |

(b)

usluge praćenja mora (S4, S5, S6, S7) poluautomatske su i temelje se na sustavima izvješćivanja s brodova i otkrivanju brodova na satelitskim snimkama;

| (c) | usluge praćenja stanja okoliša (S8) omogućuju analizu varijabli okoliša, uključujući informacije o terenu i vremenskim uvjetima. |
| --- | --- |

(c)

usluge praćenja stanja okoliša (S8) omogućuju analizu varijabli okoliša, uključujući informacije o terenu i vremenskim uvjetima.

3.   ARHITEKTURA USLUGE

Komponenta nadzora granica dijeli se na sljedeća područja aktivnosti:

| (a) | opće upravljanje delegiranim aktivnostima, uključujući nabavu, upravljanje ugovorima i izvješćivanje; |
| --- | --- |

(a)

opće upravljanje delegiranim aktivnostima, uključujući nabavu, upravljanje ugovorima i izvješćivanje;

| (b) | upravljanje uslugama, uključujući utvrđivanje potreba, prikupljanje, osiguranje kvalitete i isporuku usluga nadzora granica; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje uslugama, uključujući utvrđivanje potreba, prikupljanje, osiguranje kvalitete i isporuku usluga nadzora granica;

| (c) | razvoj usluga u skladu s promjenama potreba korisnika u pogledu usluga (tijela za nadzor granica i Frontex); |
| --- | --- |

(c)

razvoj usluga u skladu s promjenama potreba korisnika u pogledu usluga (tijela za nadzor granica i Frontex);

| (d) | prihvaćenost među korisnicima i njihovo osposobljavanje, uključujući sve potrebne aktivnosti za osposobljavanje korisnika i procjenu razine upotrebe svake isporučene usluge. |
| --- | --- |

(d)

prihvaćenost među korisnicima i njihovo osposobljavanje, uključujući sve potrebne aktivnosti za osposobljavanje korisnika i procjenu razine upotrebe svake isporučene usluge.

Usluge nadzora granica programa Copernicus primjenjuju se u okviru Frontexovih usluga spajanja koje su već uspostavljene u agenciji.

Sljedećim aktivnostima uglavnom upravlja Frontex uz podršku ugovaratelja prema potrebi:

| (a) | svakodnevnim aktivnostima i odnosima s korisnicima; |
| --- | --- |

(a)

svakodnevnim aktivnostima i odnosima s korisnicima;

| (b) | planiranjem, naručivanjem, prikupljanjem i naplatom proizvoda (proizvoda promatranja Zemlje i proizvoda koji ne potpadaju pod promatranje Zemlje); |
| --- | --- |

(b)

planiranjem, naručivanjem, prikupljanjem i naplatom proizvoda (proizvoda promatranja Zemlje i proizvoda koji ne potpadaju pod promatranje Zemlje);

| (c) | upravljanjem informatičkim aktivnostima, uključujući upravljanje incidentima i problemima; |
| --- | --- |

(c)

upravljanjem informatičkim aktivnostima, uključujući upravljanje incidentima i problemima;

| (d) | osiguranjem kvalitete isporučenih proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

osiguranjem kvalitete isporučenih proizvoda;

| (e) | primjenom ispravaka i nadogradnje usluga; |
| --- | --- |

(e)

primjenom ispravaka i nadogradnje usluga;

| (f) | praćenjem isporuke usluga. |
| --- | --- |

(f)

praćenjem isporuke usluga.

Kako bi se poduprle prethodno navedene aktivnosti, Frontex u svrhu analize kopnenih i morskih područja s EUSC-om odnosno s EMSA-om zaključuje sporazume o razini usluge koji se djelomično financiraju iz programa Copernicus.

Provedba potvrde koncepta i predoperativnih projekata može se upotrijebiti kako bi se ispitali i vrednovali novi zahtjevi korisnika.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Frontex mora odrediti pojedinačne aktivacije usluga programa Copernicus u svrhu nadzora granica na temelju vlastite procjene rizika trenutačnog stanja. Nadzor granica sadržava sljedeće usluge:

| (a) | (S1) praćenje obale – proizvodi programa Copernicus razvijeni u području praćenja obale sastoje se od pravovremenih i ad hoc izvješća o analizi snimaka, vektorskih podataka i snimaka obalnih pojaseva (plaža i luka) utvrđenih analizom rizika kako bi se podržala operativna procjena aktivnosti povezanih s nezakonitim migracijama i prekograničnim kriminalom; |
| --- | --- |

(a)

(S1) praćenje obale – proizvodi programa Copernicus razvijeni u području praćenja obale sastoje se od pravovremenih i ad hoc izvješća o analizi snimaka, vektorskih podataka i snimaka obalnih pojaseva (plaža i luka) utvrđenih analizom rizika kako bi se podržala operativna procjena aktivnosti povezanih s nezakonitim migracijama i prekograničnim kriminalom;

| (b) | (S2) praćenje predgraničnog područja – pravovremena i ad hoc izvješća o analizi snimaka, vektorski podaci i snimke predgraničnog područja utvrđeni analizom rizika kako bi se podržala operativna procjena aktivnosti povezanih s nezakonitim migracijama i prekograničnim kriminalom; |
| --- | --- |

(b)

(S2) praćenje predgraničnog područja – pravovremena i ad hoc izvješća o analizi snimaka, vektorski podaci i snimke predgraničnog područja utvrđeni analizom rizika kako bi se podržala operativna procjena aktivnosti povezanih s nezakonitim migracijama i prekograničnim kriminalom;

| (c) | (S3) referentne snimke/kartiranje – proizvodi programa Copernicus razvijeni u obliku referentnih snimaka/kartiranja temelje se na satelitskim snimkama vrlo visoke rezolucije i vektorskim podacima za posebna područja trećih zemalja utvrđena analizom rizika; |
| --- | --- |

(c)

(S3) referentne snimke/kartiranje – proizvodi programa Copernicus razvijeni u obliku referentnih snimaka/kartiranja temelje se na satelitskim snimkama vrlo visoke rezolucije i vektorskim podacima za posebna područja trećih zemalja utvrđena analizom rizika;

| (d) | (S4) pomorski nadzor interesnih područja – proizvodi programa Copernicus razvijeni radi pomorskog nadzora interesnih područja obuhvaćaju identifikaciju i praćenje plovila od interesa upotrebom podataka dobivenih promatranjem Zemlje zajedno s in situ podacima iz otvorenih izvora te s platformi i senzora; |
| --- | --- |

(d)

(S4) pomorski nadzor interesnih područja – proizvodi programa Copernicus razvijeni radi pomorskog nadzora interesnih područja obuhvaćaju identifikaciju i praćenje plovila od interesa upotrebom podataka dobivenih promatranjem Zemlje zajedno s in situ podacima iz otvorenih izvora te s platformi i senzora;

| (e) | (S5) usluga otkrivanja plovila – proizvodi programa Copernicus razvijeni u okviru usluge otkrivanja plovila obuhvaćaju satelitsko otkrivanje (SAR) i (optičku) identifikaciju plovila u korelaciji sa sustavima suradnje (AIS, LRIT); |
| --- | --- |

(e)

(S5) usluga otkrivanja plovila – proizvodi programa Copernicus razvijeni u okviru usluge otkrivanja plovila obuhvaćaju satelitsko otkrivanje (SAR) i (optičku) identifikaciju plovila u korelaciji sa sustavima suradnje (AIS, LRIT);

| (f) | (S6) usluga praćenja plovila i prijavljivanja s plovila – proizvodi programa Copernicus razvijeni u okviru usluge praćenja plovila i prijavljivanja s plovila obuhvaćaju kombinirane zemaljske/satelitske ulazne podatke iz sustava AIS, LRIT i VMS; |
| --- | --- |

(f)

(S6) usluga praćenja plovila i prijavljivanja s plovila – proizvodi programa Copernicus razvijeni u okviru usluge praćenja plovila i prijavljivanja s plovila obuhvaćaju kombinirane zemaljske/satelitske ulazne podatke iz sustava AIS, LRIT i VMS;

| (g) | (S7) usluga prepoznavanja anomalija kod plovila – proizvodi programa Copernicus razvijeni u okviru usluge prepoznavanja anomalija kod plovila obuhvaćaju upozorenja koja se generiraju automatski kad se otkrije sumnjivo ponašanje; |
| --- | --- |

(g)

(S7) usluga prepoznavanja anomalija kod plovila – proizvodi programa Copernicus razvijeni u okviru usluge prepoznavanja anomalija kod plovila obuhvaćaju upozorenja koja se generiraju automatski kad se otkrije sumnjivo ponašanje;

| (h) | (S8) procjena okoliša za analizu rizika – proizvodi programa Copernicus u području procjene okoliša za analizu rizika obuhvaćaju informacije o okolišu (trenutačne vremenske uvjete, vremenske prognoze i stanje na moru) kako bi se poduprlo operativno planiranje, procesi odlučivanja i planiranje prikupljanja satelitskih snimaka; |
| --- | --- |

(h)

(S8) procjena okoliša za analizu rizika – proizvodi programa Copernicus u području procjene okoliša za analizu rizika obuhvaćaju informacije o okolišu (trenutačne vremenske uvjete, vremenske prognoze i stanje na moru) kako bi se poduprlo operativno planiranje, procesi odlučivanja i planiranje prikupljanja satelitskih snimaka;

| (i) | (S9) procjena velike površine okoliša za analizu rizika – usluga se isporučuje na zahtjev, a može se zatražiti putem Eurosurovih usluga spajanja; isporučuje se analizom snimaka na temelju praćenja posebnih područja pomoću snimaka iz arhive i novih snimaka; |
| --- | --- |

(i)

(S9) procjena velike površine okoliša za analizu rizika – usluga se isporučuje na zahtjev, a može se zatražiti putem Eurosurovih usluga spajanja; isporučuje se analizom snimaka na temelju praćenja posebnih područja pomoću snimaka iz arhive i novih snimaka;

| (j) | (S10) usluga izviđanja promatranja Zemlje – usluga se isporučuje na zahtjev, a nacionalni koordinacijski centri mogu je zatražiti putem Eurosurovih usluga spajanja; u okviru usluge izviđanja promatranja Zemlje isporučuje se početna procjena i identifikacija posebnih područja i ciljeva od interesa unutar velikih površina; utvrđena područja i objekte validira podnositelj zahtjeva, a prema potrebi se dodatno analiziraju u okviru standardnih usluga praćenja; |
| --- | --- |

(j)

(S10) usluga izviđanja promatranja Zemlje – usluga se isporučuje na zahtjev, a nacionalni koordinacijski centri mogu je zatražiti putem Eurosurovih usluga spajanja; u okviru usluge izviđanja promatranja Zemlje isporučuje se početna procjena i identifikacija posebnih područja i ciljeva od interesa unutar velikih površina; utvrđena područja i objekte validira podnositelj zahtjeva, a prema potrebi se dodatno analiziraju u okviru standardnih usluga praćenja;

| (k) | (S11) procjena migracijskih mreža i mreža prekograničnog kriminala – usluga se isporučuje na zahtjev, a nacionalni koordinacijski centri mogu je zatražiti putem Eurosurovih usluga spajanja: tom se uslugom daje osnovno socioekonomsko stanje i početna analiza određenog područja, aktivnosti i/ili organizirane zločinačke skupine povezane s aktivnostima nezakonitih migracija ili prekograničnog kriminala. Temelji se na više izvora. |
| --- | --- |

(k)

(S11) procjena migracijskih mreža i mreža prekograničnog kriminala – usluga se isporučuje na zahtjev, a nacionalni koordinacijski centri mogu je zatražiti putem Eurosurovih usluga spajanja: tom se uslugom daje osnovno socioekonomsko stanje i početna analiza određenog područja, aktivnosti i/ili organizirane zločinačke skupine povezane s aktivnostima nezakonitih migracija ili prekograničnog kriminala. Temelji se na više izvora.

5.   PODATKOVNE POTREBE

Kako bi isporučio podatke o nadzoru granica, Frontex prikuplja informacije iz niza izvora i stvara dodanu vrijednost svojom uslugom spajanja podataka.

Za uslugu se upotrebljavaju sljedeći ulazni podaci:

| (a) | satelitske snimke (optičke i radarske snimke); |
| --- | --- |

(a)

satelitske snimke (optičke i radarske snimke);

| (b) | podaci iz specijaliziranih sustava otkrivanja plovila; |
| --- | --- |

(b)

podaci iz specijaliziranih sustava otkrivanja plovila;

| (c) | meteorološke informacije; |
| --- | --- |

(c)

meteorološke informacije;

| (d) | obavještajne informacije. |
| --- | --- |

(d)

obavještajne informacije.

DIO II.

Komponenta pomorskog nadzora sigurnosnih usluga programa Copernicus

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Komponenta pomorskog nadzora sigurnosnih usluga programa Copernicus izrađena je kako bi se poboljšali kapaciteti Unije za sprečavanje krize, pripravnost za krizu i odgovaranje na krizne situacije pomoću boljeg pomorskog nadzora oslanjajući se na upotrebu podataka i informacija iz programa Copernicus za bolje otkrivanje i praćenje transregionalnih sigurnosnih prijetnji, procjenu rizika i sustave za rano upozoravanje te kartiranje i praćenje pomorskih područja.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Komponentom pomorskog nadzora odgovara se na zahtjeve koje su u pogledu praćenja postavile sljedeće zajednice korisnika:

| (a) | kontrola ribarstva; |
| --- | --- |

(a)

kontrola ribarstva;

| (b) | pomorska zaštita i sigurnost; |
| --- | --- |

(b)

pomorska zaštita i sigurnost;

| (c) | carina i izvršavanje zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

carina i izvršavanje zakonodavstva;

| (d) | obrana. |
| --- | --- |

(d)

obrana.

3.   ARHITEKTURA USLUGE

Usluge pomorskog nadzora programa Copernicus oslanjaju se na postojeću arhitekturu EMSA-e kako bi se kombinirali različiti elementi usluge, uključujući promatranje Zemlje, a isporučuju usluge prilagođene različitim zajednicama korisnika. Ti elementi usluge dijele se na ulazne podatke usluge i module usluge.

Ulazni podaci usluge sastoje se od sljedećih kategorija:

| (a) | promatranja Zemlje; |
| --- | --- |

(a)

promatranja Zemlje;

| (b) | informiranja o stanju pojedinog pomorskog dobra. |
| --- | --- |

(b)

informiranja o stanju pojedinog pomorskog dobra.

Moduli usluga sastoje se od:

| (a) | generičkih modula usluga; |
| --- | --- |

(a)

generičkih modula usluga;

| (b) | integracijskih modula usluga. |
| --- | --- |

(b)

integracijskih modula usluga.

Kombiniranjem ulaznih podataka usluge s odgovarajućim mogućnostima (modulima) omogućava< se pružanje prilagođenih i troškovno učinkovitih usluga čitavom nizu zajednica ovlaštenih korisnika.

EMSA-i su povjerene sljedeće posebne zadaće:

| (a) | opće upravljanje delegiranim aktivnostima; |
| --- | --- |

(a)

opće upravljanje delegiranim aktivnostima;

| (b) | upravljanje i administracija, što uključuje nabavu, upravljanje ugovorima, izvješćivanje i osiguranje kvalitete; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje i administracija, što uključuje nabavu, upravljanje ugovorima, izvješćivanje i osiguranje kvalitete;

| (c) | razvoj usluge, što uključuje osmišljavanje, testiranje i uvođenje usluge; |
| --- | --- |

(c)

razvoj usluge, što uključuje osmišljavanje, testiranje i uvođenje usluge;

| (d) | rad usluge, što uključuje svakodnevne aktivnosti, upravljanje incidentima i problemima te kontinuirano poboljšanje usluge. Rad usluge uključuje sve aktivnosti povezane s planiranjem, naručivanjem i validacijom proizvoda satelita; |
| --- | --- |

(d)

rad usluge, što uključuje svakodnevne aktivnosti, upravljanje incidentima i problemima te kontinuirano poboljšanje usluge. Rad usluge uključuje sve aktivnosti povezane s planiranjem, naručivanjem i validacijom proizvoda satelita;

| (e) | prihvaćenost među korisnicima i njihovo osposobljavanje, što uključuje sve potrebne aktivnosti za osposobljavanje korisnika i procjenu razine upotrebe svake isporučene usluge. |
| --- | --- |

(e)

prihvaćenost među korisnicima i njihovo osposobljavanje, što uključuje sve potrebne aktivnosti za osposobljavanje korisnika i procjenu razine upotrebe svake isporučene usluge.

Dodatno uz te aktivnosti, ali u vezi s isporukom usluge, provodi se potvrda koncepta i predoperativni projekti, koji se mogu upotrijebiti za testiranje i validaciju novih zahtjeva korisnika u specifičnom području.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Proizvodi isporučeni u okviru komponente pomorskog nadzora sigurnosnih usluga programa Copernicus obuhvaćaju usluge navedene u nastavku.

(1)   Usluge kontrole ribarstva

Nezakonit ribolov može nepovoljno utjecati na provedbu planova upravljanja i narušiti racionalno iskorištavanje ribolovnih resursa. Tim se uslugama uzimaju u obzir sljedeće vrste zahtjeva:

| (a) | praćenje ribolovnih područja; |
| --- | --- |

(a)

praćenje ribolovnih područja;

| (b) | praćenje ribarskih luka radi nadzora i kontrole isplovljavanja i uplovljavanja ribarskih plovila. |
| --- | --- |

(b)

praćenje ribarskih luka radi nadzora i kontrole isplovljavanja i uplovljavanja ribarskih plovila.

(2)   Usluge pomorske sigurnosti i zaštite

Uslugama pomorske sigurnosti i zaštite ispunjavaju se dvije glavne kategorije korisničkih potreba:

| (a) | Potraga i spašavanje. potraga i spašavanje obuhvaća potragu za ljudima u nevolji i neposrednoj opasnosti od gubitka života te spašavanje tih ljudi. Aktivnosti potrage i spašavanja uključuju aktivnosti na udaljenim područjima, spašavanje na moru i specijalizirane mehanizme za potragu i spašavanje koji obično nisu dostupni hitnim službama. Usluga potrage i spašavanja uključuje brzo aktiviranje satelitskih resursa, slanje bespilotnih zrakoplova za praćenje velikog područja i vizualiziranje položaja sredstava za traganje i spašavanje i uzoraka po kojima svako pojedinačno sredstvo za potragu i spašavanje pretražuje područje; |
| --- | --- |

(a)

Potraga i spašavanje. potraga i spašavanje obuhvaća potragu za ljudima u nevolji i neposrednoj opasnosti od gubitka života te spašavanje tih ljudi. Aktivnosti potrage i spašavanja uključuju aktivnosti na udaljenim područjima, spašavanje na moru i specijalizirane mehanizme za potragu i spašavanje koji obično nisu dostupni hitnim službama. Usluga potrage i spašavanja uključuje brzo aktiviranje satelitskih resursa, slanje bespilotnih zrakoplova za praćenje velikog područja i vizualiziranje položaja sredstava za traganje i spašavanje i uzoraka po kojima svako pojedinačno sredstvo za potragu i spašavanje pretražuje područje;

| (b) | sigurnost brodova. Usluga uključuje traganje za pomorskim prometom i pružanje poboljšane slike pomorskog prometa upotrebom proizvoda dobivenih promatranjem Zemlje. Njezino je područje primjene globalno uz dodatan fokus na udaljenim područjima, osobito polarnima. |
| --- | --- |

(b)

sigurnost brodova. Usluga uključuje traganje za pomorskim prometom i pružanje poboljšane slike pomorskog prometa upotrebom proizvoda dobivenih promatranjem Zemlje. Njezino je područje primjene globalno uz dodatan fokus na udaljenim područjima, osobito polarnima.

(3)   Carinske usluge

Carinske usluge moraju osigurati da se podaci dobiveni suradnjom upotrebljavaju kako bi se pratili brodovi te putanje i dolasci u luke uspoređivali s informacijama iz već postojećih sustava u niz svrha.

Fokus praćenja nezakonitog trgovanja robom je na proširivanju slike pomorskog stanja i unakrsnoj provjeri informacija u osnovnim registrima, informacija o plovilima i podataka iz izvješća. Uslugom se podržavaju specifične operacije/intervencije u kojima su brza dodjela i praćenje važan zahtjev. Aktivnosti provedbe uključuju praćenje isplovljavanja određenih brodova iz luka i s plaža trećih zemalja te otkrivanje neuobičajenog ponašanja.

(4)   Usluge izvršavanja zakonodavstva

Fokus usluga izvršavanja zakonodavstva je na proširivanju slike stanja pomorskog dobra na temelju postojećih civilnih resursa i mogućnosti te na provedbi daljnje integracije informacija. Temelje se na mehanizmima brze dodjele zadaća i praćenja posebnih operacija.

(5)   Usluge praćenja morskog okoliša

Usluge praćenja morskog okoliša obuhvaćaju aktivnosti sustava CleanSeaNet. U tom se pogledu državama članicama koje sudjeluju nudi pomoć u sljedećim aktivnostima:

| (a) | identifikaciji i praćenju onečišćenja morske površine naftom; |
| --- | --- |

(a)

identifikaciji i praćenju onečišćenja morske površine naftom;

| (b) | praćenju slučajnog onečišćenja u hitnim situacijama; |
| --- | --- |

(b)

praćenju slučajnog onečišćenja u hitnim situacijama;

| (c) | potpori u utvrđivanju onečišćivača. |
| --- | --- |

(c)

potpori u utvrđivanju onečišćivača.

5.   PODATKOVNE POTREBE

Usluge pomorskog nadzora programa Copernicus upotrebljavaju podatke iz programa Copernicus i druge podatke kao ulazne podatke za proizvode.

| (1) | Podaci dobiveni promatranjem Zemlje i izvedeni proizvodi koji potječu iz:






  (a) | SAR snimaka; |
| --- | --- | --- |

(1)

Podaci dobiveni promatranjem Zemlje i izvedeni proizvodi koji potječu iz:

(a)

SAR snimaka;

| (b) | optičkih snimaka; |
| --- | --- |

(b)

optičkih snimaka;

| (c) | satelitskih videozapisa. |
| --- | --- |

(c)

satelitskih videozapisa.

| (2) | Podaci koji nisu dobiveni promatranjem Zemlje i proizvodi s dodanom vrijednošću koji potječu iz:






  (a) | daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava (RPAS); |
| --- | --- | --- |

(2)

Podaci koji nisu dobiveni promatranjem Zemlje i proizvodi s dodanom vrijednošću koji potječu iz:

(a)

daljinski upravljanih zrakoplovnih sustava (RPAS);

| (b) | satelitskih sustava automatske identifikacije brodova (SAT-AIS); |
| --- | --- |

(b)

satelitskih sustava automatske identifikacije brodova (SAT-AIS);

| (c) | sustava prijavljivanja s brodova u skladu s odgovarajućim pravnim osnovama; |
| --- | --- |

(c)

sustava prijavljivanja s brodova u skladu s odgovarajućim pravnim osnovama;

| (d) | informacija o plovilima (iz baza podataka o plovilima). |
| --- | --- |

(d)

informacija o plovilima (iz baza podataka o plovilima).

| (3) | In situ podaci koji potječu iz drugih izvora – senzori postavljeni na bilo koje vozilo, plovilo ili drugo prijevozno sredstvo. |
| --- | --- |

(3)

In situ podaci koji potječu iz drugih izvora – senzori postavljeni na bilo koje vozilo, plovilo ili drugo prijevozno sredstvo.

DIO III.

Komponenta sigurnosnih usluga programa Copernicus za Potporu vanjskom djelovanju Unije

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Uspostava usluge Potpore vanjskom djelovanju EU-a (SEA) temelji se na pretpostavci bliske suradnje s uslugom programa Copernicus za upravljanje kriznim situacijama (EMS). Koordinacija između SEA-e i EMS-a temelji se na sljedećim načelima:

| (a) | pri integraciji portfelja SEA-e i EMS-a trebaju se uzeti u obzir potrebe obiju zajednica korisnika; |
| --- | --- |

(a)

pri integraciji portfelja SEA-e i EMS-a trebaju se uzeti u obzir potrebe obiju zajednica korisnika;

| (b) | koordinacija usluga ne smije nepovoljno utjecati na brzinu, specifičnosti ili kvalitetu portfelja pojedinačne usluge i osjetljivost zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

koordinacija usluga ne smije nepovoljno utjecati na brzinu, specifičnosti ili kvalitetu portfelja pojedinačne usluge i osjetljivost zahtjeva;

| (c) | cilj koordinacije mora biti potencijalna ušteda zahvaljujući dijeljenju troškova. |
| --- | --- |

(c)

cilj koordinacije mora biti potencijalna ušteda zahvaljujući dijeljenju troškova.

2.   ZAHTJEVI KORISNIKA I GLAVNA PODRUČJA PRIMJENE

Usluga obuhvaća sljedeća glavna područja:

| (a) | informiranje o krizama; |
| --- | --- |

(a)

informiranje o krizama;

| (b) | sprečavanje kriza i pripravnost za krize; |
| --- | --- |

(b)

sprečavanje kriza i pripravnost za krize;

| (c) | informativne napomene i analizu aktivnosti. |
| --- | --- |

(c)

informativne napomene i analizu aktivnosti.

Proizvodi usluga Potpore vanjskom djelovanju EU-a dostupni su samo sljedećim ovlaštenim korisnicima:

| (a) | Europskoj službi za vanjsko djelovanje (strukture za upravljanje krizom EEAS-a, delegacije EU-a, regionalni uredi EEAS-a); |
| --- | --- |

(a)

Europskoj službi za vanjsko djelovanje (strukture za upravljanje krizom EEAS-a, delegacije EU-a, regionalni uredi EEAS-a);

| (b) | misijama i operacijama Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); |
| --- | --- |

(b)

misijama i operacijama Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP);

| (c) | sljedećim službama Komisije:






  (1) | Glavnoj upravi za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu; |
| --- | --- | --- |

(c)

sljedećim službama Komisije:

(1)

Glavnoj upravi za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu;

| (2) | Glavnoj upravi za međunarodnu suradnju i razvoj; |
| --- | --- |

(2)

Glavnoj upravi za međunarodnu suradnju i razvoj;

| (d) | ministarstvima obrane, ministarstvima vanjskih poslova i obavještajnim centrima u državama članicama; |
| --- | --- |

(d)

ministarstvima obrane, ministarstvima vanjskih poslova i obavještajnim centrima u državama članicama;

| (e) | Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

(e)

Ujedinjenim narodima.

3.   ARHITEKTURA USLUGE

Usluga se sastoji od pružanja geoprostornih podatka na zahtjev kao potpore odlučivanju ili operacijama u razdoblju krize. Usluga se temelji na prikupljanju, obradi i analizi satelitskih snimaka i kolateralnih informacija.

Proizvode čini kombinacija standardiziranih slojeva informacija koji odgovaraju potrebama korisnika. Ti se slojevi mogu grupirati u različite izlazne formate, kao što su karte, geoprostorni skupovi podataka (vektorski i rasterski podaci) i/ili usluge dostupne putem interneta (internetske karte). Korisnici mogu odabrati proizvode iz portfelja SEA-e te navesti svoje specifične potrebe.

Cilj je usluge osigurati dostupnost 24 sata dnevno, 7 dana tjedno i uključuje uslugu „brzog odgovora”.

Operacije usluge uključuju:

| (a) | pokretanje aplikacije Service Focal Point (SFP) za sve aktivacije usluge Potpore vanjskom djelovanju EU-a; |
| --- | --- |

(a)

pokretanje aplikacije Service Focal Point (SFP) za sve aktivacije usluge Potpore vanjskom djelovanju EU-a;

| (b) | službu za korisnike programa Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

službu za korisnike programa Copernicus;

| (c) | osmišljavanje proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

osmišljavanje proizvoda;

| (d) | zahtjev za pristup podacima iz svemirske komponente programa Copernicus i rukovanje njima; |
| --- | --- |

(d)

zahtjev za pristup podacima iz svemirske komponente programa Copernicus i rukovanje njima;

| (e) | usmjeravanje izvođača u izradi proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

usmjeravanje izvođača u izradi proizvoda;

| (f) | internu analizu i dodanu vrijednost kad god je potrebno za sve aktivacije sukladne s upravljanjem SATCEN-a; |
| --- | --- |

(f)

internu analizu i dodanu vrijednost kad god je potrebno za sve aktivacije sukladne s upravljanjem SATCEN-a;

| (g) | validaciju i distribuciju proizvoda; |
| --- | --- |

(g)

validaciju i distribuciju proizvoda;

| (h) | koordinaciju s uslugama za upravljanje kriznim situacijama programa Copernicus; |
| --- | --- |

(h)

koordinaciju s uslugama za upravljanje kriznim situacijama programa Copernicus;

| (i) | koordinaciju s drugim uslugama programa Copernicus relevantnima za korisnike Službe za vanjsko djelovanje i ZVSP-a/ZSOP-a; |
| --- | --- |

(i)

koordinaciju s drugim uslugama programa Copernicus relevantnima za korisnike Službe za vanjsko djelovanje i ZVSP-a/ZSOP-a;

| (j) | širenje i provedbu politike – uzimajući u obzir korisničke profile i osjetljivost podataka. |
| --- | --- |

(j)

širenje i provedbu politike – uzimajući u obzir korisničke profile i osjetljivost podataka.

Aktivnosti u radu usluga su provedba i rad svih procesa za usluge Potpore vanjskom djelovanju EU-a u skladu s okvirom definiranim na razini upravljanja i koordinacije.

Koordinator usluge Potpore vanjskom djelovanju EU-a zadužen je za sljedeće radnje za svaku aktivaciju:

| (a) | procjenu troškova za analizu troškova i koristi ili procjenu učinka; |
| --- | --- |

(a)

procjenu troškova za analizu troškova i koristi ili procjenu učinka;

| (b) | rješavanje pitanja osjetljivosti; |
| --- | --- |

(b)

rješavanje pitanja osjetljivosti;

| (c) | upravljanje incidentima i problemima; |
| --- | --- |

(c)

upravljanje incidentima i problemima;

| (d) | praćenje isporuke usluga. |
| --- | --- |

(d)

praćenje isporuke usluga.

4.   PORTFELJ TEHNIČKIH USLUGA

Detaljan portfelj usluge Potpore vanjskom djelovanju EU-a programa Copernicus sastoji se od sljedećih proizvoda.

(1)   Referentne karte

Referentne karte kartografski su proizvodi visoke kvalitete i uključuju širok raspon uočljivih karakteristika. Različiti slojevi informacija uključuju osnovne vrste kao što su cestovna mreža, granice, hidrografija, teren itd. Informacijama iz referentnih karata podupiru se orijentacija, lokalna navigacija, strateško odlučivanje i logistička primjena. Ovisno o okolnostima slojevi informacija u referentnoj karti mogu se nadopuniti posebnim slojem potrebnim u određenoj situaciji.

(2)   Procjena statusa cestovne mreže

Procjena statusa cestovne mreže korisnicima daje na raspolaganje kartu s različitim vrstama informacija o statusu cestovne mreže.

(3)   Procjena štete od sukoba

U procjeni štete od sukoba upotrebljava se otkrivanje promjena kako bi se dobila vizualna interpretacija informacija o raspodjeli štete u području zahvaćenom krizom. U urbanim su područjima gradski blokovi označeni bojom u skladu s intenzitetom štete. U raštrkanim područjima upotrebljavaju se toplinske karte kako bi se označila šteta, a stupnjevi zahvaćenosti različitih dijelova svakog područja istaknuti su gradacijom boja.

(4)   Analiza kritične infrastrukture

U analizi kritične infrastrukture identificiraju se najvažnije komponente sive ili prirodne infrastrukture koja se smatra kritičnom i procjenjuje njihovo operativno stanje.

(5)   Potpora planu za evakuaciju

Potporom planu za evakuaciju pružaju se geoprostorne informacije kako bi se podržala evakuacija ljudi iz područja zahvaćenih krizom. Na temelju preliminarne analize provedene u skladu s vrstama rizika povezanih s pojedinom lokacijom razvijeni proizvodi uključuju informacije kao što su potencijalne točke okupljanja, područja za slijetanje helikoptera, točke i rute za evakuaciju.

(6)   Karta granica izvan EU-a

Karta granica izvan EU-a korisnicima omogućava prikupljanje informacija potrebnih za podupiranje odluka o graničnim pitanjima izvan EU-a.

(7)   Analiza kampova

Analiza kampova proizvod je usmjeren na podupiranje procesa odlučivanja u pogledu raseljenog stanovništva (interno raseljeno stanovništvo ili izbjeglice). Proizvodi se fokusiraju na karakterizaciju objekata kampa, identifikaciju stambenih prostora i zgrada s drugim funkcijama i na kraju pružanje procjene populacijskih raspona.

(8)   Prikaz krizne situacije

Prikaz krizne situacije proizvod je namijenjen ukupnoj procjeni ozbiljnosti sukoba/krize i povezanih posljedica. Kako bi se njime ispunila ta svrha, proizvod se sastoji od skupa popratnih informacija o krizi. Postojeće popratne informacije prikupljaju se, ujednačavaju i sastavljaju u jedinstvenu sliku (koja se sastoji od karata stanja i opcionalnih izvješća).

(9)   Izvješće o aktivnostima:

Izvješće o aktivnostima proizvod je kojim se korisniku na raspolaganje stavlja analiza bilo koje ljudske aktivnosti. Proizvod je vrlo fleksibilan.

5.   PODATKOVNE POTREBE

Za uslugu se upotrebljavaju podaci u vrlo visokoj rezoluciji.

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/56

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/621

оd 20. travnja 2018.

o tehničkim specifikacijama za svemirsku komponentu programa Copernicus u skladu s Uredbom (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (1), a posebno njezin članak 9. stavak 8. točku (b),

budući da:

| (1) | Program Copernicus, uspostavljen Uredbom (EU) br. 377/2014, civilni je program usmjeren na korisnika koji se temelji na postojećim nacionalnim i europskim kapacitetima, a njegov je glavni operativni cilj pružanje točnih i pouzdanih informacija u području okoliša i sigurnosti koje su prilagođene potrebama korisnika te podupiru druge politike Unije, posebice one koje se odnose na unutarnje tržište, promet, okoliš, energiju, civilnu zaštitu i civilnu sigurnost, suradnju s trećim zemljama i humanitarnu pomoć. |
| --- | --- |

(1)

Program Copernicus, uspostavljen Uredbom (EU) br. 377/2014, civilni je program usmjeren na korisnika koji se temelji na postojećim nacionalnim i europskim kapacitetima, a njegov je glavni operativni cilj pružanje točnih i pouzdanih informacija u području okoliša i sigurnosti koje su prilagođene potrebama korisnika te podupiru druge politike Unije, posebice one koje se odnose na unutarnje tržište, promet, okoliš, energiju, civilnu zaštitu i civilnu sigurnost, suradnju s trećim zemljama i humanitarnu pomoć.

| (2) | Prema Uredbi (EU) br. 377/2014 Copernicus sačinjavaju tri komponente među kojima je i svemirska komponenta kojoj je svrha osigurati održivo promatranje iz svemira za sljedeća područja usluga: praćenje stanja atmosfere, praćenje morskog okoliša, praćenje kopna, klimatske promjene, upravljanje u kriznim situacijama i sigurnost. Komisija ima punu nadležnost za program Copernicus i koordinira njegove različite komponente. |
| --- | --- |

(2)

Prema Uredbi (EU) br. 377/2014 Copernicus sačinjavaju tri komponente među kojima je i svemirska komponenta kojoj je svrha osigurati održivo promatranje iz svemira za sljedeća područja usluga: praćenje stanja atmosfere, praćenje morskog okoliša, praćenje kopna, klimatske promjene, upravljanje u kriznim situacijama i sigurnost. Komisija ima punu nadležnost za program Copernicus i koordinira njegove različite komponente.

| (3) | Tehničke specifikacije za svemirsku komponentu programa Copernicus potrebne su za utvrđivanje polaznog stanja za provedbu i razvoj svemirske komponente kao dijela upravljanja Copernicusom. |
| --- | --- |

(3)

Tehničke specifikacije za svemirsku komponentu programa Copernicus potrebne su za utvrđivanje polaznog stanja za provedbu i razvoj svemirske komponente kao dijela upravljanja Copernicusom.

| (4) | U tehničkim specifikacijama za svemirsku komponentu programa Copernicus trebali bi se razmatrati aspekti kao što su izvršavanje namjenskih misija i upravljanje tim misijama, prijem, obrada, arhiviranje i širenje podataka, pružanje, arhiviranje i širenje podataka dodatnih misija koji nadopunjuju podatke namjenskih misija te postupak za osiguravanje razvoja sustava. |
| --- | --- |

(4)

U tehničkim specifikacijama za svemirsku komponentu programa Copernicus trebali bi se razmatrati aspekti kao što su izvršavanje namjenskih misija i upravljanje tim misijama, prijem, obrada, arhiviranje i širenje podataka, pružanje, arhiviranje i širenje podataka dodatnih misija koji nadopunjuju podatke namjenskih misija te postupak za osiguravanje razvoja sustava.

| (5) | Razvoj svemirske komponente programa Copernicus započeo je u okviru programa za svemirsku komponentu Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti (GMES) koji, među ostalim, financiraju Europska svemirska agencija (ESA) i Komisija. Tehničke specifikacije za svemirsku komponentu programa Copernicus trebale bi obuhvaćati cijelu svemirsku komponentu s posebnim naglaskom na aktivnostima koje se financiraju na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014. |
| --- | --- |

(5)

Razvoj svemirske komponente programa Copernicus započeo je u okviru programa za svemirsku komponentu Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti (GMES) koji, među ostalim, financiraju Europska svemirska agencija (ESA) i Komisija. Tehničke specifikacije za svemirsku komponentu programa Copernicus trebale bi obuhvaćati cijelu svemirsku komponentu s posebnim naglaskom na aktivnostima koje se financiraju na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014.

| (6) | Svemirska komponenta programa Copernicus kao cjelina financira se na temelju brojnih sporazuma. Oni obuhvaćaju sporazume sklopljene u okviru programa ESA-e za svemirsku komponentu GMES-a, sporazum o programu Copernicus te izborne programe Jason-CS i Jason-3 Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT). Aktivnosti financirane u okviru programa ESA-e za svemirsku komponentu GMES-a uključuju razvoj satelitskih jedinica A i B misija Sentinel-1, -2 i -3, misije Sentinel-5p, jedinica A i B misije Sentinel-4 te jedinica A misija Sentinel-5 i -6. Sentinel-6 sufinancira EUMETSAT u okviru svojeg izbornog programa Jason-CS. |
| --- | --- |

(6)

Svemirska komponenta programa Copernicus kao cjelina financira se na temelju brojnih sporazuma. Oni obuhvaćaju sporazume sklopljene u okviru programa ESA-e za svemirsku komponentu GMES-a, sporazum o programu Copernicus te izborne programe Jason-CS i Jason-3 Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT). Aktivnosti financirane u okviru programa ESA-e za svemirsku komponentu GMES-a uključuju razvoj satelitskih jedinica A i B misija Sentinel-1, -2 i -3, misije Sentinel-5p, jedinica A i B misije Sentinel-4 te jedinica A misija Sentinel-5 i -6. Sentinel-6 sufinancira EUMETSAT u okviru svojeg izbornog programa Jason-CS.

| (7) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za program Copernicus, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za program Copernicus,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Tehničke specifikacije za svemirsku komponentu programa Copernicus

Donose se tehničke specifikacije za svemirsku komponentu programa Copernicus iz članka 6. Uredbe (EU) br. 377/2014 u vezi s njezinom provedbom i razvojem na temelju zahtjeva korisnika, kako je utvrđeno u Prilogu.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 122, 24.4.2014., str. 44.

1

---

PRILOG

1.   PODRUČJE PRIMJENE TEHNIČKIH SPECIFIKACIJA ZA SVEMIRSKU KOMPONENTU

Svemirska komponenta programa Copernicus uključuje sljedeće aktivnosti:

| (a) | razvoj, lansiranje i rad namjenskih satelita programa Copernicus (Sentineli); |
| --- | --- |

(a)

razvoj, lansiranje i rad namjenskih satelita programa Copernicus (Sentineli);

| (b) | obradu i generiranje podatkovnih proizvoda misija Sentinel na temelju prikupljenih podataka; |
| --- | --- |

(b)

obradu i generiranje podatkovnih proizvoda misija Sentinel na temelju prikupljenih podataka;

| (c) | širenje podataka; |
| --- | --- |

(c)

širenje podataka;

| (d) | nabavu i isporuku podataka iz satelitskih misija trećih strana (dodatne misije programa Copernicus) u slučaju da Sentineli ne mogu isporučiti podatke koji su potrebni uslugama programa Copernicus. |
| --- | --- |

(d)

nabavu i isporuku podataka iz satelitskih misija trećih strana (dodatne misije programa Copernicus) u slučaju da Sentineli ne mogu isporučiti podatke koji su potrebni uslugama programa Copernicus.

Satelitske podatkovne proizvode upotrebljavaju usluge programa Copernicus i drugi korisnici koji te podatke, zajedno s podacima iz više izvora, pretvaraju u jedinstvene geofizičke varijable ili informacijske proizvode više razine.

Svemirska komponenta programa Copernicus oblikuje se na temelju zahtjeva za podatke i promatranje koje iznesu temeljni korisnici programa Copernicus (institucije i tijela Unije, europska, nacionalna, regionalna ili lokalna tijela aktivna u području praćenja stanja atmosfere, praćenja morskog okoliša, praćenja kopna, klimatskih promjena, upravljanja u kriznim situacijama i sigurnosti). Ti su zahtjevi temelj za definiranje zahtjeva za sustav svemirske komponente programa Copernicus.

Zahtjevi u okviru programa Copernicus koji se odnose na podatke za promatranje Zemlje iz svemira u razdoblju od 2014. do 2020. dokumentiraju se u
  „dokumentu o zahtjevima za skladište podataka” (verzija 2.x). Taj dokument obuhvaća zahtjeve prikupljene u okviru usluga programa Copernicus i od korisnika programa Copernicus koji zatraže podatke o promatranju Zemlje. Ažurirane verzije dokumenta uzet će se u obzir za razvoj svemirske komponente programa Copernicus. Zahtjevi za podatke navedeni su u tablici 1.

Tablica 1.

Sažetak zahtjeva za skupove podataka usluga programa Copernicus

| Zahtjev za glavne podatke (1) | Potencijalni izvori podataka programa Copernicus |
| --- | --- |
| Kopno |
| paneuropska (EEA39) pokrivenost, snimke bez oblaka u visokoj rezoluciji (HR) | namjenske misije
  dodatne misije |
| potpuna pokrivenost Europe (EEA39) u vrlo visokoj rezoluciji (VHR) | dodatne misije |
| globalna pokrivenost optičkim snimanjem u visokoj rezoluciji | namjenske misije |
| globalna pokrivenost optičkim snimanjem u srednjoj rezoluciji | namjenske misije
  dodatne misije |
| globalna pokrivenost radarom sa sintetskom antenom (SAR) u srednjoj rezoluciji | namjenske misije |
| pokrivenost radarom sa sintetskom antenom (SAR) u niskoj rezoluciji | dodatne misije |
| globalna pokrivenost radiovisinomjerom sa sintetskom antenom (SAR) u srednjoj rezoluciji | namjenske misije |
| More |
| praćenje morskog leda radarom sa sintetskom antenom (SAR) u srednjoj rezoluciji | namjenske misije
  dodatne misije |
| globalni/regionalni sustavni podaci o boji oceana | namjenske misije
  dodatne misije |
| sustavni globalni i regionalni podaci o temperaturi površine mora | namjenske misije
  dodatne misije |
| sustavni globalni i regionalni altimetrijski podaci o razini mora | namjenske misije
  dodatne misije |
| Atmosfera |
| podaci za praćenje i prognoziranje aerosola | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje sumporova dioksida (SO2) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje formaldehida (HCHO) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje ozona (O3) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje ugljikova monoksida (CO) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje ugljikova dioksida (CO2) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje metana (CH4) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| podaci za praćenje i prognoziranje dušikova dioksida (NO2) u sastavu atmosfere | namjenske misije
  dodatne misije |
| Klima |
| podaci za izvođenje ključnih klimatskih varijabli (ECV) | namjenske misije
  dodatne misije |
| Krizne situacije |
| skupovi podataka s prilagodljivim specifikacijama (način rada tijekom krize, standardni način rada, visoka/vrlo visoka rezolucija, optika/SAR, arhivski podaci/novi prikupljeni podaci) | namjenske misije
  dodatne misije |

Zahtjev za glavne podatke (1)

Potencijalni izvori podataka programa Copernicus

Kopno

paneuropska (EEA39) pokrivenost, snimke bez oblaka u visokoj rezoluciji (HR)

namjenske misije

dodatne misije

potpuna pokrivenost Europe (EEA39) u vrlo visokoj rezoluciji (VHR)

dodatne misije

globalna pokrivenost optičkim snimanjem u visokoj rezoluciji

namjenske misije

globalna pokrivenost optičkim snimanjem u srednjoj rezoluciji

namjenske misije

dodatne misije

globalna pokrivenost radarom sa sintetskom antenom (SAR) u srednjoj rezoluciji

namjenske misije

pokrivenost radarom sa sintetskom antenom (SAR) u niskoj rezoluciji

dodatne misije

globalna pokrivenost radiovisinomjerom sa sintetskom antenom (SAR) u srednjoj rezoluciji

namjenske misije

More

praćenje morskog leda radarom sa sintetskom antenom (SAR) u srednjoj rezoluciji

namjenske misije

dodatne misije

globalni/regionalni sustavni podaci o boji oceana

namjenske misije

dodatne misije

sustavni globalni i regionalni podaci o temperaturi površine mora

namjenske misije

dodatne misije

sustavni globalni i regionalni altimetrijski podaci o razini mora

namjenske misije

dodatne misije

Atmosfera

podaci za praćenje i prognoziranje aerosola

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje sumporova dioksida (SO2) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje formaldehida (HCHO) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje ozona (O3) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje ugljikova monoksida (CO) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje ugljikova dioksida (CO2) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje metana (CH4) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

podaci za praćenje i prognoziranje dušikova dioksida (NO2) u sastavu atmosfere

namjenske misije

dodatne misije

Klima

podaci za izvođenje ključnih klimatskih varijabli (ECV)

namjenske misije

dodatne misije

Krizne situacije

skupovi podataka s prilagodljivim specifikacijama (način rada tijekom krize, standardni način rada, visoka/vrlo visoka rezolucija, optika/SAR, arhivski podaci/novi prikupljeni podaci)

namjenske misije

dodatne misije

2.   PREGLED SVEMIRSKE KOMPONENTE PROGRAMA COPERNICUS

2.1.   Općenito

Svemirska komponenta programa Copernicus osigurava autonomni kapacitet za promatranje iz svemira u svrhu ispunjenja ciljeva programa Copernicus, a služi prvenstveno uslužnoj komponenti programa Copernicus. Svemirska komponenta sastoji se od svemirskog segmenta satelitskih misija i zemaljskog segmenta za potporu tim misijama.

Svemirski segment obuhvaća dvije vrste satelitskih misija:

| 1. | namjenske satelitske misije pod nazivom Sentineli podijeljene u šest „porodica”: Sentinel-1, -2 i -3, (četiri jedinice u svakoj misiji, punu operativnu sposobnost čine dvije jedinice koje su u orbiti istodobno te dvije zamjenske jedinice koje jamče kontinuitet promatranja), Sentinel-4 (dvije jedinice), Sentinel-5 (tri jedinice) i Sentinel-6 (dvije jedinice). Povrh toga, misije Jason-3 i Sentinel-5p razvijaju treće strane, ali se njima upravlja u okviru programa Copernicus; |
| --- | --- |

1.

namjenske satelitske misije pod nazivom Sentineli podijeljene u šest „porodica”: Sentinel-1, -2 i -3, (četiri jedinice u svakoj misiji, punu operativnu sposobnost čine dvije jedinice koje su u orbiti istodobno te dvije zamjenske jedinice koje jamče kontinuitet promatranja), Sentinel-4 (dvije jedinice), Sentinel-5 (tri jedinice) i Sentinel-6 (dvije jedinice). Povrh toga, misije Jason-3 i Sentinel-5p razvijaju treće strane, ali se njima upravlja u okviru programa Copernicus;

| 2. | misije trećih strana, koje čine sateliti europskih, nacionalnih ili komercijalnih organizacija za promatranje Zemlje, tj. dodatne misije programa Copernicus. |
| --- | --- |

2.

misije trećih strana, koje čine sateliti europskih, nacionalnih ili komercijalnih organizacija za promatranje Zemlje, tj. dodatne misije programa Copernicus.

Zemaljski segment upravlja misijama Sentinel, prima podatke od satelita, obrađuje ih, arhivira i distribuira za potrebe usluga programa Copernicus i korisničkih zajednica te generira koordiniran podatkovni tok kako bi se zadovoljile potrebe za podacima u okviru programa Copernicus.

Svemirska komponenta programa Copernicus uključuje sljedeće aktivnosti:

| (a) | promatranje iz svemira u okviru namjenskih misija, što uključuje dovršetak, održavanje, rad, validaciju i umjeravanje Sentinela, povezanog zemaljskog segmenta i povezanih podatkovnih proizvoda te zaštitu potrebnih frekvencijskih raspona; |
| --- | --- |

(a)

promatranje iz svemira u okviru namjenskih misija, što uključuje dovršetak, održavanje, rad, validaciju i umjeravanje Sentinela, povezanog zemaljskog segmenta i povezanih podatkovnih proizvoda te zaštitu potrebnih frekvencijskih raspona;

| (b) | pružanje, arhiviranje i širenje podataka dodatnih misija; |
| --- | --- |

(b)

pružanje, arhiviranje i širenje podataka dodatnih misija;

| (c) | pripremne aktivnosti povezane s razvojem svemirske komponente u skladu s novim potrebama, uključujući specifikacije novih namjenskih misija; |
| --- | --- |

(c)

pripremne aktivnosti povezane s razvojem svemirske komponente u skladu s novim potrebama, uključujući specifikacije novih namjenskih misija;

| (d) | zaštitu satelita od opasnosti od sudara; |
| --- | --- |

(d)

zaštitu satelita od opasnosti od sudara;

| (e) | sigurnu dekomisiju satelita nakon isteka njihova trajanja. |
| --- | --- |

(e)

sigurnu dekomisiju satelita nakon isteka njihova trajanja.

2.2.   Financiranje svemirske komponente programa Copernicus

Aktivnosti koje se financiraju na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 uključuju provedbu svih misija Sentinel i misije Jason-3, nabavu jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3, nabavu jedinica B i C misije Sentinel-5, nabavu jedinice Sentinel-6B, usluge lansiranja, širenje podataka i nabavu podataka dodatnih misija.

Aktivnosti financirane na temelju sporazuma o programu Copernicus blisko su povezane s aktivnostima koje se financiraju u okviru programa ESA-e za svemirsku komponentu GMES-a te u okviru izbornih programa Jason-3 i -CS EUMETSAT-a.

2.3.   Upravljanje i provedba

Provedba većine aktivnosti u okviru svemirske komponente programa Copernicus delegira se ESA-i i EUMETSAT-u.

Aktivnosti delegirane ESA-i uključuju opću tehničku koordinaciju svemirske komponente i definiranje cjelokupne arhitekture svemirske komponente. ESA-i se povjeravaju sljedeće zadaće:

| (a) | nabava i razvoj zamjenskih satelitskih jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3; |
| --- | --- |

(a)

nabava i razvoj zamjenskih satelitskih jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3;

| (b) | nabava jedinica instrumenata B i C misije Sentinel-5; |
| --- | --- |

(b)

nabava jedinica instrumenata B i C misije Sentinel-5;

| (c) | nabava jedinice Sentinel-6B; |
| --- | --- |

(c)

nabava jedinice Sentinel-6B;

| (d) | nabava usluga lansiranja i pripreme lansiranja (uključujući aktivnosti u rasponu od provjere spremnosti za letenje do provjere spremnosti za orbitu); |
| --- | --- |

(d)

nabava usluga lansiranja i pripreme lansiranja (uključujući aktivnosti u rasponu od provjere spremnosti za letenje do provjere spremnosti za orbitu);

| (e) | aktivnosti u okviru svemirske komponente programa Copernicus navedene u odjeljku 3.5; |
| --- | --- |

(e)

aktivnosti u okviru svemirske komponente programa Copernicus navedene u odjeljku 3.5;

| (f) | aktivnosti povezane s cirkulacijom podataka i mrežnim uslugama; |
| --- | --- |

(f)

aktivnosti povezane s cirkulacijom podataka i mrežnim uslugama;

| (g) | širenje podataka iz misija Sentinel-1, -2 i -3 (dio za kopno) i Sentinel-5p te usluge pristupa podacima i informacijama; |
| --- | --- |

(g)

širenje podataka iz misija Sentinel-1, -2 i -3 (dio za kopno) i Sentinel-5p te usluge pristupa podacima i informacijama;

| (h) | nabava povezana s pristupom podacima iz dodatnih misija programa Copernicus; |
| --- | --- |

(h)

nabava povezana s pristupom podacima iz dodatnih misija programa Copernicus;

| (i) | održavanje odgovarajućih elemenata svemirske komponente programa Copernicus; |
| --- | --- |

(i)

održavanje odgovarajućih elemenata svemirske komponente programa Copernicus;

| (j) | razvoj odgovarajućih elemenata svemirske komponente; |
| --- | --- |

(j)

razvoj odgovarajućih elemenata svemirske komponente;

| (k) | potpora Komisiji u utvrđivanju zahtjeva korisnika, specifikacija usluga i njihovih potreba za podacima koji se odnose na svemirsku infrastrukturu. |
| --- | --- |

(k)

potpora Komisiji u utvrđivanju zahtjeva korisnika, specifikacija usluga i njihovih potreba za podacima koji se odnose na svemirsku infrastrukturu.

Aktivnosti delegirane EUMETSAT-u obuhvaćaju upravljanje namjenskim misijama te osiguravanje pristupa podacima dodatnih misija u skladu s njegovim mandatom i stručnošću. EUMETSAT-u se povjeravaju sljedeće zadaće:

| (a) | rad i održavanje serije satelita Sentinel-3 u koordinaciji s ESA-om; |
| --- | --- |

(a)

rad i održavanje serije satelita Sentinel-3 u koordinaciji s ESA-om;

| (b) | rad i održavanje instrumenata Sentinel-4 i Sentinel-5 postavljenih na satelite iz serija MTG i METOP-SG; |
| --- | --- |

(b)

rad i održavanje instrumenata Sentinel-4 i Sentinel-5 postavljenih na satelite iz serija MTG i METOP-SG;

| (c) | rad i održavanje satelita Jason-3 na temelju suradnje s partnerskim organizacijama; |
| --- | --- |

(c)

rad i održavanje satelita Jason-3 na temelju suradnje s partnerskim organizacijama;

| (d) | rad i održavanje povezani s misijom Sentinel-6 u koordinaciji s ESA-om i drugim partnerskim organizacijama; |
| --- | --- |

(d)

rad i održavanje povezani s misijom Sentinel-6 u koordinaciji s ESA-om i drugim partnerskim organizacijama;

| (e) | pružanje zemaljskog segmenta i pristupa podacima, širenje podataka iz misija Jason-3, Sentinel-3 (dio za more), -4, -5 i -6 te usluge pristupa podacima i informacijama; |
| --- | --- |

(e)

pružanje zemaljskog segmenta i pristupa podacima, širenje podataka iz misija Jason-3, Sentinel-3 (dio za more), -4, -5 i -6 te usluge pristupa podacima i informacijama;

| (f) | održavanje i razvoj zemaljskog segmenta i infrastrukture; |
| --- | --- |

(f)

održavanje i razvoj zemaljskog segmenta i infrastrukture;

| (g) | pružanje relevantnih podataka iz odabranih dodatnih misija povezanih s uslugama praćenja morskog okoliša, atmosfere i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

(g)

pružanje relevantnih podataka iz odabranih dodatnih misija povezanih s uslugama praćenja morskog okoliša, atmosfere i klimatskih promjena;

| (h) | potpora ESA-i za razvoj, fazu lansiranja i ulazak u orbitu jedinica C i D misije Sentinel-3 i jedinice B misije Sentinel-6; |
| --- | --- |

(h)

potpora ESA-i za razvoj, fazu lansiranja i ulazak u orbitu jedinica C i D misije Sentinel-3 i jedinice B misije Sentinel-6;

| (i) | potpora ESA-i za razvoj jedinica B i C misije Sentinel-5; |
| --- | --- |

(i)

potpora ESA-i za razvoj jedinica B i C misije Sentinel-5;

| (j) | potpora Komisiji u utvrđivanju zahtjeva korisnika, specifikacija usluga i zahtjeva usluga za podatke (na zahtjev i ovisno o dodatnim sredstvima Komisije); |
| --- | --- |

(j)

potpora Komisiji u utvrđivanju zahtjeva korisnika, specifikacija usluga i zahtjeva usluga za podatke (na zahtjev i ovisno o dodatnim sredstvima Komisije);

| (k) | potpora usluzi praćenja klimatskih promjena u okviru programa Copernicus te ponovna obrada podataka EUMETSAT-a i dogovorenih podataka programa Copernicus i trećih strana (na zahtjev i ovisno o dodatnim sredstvima Komisije). |
| --- | --- |

(k)

potpora usluzi praćenja klimatskih promjena u okviru programa Copernicus te ponovna obrada podataka EUMETSAT-a i dogovorenih podataka programa Copernicus i trećih strana (na zahtjev i ovisno o dodatnim sredstvima Komisije).

Upravljanje tim aktivnostima obuhvaća svakodnevnu operativnu komunikaciju s relevantnim pružateljima usluga i korisnicima, upravljanje rizicima, komunikacijske aktivnosti i potporu Komisiji u njezinoj komunikaciji s dionicima programa Copernicus.

Koordinacija ESA-e i EUMETSAT-a uređena je planom za upravljanje zajedničkim operacijama (JOMP).

2.4.   Okvirni raspored

Aktivnosti i zadaće u okviru svemirske komponente programa Copernicus relevantne za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. provode se u skladu s višegodišnjim planovima, osobito program nabave zamjenskih jedinica.

Glavne etape svemirske komponente programa Copernicus obuhvaćaju etape i ciljeve kako su prikazani na sljedećoj slici.

Slika 1.

Okvirni raspored aktivnosti u okviru svemirske komponente programa Copernicus

Sentinel-4A – Operativno razdoblje

Postavljanje S-4B na MTG-S2

Postavljanje S-5 B na METOP-SG

Postavljanje S-4A na MTG-S1

Sentinel-6 – operativno razdoblje

Sentinel-6 B - Razvoj

vrlo visoka rezolucija

pokrivanje Europe dovršeno 2018.

Kontinuirana nabava podataka dodatnih misija programa Copernicus

S6-A

Jason-3 – oper. razdoblje

Postavljanje S-5 C na METOP-SG

Sentinel-5A – oper. razdoblje

Sentinel-5p – oper. razdoblje

integracija

integracija

S-3 C/D - razvoj

Sentinel-3 A, B – operativno razdoblje

S-2 C/D - razvoj

Sentinel-2 A, B – operativno razdoblje

S3-B

S3-C

S2-C

S1-C

S-1 C/D - razvoj

Sentinel-1 A, B – operativno razdoblje

Dodatne misije

Namjenske misije

Sentinel-6

Sentinel-5

Sentinel-4

Sentinel-3

Sentinel-2

Sentinel-1

2025.

2024.

2023.

2022.

2021.

2019.

2020.

2018.

Raspored se ažurira u skladu s tehničkom provedbom aktivnosti i evaluacijom programskih mogućnosti.

2.5.   Politika postupanja s podacima i informacijama programa Copernicus

Upotreba podataka podliježe pravnoj napomeni u kojoj se navodi da:

| (a) | korisnici imaju besplatan, potpun i otvoren pristup podacima Sentinela i informacijama usluga programa Copernicus bez izričitog ili implicitnog jamstva, što podrazumijeva i kvalitetu i prikladnost za bilo koju upotrebu; |
| --- | --- |

(a)

korisnici imaju besplatan, potpun i otvoren pristup podacima Sentinela i informacijama usluga programa Copernicus bez izričitog ili implicitnog jamstva, što podrazumijeva i kvalitetu i prikladnost za bilo koju upotrebu;

| (b) | pravom Unije jamči se besplatan pristup podacima Sentinela i informacijama usluga programa Copernicus za sljedeće upotrebe uz uvjet da su zakonite:






  1. | reproduciranje; |
| --- | --- | --- |

(b)

pravom Unije jamči se besplatan pristup podacima Sentinela i informacijama usluga programa Copernicus za sljedeće upotrebe uz uvjet da su zakonite:

1.

reproduciranje;

| 2. | distribucija; |
| --- | --- |

2.

distribucija;

| 3. | prenošenje javnosti; |
| --- | --- |

3.

prenošenje javnosti;

| 4. | prilagođavanje, izmjena i kombiniranje s drugim podacima i informacijama; |
| --- | --- |

4.

prilagođavanje, izmjena i kombiniranje s drugim podacima i informacijama;

| 5. | sve kombinacije točaka od 1. do 4.; |
| --- | --- |

5.

sve kombinacije točaka od 1. do 4.;

| (c) | upotrebom podataka Sentinela ili informacija usluga korisnik priznaje da se ti uvjeti primjenjuju na njega te da se korisnik odriče prava potraživanja odštete od Unije i pružatelja tih podataka i informacija. |
| --- | --- |

(c)

upotrebom podataka Sentinela ili informacija usluga korisnik priznaje da se ti uvjeti primjenjuju na njega te da se korisnik odriče prava potraživanja odštete od Unije i pružatelja tih podataka i informacija.

2.6.   Standardi

Prostorni podatkovni proizvodi i informacije generirani aktivnostima u okviru svemirske komponente programa Copernicus usklađeni su i interoperabilni s podatkovnim sustavima i sustavima prostornih informacija u državama članicama u skladu s Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) i uredbama Komisije (EZ) br. 1205/2008 (3), (EU) br. 1089/2010 (4) i (EZ) br. 976/2009 (5).

2.7.   Praćenje i evaluacija

Komisija prati provedbu aktivnosti u okviru svemirske komponente programa Copernicus. ESA i EUMETSAT svako tromjesečje izvješćuju o napretku u provedbi povjerenih im aktivnosti. Komisija obrađuje izvješća i prema potrebi traži pojašnjenja. Tromjesečna izvješća obuhvaćaju, među ostalim, ključne pokazatelje uspješnosti (KPI) koji će služiti za praćenje provedbe svemirske komponente programa Copernicus. Ključni pokazatelji uspješnosti obuhvaćaju:

| (a) | broj misija Sentinel i broj jedinica Sentinel u orbiti; |
| --- | --- |

(a)

broj misija Sentinel i broj jedinica Sentinel u orbiti;

| (b) | broj misija koje su dosegle puni operativni kapacitet (dvije jedinice istodobno u orbiti u misijama Sentinel-1, -2 i -3); |
| --- | --- |

(b)

broj misija koje su dosegle puni operativni kapacitet (dvije jedinice istodobno u orbiti u misijama Sentinel-1, -2 i -3);

| (c) | broj zamjenskih jedinica u razvoju; |
| --- | --- |

(c)

broj zamjenskih jedinica u razvoju;

| (d) | raspoloživost jedinica i instrumenata misija Sentinel; |
| --- | --- |

(d)

raspoloživost jedinica i instrumenata misija Sentinel;

| (e) | količinu podataka distribuiranih korisnicima; |
| --- | --- |

(e)

količinu podataka distribuiranih korisnicima;

| (f) | broj korisnika; |
| --- | --- |

(f)

broj korisnika;

| (g) | sveobuhvatnu dostupnost i kontinuitet usluge pristupa podacima Sentinela; |
| --- | --- |

(g)

sveobuhvatnu dostupnost i kontinuitet usluge pristupa podacima Sentinela;

| (h) | sveobuhvatnu dostupnost usluge za pristup podacima dodatnih misija; |
| --- | --- |

(h)

sveobuhvatnu dostupnost usluge za pristup podacima dodatnih misija;

| (i) | količinu podataka iz dodatnih misija programa Copernicus kojima je pristupljeno; |
| --- | --- |

(i)

količinu podataka iz dodatnih misija programa Copernicus kojima je pristupljeno;

| (j) | broj dodijeljenih licencija koje se odnose na dodatne misije programa Copernicus; |
| --- | --- |

(j)

broj dodijeljenih licencija koje se odnose na dodatne misije programa Copernicus;

| (k) | pravovremenu isporuku podataka; |
| --- | --- |

(k)

pravovremenu isporuku podataka;

| (l) | uspješnost korisničke podrške i službe za korisnike. |
| --- | --- |

(l)

uspješnost korisničke podrške i službe za korisnike.

I EUMETSAT i ESA izvješćuju o ključnim pokazateljima uspješnosti u skladu s povjerenim im aktivnostima.

Osim operativnog praćenja uspješnosti svemirske komponente evaluira se postizanje ciljeva u okviru svih zadaća koje se financiraju programom Copernicus s obzirom na njihove rezultate i učinke, njihovu europsku dodanu vrijednost i učinkovitost upotrebe resursa. Evaluacija se provodi u bliskoj suradnji s operaterima programa Copernicus (ESA i EUMETSAT za svemirsku komponentu) i korisnicima programa Copernicus.

3.   NAMJENSKE MISIJE PROGRAMA COPERNICUS (SENTINELI)

3.1.   Općenito

Namjenske misije sastoje se od svemirskog segmenta i zemaljskog segmenta, s posebnim funkcijama i karakteristikama svakoga od njih. Svemirski segment obuhvaća satelite i/ili instrumente, a zemaljski segment svu infrastrukturu na Zemlji, uključujući prijemne postaje, centre za obradu, segmente letnih operacija i centre za praćenje uspješnosti misija.

Zemaljska sredstva koja su pod kontrolom ESA-e pružaju se kao usluga. Rad svemirskog i zemaljskog segmenta financira se u okviru programa Copernicus.

Detaljan opis svih tehničkih elemenata svemirske komponente programa Copernicus javno je dostupan.

3.2.   Svemirski segment – misije Sentinel

3.2.1.   Opći opis svemirskog segmenta

U namjenskim misijama Sentinel upotrebljava se niz tehnologija, uključujući radarske instrumente i instrumente za multispektralno snimanje za praćenje kopna, oceana i atmosfere. Misije razvija ESA, a organizirane su u šest porodica.

Misija Sentinel-1: obuhvaća konstelaciju najmanje dvaju satelita s polarnom orbitom za postizanje punog operativnog kapaciteta, koji danju i noću snimaju radarom sa sintetskom antenom u frekvencijskom pojasu C, što im omogućuje snimanje neovisno o vremenskim uvjetima.

Misija Sentinel-2: obuhvaća konstelaciju najmanje dvaju satelita s polarnom orbitom koji prate razlike u uvjetima na površini kopna, čime doprinose praćenju promjena vegetacije u sezoni rasta.

Misija Sentinel-3: obuhvaća konstelaciju najmanje dvaju satelita s polarnom orbitom čiji je cilj praćenje oceana i kopnene mase na globalnoj razini. U okviru misije Sentinel-3 (dio za more) mjere se topografija površine mora, temperatura površine mora i boja površine oceana kao dopuna sustavima oceanografskog prognoziranja, praćenju okoliša i praćenju klime. U misiji Sentinel-3 (dio za kopno) mjere se vodostaj unutarnjih voda, temperatura površine kopna i boja površine kopna.

Misija Sentinel-4: u misiji Sentinel-4 prate se aerosoli i plinovi u tragovima iznad Europe kao ključni parametri kvalitete zraka za potporu usluzi praćenja stanja atmosfere programa Copernicus i to u visokoj prostornoj rezoluciji i s kratkim vremenom do povratka satelita iznad iste točke na površini. Misija Sentinel-4 provodi se pomoću sustava geostacionarnih satelita treće generacije Meteosat kojima upravlja EUMETSAT. Instrumenti misije Sentinel-4 postavljaju se na satelite EUMETSAT-a MTG-S-1 (Sentinel-4 A) i MTG-S-2 (Sentinel-4B), a predviđeni zajednički životni vijek obaju satelita iznosi 15,5 godina.

Misija Sentinel-5: u misiji Sentinel-5 vrše se točna mjerenja ključnih sastavnica atmosfere, kao što su ozon, dušikov dioksid, sumporov dioksid, ugljikov monoksid, metan i formaldehid, te svojstava aerosola. Misija Sentinel-5 provodi se u okviru druge generacije EUMETSAT-ova programa za sustav satelita u polarnoj orbiti (EPS-SG). Instrumenti misije Sentinel-5 postavljaju se na satelite EUMETSAT-a METOP-SG-A-1 (Sentinel-5 A), METOP-SG-A-2 (Sentinel-5B) i METOP-SG-A-3 (Sentinel-5C) (svaki s planiranim životnim vijekom od 7,5 godina). Misija Sentinel-5p (6) prethodi misiji Sentinel-5.

Misija Sentinel-6: misija s radiovisinomjerom za vrlo precizna mjerenja globalne razine mora kao referentna altimetrijska misija. Sentinel-6 sastoji se od dvije jedinice (A i B, svaka s planiranim životnim vijekom od pet godina) koje će vršiti promatranja tijekom deset godina.

Misije Sentinel-1, Sentinel-2 i Sentinel-3 sastoje se od po četiri satelita, pri čemu su dvije jedinice potrebne za postizanje punog operativnog kapaciteta, a druge dvije jedinice jamče kontinuitet promatranja po isteku životnog vijeka prvih dviju jedinica.

Provedba misije Jason-3
   (7) dio je svemirske komponente programa Copernicus radi kontinuiteta promatranja između misije Jason-2 i misije Sentinel-6 kao referentne altimetrijske misije.

Karakteristike namjenskih misija programa Copernicus navedene su u tablici 2.

Tablica 2.

Karakteristike namjenskih misija programa Copernicus

| Misija Sentinel | Glavne karakteristike i svrha | Broj jedinica | Korisni teret | Orbita satelita | Približno vrijeme aktivnosti (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sentinel-1 | radarska misija | 4 jedinice (A, B, C i D), dvije jedinice istodobno u orbiti za puni kapacitet | Korisni teret SAR u frekvencijskom pojasu C sa središnjom frekvencijom od 5,405 GHz (4 polarizacije) i 4 načina rada:






  — | način rada sa snimanjem uske trake širine 80 km s prostornom rezolucijom od 5 × 5 m |

Misija Sentinel

Glavne karakteristike i svrha

Broj jedinica

Korisni teret

Orbita satelita

Približno vrijeme aktivnosti (8)

Sentinel-1

radarska misija

4 jedinice (A, B, C i D), dvije jedinice istodobno u orbiti za puni kapacitet

Korisni teret SAR u frekvencijskom pojasu C sa središnjom frekvencijom od 5,405 GHz (4 polarizacije) i 4 načina rada:

—

način rada sa snimanjem uske trake širine 80 km s prostornom rezolucijom od 5 × 5 m

| — | interferometrijski način rada sa snimanjem širokog pojasa širine 250 km s prostornom rezolucijom od 5 × 20 m |
| --- | --- |

—

interferometrijski način rada sa snimanjem širokog pojasa širine 250 km s prostornom rezolucijom od 5 × 20 m

| — | način rada sa snimanjem iznimno širokog pojasa širine 400 km s prostornom rezolucijom od 20 × 40 m |
| --- | --- |

—

način rada sa snimanjem iznimno širokog pojasa širine 400 km s prostornom rezolucijom od 20 × 40 m

| — | valni način rada s prostornom rezolucijom od 5 × 5 m svakih 100 km duž orbite |
| --- | --- |

—

valni način rada s prostornom rezolucijom od 5 × 5 m svakih 100 km duž orbite

sa Suncem sinkronizirana orbita na približno 693 km

A, B: 2014.–2022.

C, D: 2022.–2030.

Sentinel-2

misija optičkog snimanja kopna u visokoj rezoluciji

4 jedinice (A, B, C i D), dvije jedinice istodobno u orbiti za puni kapacitet

| — | MSI – multispektralni skener s 13 multispektralnih kanala u rasponu od 400–2 300  nm, spektralnom rezolucijom od 1–180 nm i prostornom rezolucijom od 10 m, 20 m i 60 m. Uključuje korisni teret za optičku komunikaciju za prijenos podataka iz misije putem EDRS-a |
| --- | --- |

—

MSI – multispektralni skener s 13 multispektralnih kanala u rasponu od 400–2 300  nm, spektralnom rezolucijom od 1–180 nm i prostornom rezolucijom od 10 m, 20 m i 60 m. Uključuje korisni teret za optičku komunikaciju za prijenos podataka iz misije putem EDRS-a

sa Suncem sinkronizirana orbita na približno 786 km

A, B: 2015.–2023.

C, D: 2023.–2030.

Sentinel-3

globalne snimke oceana i kopna

4 jedinice (A, B, C i D), dvije jedinice istodobno u orbiti za puni kapacitet

| — | OLCI – instrument za mjerenje boje oceana i kopna s 21 pojasom i prostornom rezolucijom od 300 m |
| --- | --- |

—

OLCI – instrument za mjerenje boje oceana i kopna s 21 pojasom i prostornom rezolucijom od 300 m

| — | SLSTR – radiometar za mjerenje temperature na morskoj i kopnenoj površini s devet pojaseva i prostornom rezolucijom od 500 m (VIS, SWIR) i 1 km (MWIR, TIR) (9) |
| --- | --- |

—

SLSTR – radiometar za mjerenje temperature na morskoj i kopnenoj površini s devet pojaseva i prostornom rezolucijom od 500 m (VIS, SWIR) i 1 km (MWIR, TIR) (9)

| — | SRAL – SAR radiovisinomjer s dualnim CX i Ku pojasevima |
| --- | --- |

—

SRAL – SAR radiovisinomjer s dualnim CX i Ku pojasevima

| — | MWR – mikrovalni radiometar s dvije frekvencije rada: 23,8 GHz i 36,5 GHz |
| --- | --- |

—

MWR – mikrovalni radiometar s dvije frekvencije rada: 23,8 GHz i 36,5 GHz

sa Suncem sinkronizirana orbita na približno 814,5 km

A, B: 2016.–2023.

C, D: 2023.–2030.

Sentinel-4

praćenje atmosfere

2 instrumenta (A, B) na dva uzastopna satelita Meteosat treće generacije za sondiranje (MTG-S)

Instrument je misije Sentinel-4 spektrometar za snimanje u visokoj rezoluciji (prostorna rezolucija 8 × 8 km) koji pokriva tri raspona valnih duljina:

| — | ultraljubičasto područje (305–400 nm) |
| --- | --- |

—

ultraljubičasto područje (305–400 nm)

| — | vidljivi spektar (400–500 nm) |
| --- | --- |

—

vidljivi spektar (400–500 nm)

| — | blisko infracrveno područje (750–775 nm) |
| --- | --- |

—

blisko infracrveno područje (750–775 nm)

Postavljeni na satelite Meteosat treće generacije s geostacionarnom orbitom na približno 35 786  km. Pokrivenost Europe i sjeverne Afrike s vremenom povratka iznad iste točke na površini od 60 minuta.

2022.–2040.

Sentinel-5

praćenje atmosfere

3 jedinice (A, B i C) na uzastopnim satelitima METOP-A druge generacije

Instrument UVNS misije Sentinel-5 spektrometar je za snimanje u visokoj rezoluciji (prostorna rezolucija oko 7 km) koji pokriva sljedeće raspone valnih duljina:

| — | ultraljubičasto područje (270-370 nm) |
| --- | --- |

—

ultraljubičasto područje (270-370 nm)

| — | vidljivi spektar (370–500 nm) |
| --- | --- |

—

vidljivi spektar (370–500 nm)

| — | blisko infracrveno područje (685–773 nm) |
| --- | --- |

—

blisko infracrveno područje (685–773 nm)

| — | kratkovalno infracrveno područje (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385 nm) |
| --- | --- |

—

kratkovalno infracrveno područje (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385 nm)

postavljeni na drugu generaciju EUMETSAT-ovih satelita u polarnoj orbiti (EPS-SG) na približno 817 km

2022.–2040.

Sentinel-5p

praćenje atmosfere

satelit prekursor misije Sentinel-5

| — | TROPOMI – instrument za praćenje troposfere u 4 kanala u sljedećim spektralnim područjima: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385  nm i s prostornom rezolucijom od 7 × 7 km |
| --- | --- |

—

TROPOMI – instrument za praćenje troposfere u 4 kanala u sljedećim spektralnim područjima: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385  nm i s prostornom rezolucijom od 7 × 7 km

sa Suncem sinkronizirana orbita na približno 824 km

2017.–2024.

Sentinel-6

oceanska altimetrija visoke preciznosti

2 jedinice (A, B)

| — | POSEIDON-4 – SAR radiovisinomjer |
| --- | --- |

—

POSEIDON-4 – SAR radiovisinomjer

| — | AMRC-C – mikrovalni radiometar za praćenje kvalitete klime, doprinos NOAA-e i JPL-a (Jet Propulsion Laboratory) |
| --- | --- |

—

AMRC-C – mikrovalni radiometar za praćenje kvalitete klime, doprinos NOAA-e i JPL-a (Jet Propulsion Laboratory)

sa Suncem nesinkronizirana orbita na približno 1 336 km

A: 2020.–2025.

B: 2025.–2030.

3.2.2.   Aktivnosti svemirske komponente

ESA je nadležna za nabavu i lansiranje sljedećih satelita i instrumenata:

| (a) | razvoj jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3; |
| --- | --- |

(a)

razvoj jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3;

| (b) | instrumenata Sentinel-5B i -5C; |
| --- | --- |

(b)

instrumenata Sentinel-5B i -5C;

| (c) | jedinice Sentinel-6B; |
| --- | --- |

(c)

jedinice Sentinel-6B;

| (d) | usluga lansiranja. |
| --- | --- |

(d)

usluga lansiranja.

Razvoj i nabava jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3

ESA je nadležna za nabavu, razvoj i provjeru spremnosti za letenje jedinica C i D misija Sentinel-1, -2 i -3. One aktivnosti pripreme lansiranja jedinica C koje se odviju do 31. prosinca 2021. obuhvaćene su programom Copernicus.

Tehničke specifikacije za nabavu jedinica C i D moraju biti jednakovrijedne onima za nabavu jedinica A i B radi osiguravanja tehničke i operativne usklađenosti. Međutim, pri razvoju jedinica A i B odnosno C i D mora se uzeti u obzir zastarjelost hardvera zbog vremenske razlike u odnosu na razvoj jedinica A i B. Jedinice C i D misije Sentinel-1 trebale bi biti opremljene sustavom za automatsku identifikaciju radi povećanja količine podataka dobivene SAR-om za aplikacije u području brodskog prijevoza, a sve jedinice C i D morale bi biti opremljene prijamnikom GNSS-a. Jedinice C i D misija Sentinel-1 i -2 sadržavaju korisni teret za optičku komunikaciju, jedinice C i D misije Sentinel-3 sadržavaju korisni teret DORIS, a svi elementi nabavljaju se na temelju ugovora i financiraju sredstvima programa Copernicus.

Razvoj i nabava instrumenata Sentinel-5B i -5C

ESA je nadležna za nabavu, razvoj i potporu u postavljanju instrumenata Sentinel-5B i -5C na satelite METOP-SG, što uključuje provjeru sveobuhvatne učinkovitosti instrumenta.

Razvoj i nabava jedinice Sentinel-6B

Jedinica Sentinel-6B u potpunosti zamjenjuje jedinicu Sentinel-6 A. Sentinel-6B uključuje se kao opcija u ugovor o razvoju jedinice Sentinel-6 A.

Usluge lansiranja

Usluge lansiranja za jedinice A i B misija Sentinel-1, -2 i -3 koje su započele na temelju sporazuma ESA-e o svemirskoj komponenti GMES-a nastavljaju se u okviru programa Copernicus. Kao sudionica programa Copernicus ESA preuzima punu odgovornost za nabavu usluga lansiranja satelita Sentinel-1B, -2 A i -3B. Nabava usluga lansiranja obuhvaća proizvodnju rakete-nosača, adapter za svemirske letjelice, potporu kampanji lansiranja, izradu sučelja između rakete-nosača i satelita i sve aktivnosti u rasponu od provjere spremnosti za letenje do završetka provjere spremnosti za orbitu (uključujući fazu lansiranja i ulaska u orbitu).

3.3.   Zemaljski segment – misije Sentinela

3.3.1.   Opći opis

Zemaljski segment Sentinela pruža primarni pristup misijama Sentinela. Osnovne komponente zemaljskih segmenata Sentinela su:

| (a) | segment letnih operacija Sentinela (FOS); |
| --- | --- |

(a)

segment letnih operacija Sentinela (FOS);

| (b) | zemaljski segment podataka dobivenih korisnim teretom (PDGS) Sentinela. |
| --- | --- |

(b)

zemaljski segment podataka dobivenih korisnim teretom (PDGS) Sentinela.

Funkcioniranje PDGS-a misija Sentinel oslanja se na mrežu širokog područja (WAN) i usluge pristupa podacima.

3.3.2.   Segment letnih operacija

Segment letnih operacija (FOS) osigurava kapacitet za vremensko planiranje operacija misije te za praćenje i kontroliranje svemirske letjelice i korisnog tereta tijekom svih faza misije. FOS je nadležan za izdavanje naredbi svemirskoj letjelici i prikupljanje telemetrijskih podataka u pojasu S. Osigurava kapacitete za izradu i uzlazni prijenos rutinskog rasporeda izvršavanja naredbi za upravljanje platformom i instrumentima te sustavno arhiviranje/sustavnu analizu prikupljenih servisnih telemetrijskih podataka. FOS uključuje i sustav za dinamiku leta, koji omogućuje određivanje i predviđanje orbite te generiranje informacija o ponašanju i kontroli orbite.

Funkcije i aktivnosti FOS-a obuhvaćaju planiranje segmenata koji su u vidnom polju zemaljskih postaja koje se služe frekvencijskim pojasom S te davanje pristupa arhiviranim servisnim telemetrijskim podacima za vanjske ovlaštene korisnike. Osim tih rutinskih zadaća, tim FOS-a za kontrolu misija nadležan je za praćenje stanja satelita i provedbu svih potrebnih mjera oporavka u slučaju anomalija te za provjeru i uzlazni prijenos softverskih zakrpa na satelit.

Usluga FOS-a za izbjegavanje sudara s otpadom izračunava mogućnost sudara bilo kojeg satelita misija Sentinel s drugim satelitima i/ili otpadom te izrađuje odgovarajuća izvješća o planu izbjegavanja sudara. Ona se prema potrebi analiziraju i prevode u manevre za izbjegavanje sudara satelita.

FOS podupire sigurne i pouzdane mjere povezane s krajem životnog vijeka svemirskih letjelica, uključujući aktivnosti ponovnog ulaska i zbrinjavanja.

3.3.3.   Zemaljski segment podataka dobivenih korisnim teretom (PDGS).

Zemaljski segment podataka dobivenih korisnim teretom obuhvaća sljedeće komponente:

| (a) | osnovne zemaljske postaje misija Sentinel (CGS); |
| --- | --- |

(a)

osnovne zemaljske postaje misija Sentinel (CGS);

| (b) | centre za obradu i arhiviranje u misijama Sentinel (PAC); |
| --- | --- |

(b)

centre za obradu i arhiviranje u misijama Sentinel (PAC);

| (c) | centre za praćenje uspješnosti misija Sentinel (MPC); |
| --- | --- |

(c)

centre za praćenje uspješnosti misija Sentinel (MPC);

| (d) | centre za upravljanje podacima dobivenima korisnim teretom misija Sentinel (PDMC); |
| --- | --- |

(d)

centre za upravljanje podacima dobivenima korisnim teretom misija Sentinel (PDMC);

| (e) | uslugu preciznog određivanja orbite u misijama Sentinel (POD). |
| --- | --- |

(e)

uslugu preciznog određivanja orbite u misijama Sentinel (POD).

Osnovne zemaljske postaje misija Sentinel (CGS)

ESA upravlja cjelokupnom mrežom osnovnih zemaljskih postaja koje se služe frekvencijskim pojasom X. Namjenska infrastruktura omogućuje sljedeće:

| (a) | primanje podataka s misija Sentinel; |
| --- | --- |

(a)

primanje podataka s misija Sentinel;

| (b) | demodulaciju i pohranjivanje podataka u ISP formatu (paketi prikupljeni instrumentima); |
| --- | --- |

(b)

demodulaciju i pohranjivanje podataka u ISP formatu (paketi prikupljeni instrumentima);

| (c) | slanje podataka u ISP formatu na obradu 0. razine i, kad je riječ o misiji Sentinel-3, EUMETSAT-u; |
| --- | --- |

(c)

slanje podataka u ISP formatu na obradu 0. razine i, kad je riječ o misiji Sentinel-3, EUMETSAT-u;

| (d) | slanje podataka 0. razine centrima za obradu i arhiviranje; |
| --- | --- |

(d)

slanje podataka 0. razine centrima za obradu i arhiviranje;

| (e) | generiranje podataka 1. i 2. razine u gotovo stvarnom vremenu te stavljanje podataka na raspolaganje korisnicima i centrima za obradu i arhiviranje. |
| --- | --- |

(e)

generiranje podataka 1. i 2. razine u gotovo stvarnom vremenu te stavljanje podataka na raspolaganje korisnicima i centrima za obradu i arhiviranje.

Centri za obradu i arhiviranje u misijama Sentinel (PAC)

Centri za obradu i arhiviranje zaduženi su za arhiviranje podataka prikupljenih u misijama Sentinel, sustavnu vremenski nekritičnu obradu podataka i/ili obradu podataka „kako pristižu”, internetski pristup proizvodima te prijenos podataka drugim elementima svemirske komponente programa Copernicus.

Centri za praćenje uspješnosti misija Sentinel (MPC)

Aktivnosti umjeravanja i validacije za misije Sentinel-1, -2, -3 i -5p vrše centri za praćenje uspješnosti misija Sentinel. Među ostalim, uključuju održavanje i razvoj algoritama, kontrolu operativne kvalitete te praćenje sveobuhvatne uspješnosti sustava. Centri se oslanjaju na komplementarne usluge kontrole kvalitete koje pružaju laboratoriji za stručnu potporu i skupine za umjeravanje i validaciju kako bi se održala potrebna kvaliteta misija.

Centri za upravljanje podacima dobivenima korisnim teretom misija Sentinel (PDMC)

Centri za upravljanje podacima dobivenima korisnim teretom (PDMC) služe kao sučelje s FOS-om za planiranje zadaća satelita i silaznog prijenosa. Ti su centri nadležni za planiranje misija Sentinel i sustavne proizvodnje u skladu sa zahtjevima povezanima s misijama i pristupom podacima te ustrojem PDGS-a, uključujući organizaciju proizvodnje, cirkulaciju i širenje podataka.

Usluga preciznog određivanja orbite u misijama Sentinel (POD)

Usluga preciznog određivanja orbite u misijama Sentinel pruža precizne podatke o orbiti za potporu PDGS-u u obradi podataka izvan stvarnog vremena. Centar za precizno određivanje orbite zajednički je za misije Sentinel-1, -2 i -3. Od osnovnih zemaljskih postaja prima podatke GPS-a 0. razine te generira precizne podatke o orbiti za centre za obradu i arhiviranje za potrebe obrade izvan stvarnog vremena.

3.4.   Funkcioniranje zemaljskog segmenta EUMETSAT-a

Zemaljski segment EUMETSAT-a oslanja se na usluge koje uspostavlja i pruža ESA, što podrazumijeva i osnovne zemaljske postaje za primanje podataka iz misije Sentinel-3. Zemaljski segment programa Copernicus kojim upravlja EUMETSAT može obuhvaćati funkcije i infrastrukturu dijeljenu s drugim misijama u okviru programâ EUMETSAT-a koje nisu misije programa Copernicus. Zemaljski segment programa Copernicus kojim upravlja EUMETSAT pruža podatke prikupljene u namjenskim (misije Sentinel-3 (dio za more), -4, -5, -6 i Jason-3) i dodatnim misijama i osigurava pristup korisnicima. Skupovi podataka i usluge koje pruža EUMETSAT dokumentiraju se u specifikacijama razina usluge (SLS).

3.5.   Europski sustav za prijenos podataka (EDRS)

Europski sustav za prijenos podataka (EDRS) dopunski je kapacitet, uz osnovne zemaljske postaje koje se služe frekvencijskim pojasom X, za prikupljanje podataka misija Sentinel, što prvenstveno omogućuje ispunjavanje potreba za promatranjem u kvazistvarnom vremenu (kvazistvarno vrijeme znači da je rok za isporuku proizvoda jedan sat). EDRS ima sljedeće značajke:

| (a) | uvodi fleksibilnost u općeniti način prikupljanja podataka, što dovodi do veće dostupnosti podataka iz misija Sentinel; |
| --- | --- |

(a)

uvodi fleksibilnost u općeniti način prikupljanja podataka, što dovodi do veće dostupnosti podataka iz misija Sentinel;

| (b) | omogućuje silazni prijenos podataka na Zemlju dok su sateliti Sentinel izvan vidnog polja osnovnih zemaljskih postaja koje se služe pojasom X; |
| --- | --- |

(b)

omogućuje silazni prijenos podataka na Zemlju dok su sateliti Sentinel izvan vidnog polja osnovnih zemaljskih postaja koje se služe pojasom X;

| (c) | u kombinaciji s mrežom osnovnih postaja koje se služe pojasom X podupire i poboljšava sveobuhvatnu raspoloživost i pouzdanost pružanja podataka krajnjem korisniku; |
| --- | --- |

(c)

u kombinaciji s mrežom osnovnih postaja koje se služe pojasom X podupire i poboljšava sveobuhvatnu raspoloživost i pouzdanost pružanja podataka krajnjem korisniku;

| (d) | omogućuje dodatnu fleksibilnost u ispunjavanju zahtjeva povezanih sa sigurnošću programa Copernicus osiguravanjem prijema podataka iz misija putem kriptiranog silaznog prijenosa u frekvencijskom pojasu Ka EDRS-a. |
| --- | --- |

(d)

omogućuje dodatnu fleksibilnost u ispunjavanju zahtjeva povezanih sa sigurnošću programa Copernicus osiguravanjem prijema podataka iz misija putem kriptiranog silaznog prijenosa u frekvencijskom pojasu Ka EDRS-a.

Upotreba usluge EDRS za potporu misijama Sentinel-1 i -2 pruža dodatne mogućnosti za poboljšanje pravovremene isporuke proizvoda, odnosno trenutačne službene obveze o isporuci u gotovo stvarnom vremenu koja se definira kao isporuka proizvoda u roku od tri sata.

EDRS omogućuje brz silazni prijenos podataka prikupljenih izvan vidnog polja osnovnih postaja koje se služe pojasom X. Kad se promatraju takva područja, podaci se prosljeđuju (pass-through mode) putem EDRS-a. To bi trebalo poboljšati pravovremenu isporuku osnovnih proizvoda. Povrh toga, to bi trebalo omogućiti partnerima s kojima se surađuje da generiraju proizvode u kvazistvarnom/gotovo stvarnom vremenu.

EDRS bi se trebao koristiti za silazni prijenos visokog postotka podataka pohranjenih u memoriji izvan vidnog polja osnovnih postaja koje se služe pojasom X. Time će se povećati količina silazno prenesenih podataka te ujedno količina podataka u gotovo stvarnom vremenu koje generira zemaljski segment svemirske komponente programa Copernicus.

Glavne zadaće koje obavlja služba ERDS-a su:

| (a) | prijenos podataka sa satelita Sentinel-1 i Sentinel-2 optičkom (laserskom) vezom između korisnog tereta za optičku komunikaciju na satelitima u niskoj Zemljinoj orbiti i istovrijedne jedinice na satelitima u geostacionarnoj orbiti (EDRS-A i EDRS-C); |
| --- | --- |

(a)

prijenos podataka sa satelita Sentinel-1 i Sentinel-2 optičkom (laserskom) vezom između korisnog tereta za optičku komunikaciju na satelitima u niskoj Zemljinoj orbiti i istovrijedne jedinice na satelitima u geostacionarnoj orbiti (EDRS-A i EDRS-C);

| (b) | prijenos podataka iz misija između satelita u geostacionarnoj orbiti i zemaljskih prijamnih terminala koji se služe pojasom Ka; |
| --- | --- |

(b)

prijenos podataka iz misija između satelita u geostacionarnoj orbiti i zemaljskih prijamnih terminala koji se služe pojasom Ka;

| (c) | prijem, razdvajanje i pružanje podataka iz misije točki sučelja usluge, što se odnosi i na mrežu za cirkulaciju podataka. |
| --- | --- |

(c)

prijem, razdvajanje i pružanje podataka iz misije točki sučelja usluge, što se odnosi i na mrežu za cirkulaciju podataka.

Usluga se koristi u misijama Sentinel-1 i Sentinel-2 (sateliti drugih misija Sentinel ne nose potreban korisni teret za optičku komunikaciju). Geografsko područje iznad kojeg se preuzimaju podaci iz misija Sentinel na prijamne postaje EDRS-a mora obuhvaćati najmanje Europu.

Usluga koju pruža ERDS nabavlja se putem ugovora na temelju sporazuma o razini usluga, na koji se primjenjuje skup strogih pokazatelja uspješnosti.

3.6.   Opća operativna strategija i strategija prikupljanja podataka za namjenske misije programa Copernicus

Ciljevi operativne strategije za sve misije Sentinel su:

| (a) | pružiti podatke programu Copernicus i drugim korisnicima u skladu s konkretnim zahtjevima; |
| --- | --- |

(a)

pružiti podatke programu Copernicus i drugim korisnicima u skladu s konkretnim zahtjevima;

| (b) | osigurati sustavne i rutinske operativne aktivnosti s visokom razinom automatizacije i sa što više unaprijed zadanih procesa. |
| --- | --- |

(b)

osigurati sustavne i rutinske operativne aktivnosti s visokom razinom automatizacije i sa što više unaprijed zadanih procesa.

Operativna strategija Sentinela dokumentirana je u operativnom planu visoke razine (HLOP), koji je javno dostupan. Operativni plan obuhvaća informacije o promatranju/planiranju, prikupljanju, obradi i širenju.

Operativni plan visoke razine izrađuje se prvenstveno na temelju zahtjeva za promatranje usluga Copernicus, nacionalnih zahtjeva zemalja koje sudjeluju u programu Copernicus, zahtjeva relevantnih institucija Unije i drugih korisnika te na temelju međunarodnih sporazuma, znanstvene upotrebe i komercijalne dodane vrijednosti. Na temelju prikupljenih zahtjeva za promatranje provodi se niz simulacija kako bi se izradili scenariji promatranja uzimajući u obzir prioritetne programe i tehnička ograničenja. Savjetovanje sa zemljama sudionicama programa Copernicus na temu planova promatranja i prikupljanja zahtjeva za promatranje provodi se u pravilu jednom godišnje u okviru korisničkog foruma.

Strategija prikupljanja temelji se na sljedećim načelima:

| (a) | prikupljanje podataka u misiji Sentinel-1 provodi se u skladu s temeljnim planom misije; |
| --- | --- |

(a)

prikupljanje podataka u misiji Sentinel-1 provodi se u skladu s temeljnim planom misije;

| (b) | podaci u misiji Sentinel-2 prikupljaju se sustavno iznad kopna, obalnih područja i većih otoka na području od 56° južne i 84° sjeverne geografske širine; |
| --- | --- |

(b)

podaci u misiji Sentinel-2 prikupljaju se sustavno iznad kopna, obalnih područja i većih otoka na području od 56° južne i 84° sjeverne geografske širine;

| (c) | u misijama Sentinel-3, -5p, -5 i -6 podaci se sustavno prikupljaju za cijelu planetu; |
| --- | --- |

(c)

u misijama Sentinel-3, -5p, -5 i -6 podaci se sustavno prikupljaju za cijelu planetu;

| (d) | u misiji Sentinel-4 podaci se sustavno prikupljaju iznad Europe iz geostacionarne orbite. |
| --- | --- |

(d)

u misiji Sentinel-4 podaci se sustavno prikupljaju iznad Europe iz geostacionarne orbite.

3.7.   Popis podatkovnih proizvoda koji se prikupljaju u namjenskim misijama programa Copernicus

Podatke koje prikupe Sentineli automatski preuzimaju osnovne zemaljske postaje te ih sustavno obrađuje zemaljski segment podataka dobivenih korisnim teretom. Podaci se sustavno obrađuju radi generiranja niza unaprijed određenih osnovnih proizvoda (nazvani proizvodima 0. razine, 1. razine i 2. razine). Ti osnovni proizvodi stavljaju se na raspolaganje korisnicima programa Copernicus („korisnički proizvodi”) u skladu s jasno definiranim vremenom isporuke od isporuke u gotovo stvarnom vremenu (NRT) do isporuke za koju brzina nije od presudne važnosti (NTC), a dostupni su u pravilu u roku od 3 sata do 24 sata ili 48 sati nakon satelitskog snimanja.

U tablici 3. popisani su dostupni podatkovni proizvodi iz namjenskih misija programa Copernicus. Korisnički proizvodi za misije Sentinel-4, -5 i -6 odredit će se tijekom faze razvoja. Detaljan popis svih proizvoda javno je dostupan.

Tablica 3.

Sažeti popis podatkovnih proizvoda iz namjenskih misija programa Copernicus

| | Kategorija korisničkih proizvoda | Sadržaj/opis proizvoda |
| --- | --- | --- |
| Sentinel-1 |
| | SAR; podaci 0. razine | komprimirani neusmjereni sirovi podaci SAR-a |
| | SAR; podaci 1. razine, slika jednog pogleda iskazana kompleksnim brojevima (Single Look Complex) | usmjereni podaci SAR-a iskazani kompleksnim brojevima, georeferencirani, definirani kosim udaljenostima |
| | SAR; podaci 1. razine, projicirani u udaljenosti na površini, u punoj rezoluciji | usmjereni podaci SAR-a iskazani kompleksnim brojevima, georeferencirani, s više pogleda i projicirani u udaljenosti na površini |
| | SAR; proizvod 2. razine – podaci o oceanima | geolocirani geofizički parametri (npr. polje vjetra iznad oceana, spektar valova i radijalna brzina) |
| Sentinel-2 |
| | multispektralni instrument; podaci 1. razine | refleksija gornjeg sloja atmosfere u kartografskoj projekciji |
| | multispektralni instrument; podaci 2. razine (10) | refleksija donjeg sloja atmosfere u kartografskoj projekciji |
| Sentinel-3 (zajednički za kopno i more) |
| | instrument za boje oceana i kopna (OLCI); podaci 1. razine | podaci o zračenjima gornjeg sloja atmosfere snimljeni OLCI-jem, ortogeolocirani i ponovno uzorkovani |
| | radiometar za mjerenje temperature na morskoj i kopnenoj površini (SLSTR); podaci 1. razine | podaci o temperaturi svjetlosti i zračenjima gornjeg sloja atmosfere snimljeni SLSTR-om, ortogeolocirani i ponovno uzorkovani |
| Sentinel-3 – dio za more |
| | misija topografiranja površine (STM); podaci 2. razine | geofizički parametri iznad oceana (npr. povratno raspršivanje radarskog signala od površine, visina mora, značajne visine valova, dubina oceana, visina plime, koncentracija morskog leda, visina leda iznad površine, brzina vjetra iznad površine mora, količina kiše) |
| | OLCI; podaci 2. razine | geofizički parametri iznad oceana (npr. refleksija morske površine, koncentracija pigmenata algi, koncentracije lebdećih čestica) |
| | SLSTR; podaci 2. razine | temperatura površine mora |
| Sentinel-3 – dio za kopno |
| | misija topografiranja površine (STM); podaci 2. razine | geofizički parametri iznad kopna (npr. povratno raspršivanje radarskog signala od površine, altimetrijski domet, visina/razina za kopnene parametre, gustoća i dubina snijega) |
| | OLCI; podaci 2. razine | geofizički parametri iznad kopna (npr. fotosintetski aktivno zračenje, globalni indeks vegetacije) |
| | SLSTR; podaci 2. razine | temperatura površine kopna |
| | sinergijski proizvodi OLCI-ja i SLSTR-a | geofizički parametri iznad kopna (refleksija površine kopna i opterećenje aerosolima iznad kopna) |
| Sentinel-5p |
| | instrument TROPOMI; podaci 2. razine | ozon, dušikov dioksid, sumporov dioksid, formaldehid, ugljikov monoksid, metan, aerosoli, oblaci |
| Jason-3 (suradnička misija Europe i SAD-a, aktivnosti se financiraju iz programa Copernicus) |
| | geofizički podaci 2. razine | geokodirani proizvodi na temelju altimetrijskih parametara |

Kategorija korisničkih proizvoda

Sadržaj/opis proizvoda

Sentinel-1

SAR; podaci 0. razine

komprimirani neusmjereni sirovi podaci SAR-a

SAR; podaci 1. razine, slika jednog pogleda iskazana kompleksnim brojevima (Single Look Complex)

usmjereni podaci SAR-a iskazani kompleksnim brojevima, georeferencirani, definirani kosim udaljenostima

SAR; podaci 1. razine, projicirani u udaljenosti na površini, u punoj rezoluciji

usmjereni podaci SAR-a iskazani kompleksnim brojevima, georeferencirani, s više pogleda i projicirani u udaljenosti na površini

SAR; proizvod 2. razine – podaci o oceanima

geolocirani geofizički parametri (npr. polje vjetra iznad oceana, spektar valova i radijalna brzina)

Sentinel-2

multispektralni instrument; podaci 1. razine

refleksija gornjeg sloja atmosfere u kartografskoj projekciji

multispektralni instrument; podaci 2. razine (10)

refleksija donjeg sloja atmosfere u kartografskoj projekciji

Sentinel-3 (zajednički za kopno i more)

instrument za boje oceana i kopna (OLCI); podaci 1. razine

podaci o zračenjima gornjeg sloja atmosfere snimljeni OLCI-jem, ortogeolocirani i ponovno uzorkovani

radiometar za mjerenje temperature na morskoj i kopnenoj površini (SLSTR); podaci 1. razine

podaci o temperaturi svjetlosti i zračenjima gornjeg sloja atmosfere snimljeni SLSTR-om, ortogeolocirani i ponovno uzorkovani

Sentinel-3 – dio za more

misija topografiranja površine (STM); podaci 2. razine

geofizički parametri iznad oceana (npr. povratno raspršivanje radarskog signala od površine, visina mora, značajne visine valova, dubina oceana, visina plime, koncentracija morskog leda, visina leda iznad površine, brzina vjetra iznad površine mora, količina kiše)

OLCI; podaci 2. razine

geofizički parametri iznad oceana (npr. refleksija morske površine, koncentracija pigmenata algi, koncentracije lebdećih čestica)

SLSTR; podaci 2. razine

temperatura površine mora

Sentinel-3 – dio za kopno

misija topografiranja površine (STM); podaci 2. razine

geofizički parametri iznad kopna (npr. povratno raspršivanje radarskog signala od površine, altimetrijski domet, visina/razina za kopnene parametre, gustoća i dubina snijega)

OLCI; podaci 2. razine

geofizički parametri iznad kopna (npr. fotosintetski aktivno zračenje, globalni indeks vegetacije)

SLSTR; podaci 2. razine

temperatura površine kopna

sinergijski proizvodi OLCI-ja i SLSTR-a

geofizički parametri iznad kopna (refleksija površine kopna i opterećenje aerosolima iznad kopna)

Sentinel-5p

instrument TROPOMI; podaci 2. razine

ozon, dušikov dioksid, sumporov dioksid, formaldehid, ugljikov monoksid, metan, aerosoli, oblaci

Jason-3 (suradnička misija Europe i SAD-a, aktivnosti se financiraju iz programa Copernicus)

geofizički podaci 2. razine

geokodirani proizvodi na temelju altimetrijskih parametara

Napomena: Oznake 0. razine (L0), 1. razine (L1) i 2. razine (L2) odnose se na sukcesivne razine obrade proizvoda, pri čemu L0 označava neobrađene podatke koje prikupe instrument i korisni teret, L1 označava georeferencirane i kalibrirane izračunane podatke, a L2 odnosi se na izvedene geofizičke varijable. Kad je riječ o misiji topografiranja površine (STM), proizvodi 2.P razine i 3. razine generiraju se i na temelju proizvoda 2. razine uz daljnje geofizičke korekcije, sistemske korekcije i prilagodbe zbog pogrešaka u orbiti.

3.8.   Razvoj usmjeren na modernizaciju svemirske komponente programa Copernicus

Promjene (izuzevši političke promjene koje su dogovorene na političkoj razini) kao odgovor na nove ili promijenjene korisničke zahtjeve koje bi se mogle provesti postupnim razvojem postojeće infrastrukture svemirske komponente programa Copernicus uključuju:

| (a) | nadogradnju infrastrukture za obradu i širenje radi povećanja učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

nadogradnju infrastrukture za obradu i širenje radi povećanja učinkovitosti;

| (b) | izradu novih proizvoda na temelju postojećih kapaciteta; |
| --- | --- |

(b)

izradu novih proizvoda na temelju postojećih kapaciteta;

| (c) | nabavu novih skupova podataka na temelju postojećih misija trećih strana. |
| --- | --- |

(c)

nabavu novih skupova podataka na temelju postojećih misija trećih strana.

Kratkoročna poboljšanja svemirske komponente programa Copernicus slijede postupak upravljanja promjenama, što uključuje sljedeće opće korake:

| (1) | utvrđuju se potrebne promjene; |
| --- | --- |

(1)

utvrđuju se potrebne promjene;

| (2) | Komisija, ESA ili EUMETSAT podnose zahtjev za promjenu; |
| --- | --- |

(2)

Komisija, ESA ili EUMETSAT podnose zahtjev za promjenu;

| (3) | vrši se analiza zahtjeva za promjenu, koja obuhvaća analizu učinka (tehnički učinci, učinci povezani s troškovima i vremenskim rasporedom); |
| --- | --- |

(3)

vrši se analiza zahtjeva za promjenu, koja obuhvaća analizu učinka (tehnički učinci, učinci povezani s troškovima i vremenskim rasporedom);

| (4) | Komisija daje suglasnost za provedbu predloženih promjena; |
| --- | --- |

(4)

Komisija daje suglasnost za provedbu predloženih promjena;

| (5) | te se promjene provode. |
| --- | --- |

(5)

te se promjene provode.

3.9.   Razvojne aktivnosti usmjerene na ublažavanje operativnih rizika

Kako bi osigurali zaštitu satelita programa Copernicus od opasnosti od sudara, ESA i EUMETSAT uzimaju u obzir okvir potpore za nadzor i praćenje u svemiru utvrđen Odlukom br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11). Mjere iz Odluke utječu na svemirsku komponentu programa Copernicus time što obuhvaćaju zadatak pružanja usluga SST-a operatorima svemirskih letjelica i javnim tijelima.

4.   DODATNE MISIJE PROGRAMA COPERNICUS

4.1.   Općenito

„Dodatne misije programa Copernicus” znači svemirske misije za promatranje Zemlje koje pružaju podatke programu Copernicus nadopunjujući podatke iz namjenskih misija.

Podaci iz dodatnih misija prikupljaju se u okviru programa Copernicus kako bi se ispunili zahtjevi za podatke kako su opisani u odjeljku 1., ako se ti zahtjevi ne mogu ispuniti misijama Sentinel.

Podaci iz dodatnih misija mogu biti besplatni ili se nabaviti pod posebnim uvjetima licenciranja.

Za skupove podataka iz dodatnih misija za koje vrijede ograničavajući uvjeti o širenju primjenjuju se sljedeće kategorije korisnika:

| (a) | usluge programa Copernicus; |
| --- | --- |

(a)

usluge programa Copernicus;

| (b) | institucije i tijela EU-a; |
| --- | --- |

(b)

institucije i tijela EU-a;

| (c) | sudionici istraživačkog projekta koji se financira u okviru istraživačkih programa Unije; |
| --- | --- |

(c)

sudionici istraživačkog projekta koji se financira u okviru istraživačkih programa Unije;

| (d) | javna tijela iz država članica EU-a i zemlje sudionice programa Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

javna tijela iz država članica EU-a i zemlje sudionice programa Copernicus;

| (e) | međunarodne organizacije i međunarodne nevladine organizacije; |
| --- | --- |

(e)

međunarodne organizacije i međunarodne nevladine organizacije;

| (f) | javnost. |
| --- | --- |

(f)

javnost.

4.2.   Opći postupak

Na temelju dokumenta o skladištu podataka (vidjeti odjeljak 1.) ESA i EUMETSAT provode zajedničku analizu kako bi utvrdili koje skupove podataka treba nabaviti te koji bi se skupovi podataka mogli dobiti preko misija trećih strana bez postupka nabave. Rezultati te analize dokumentiraju se u zajedničkom dokumentu o uskladištenim sljedivim podacima. Skupovi podataka koje pruža ESA detaljnije su opisani u portfelju o pristupu podacima (DAP), a skupovi podataka koje pruža EUMETSAT u dokumentu o specifikacijama razina usluge (SLS). ESA i EUMETSAT izvješćuju o upotrebi tih skupova podataka na tromjesečnoj osnovi. Prema potrebi, nabava/traženje podataka od trećih strana prilagođavaju se ovisno o upotrebi podataka i analizi potreba.

4.3.   Nabava podataka iz dodatnih misija programa Copernicus

S pružateljima podataka iz dodatnih misija dogovara se o uvjetima licenciranja za podatke za koje je potreban postupak nabave. Uvjeti licenciranja mogli bi se kositi s politikom otvorenog pristupa podacima.

Nabava podataka u nadležnosti je ESA-e, a njezin je cilj pružanje podataka dobivenih promatranjem Zemlje u nacionalnim ili međunarodnim misijama, bilo privatnim ili institucijskim. Osnovni skupovi podataka nabavljaju se na temelju zadanih specifikacija, dok se dodatni skupovi podataka nabavljaju mehanizmom kvota i putem sporazuma o velikoj količini podataka sklopljenih s pružateljima usluga radi pružanja podataka u okviru financijske omotnice.

Aktivnosti nabave obuhvaćaju:

| (a) | analizu zahtjeva, utvrđivanje specifikacija za nabavu podataka i odabir odgovarajućih pružatelja; |
| --- | --- |

(a)

analizu zahtjeva, utvrđivanje specifikacija za nabavu podataka i odabir odgovarajućih pružatelja;

| (b) | nabavu stvarnih podataka na temelju licencija ili kupovine resursa; |
| --- | --- |

(b)

nabavu stvarnih podataka na temelju licencija ili kupovine resursa;

| (c) | integraciju dodatnih misija u zemaljsku infrastrukturu svemirskog segmenta programa Copernicus ili njihovo isključivanje iz te infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

integraciju dodatnih misija u zemaljsku infrastrukturu svemirskog segmenta programa Copernicus ili njihovo isključivanje iz te infrastrukture;

| (d) | usklađivanje i homogeno pružanje podataka u slučajevima većih prikupljanja podataka iz različitih misija. |
| --- | --- |

(d)

usklađivanje i homogeno pružanje podataka u slučajevima većih prikupljanja podataka iz različitih misija.

Nabavljeni skupovi podataka mogu uključivati podatke iz sljedećih dodatnih misija (neiscrpan popis, cjeloviti popis dostupan je na http://spacedata.copernicus.eu): Pleiades 1 A/B, Deimos-2, Worldview-1/2, Radarsat-2, TerraSAR-X, COSMO-Skymed (1/2/3/4), RISAT-1, Proba-V, GeoEye-1, SPOT-5/6/7 itd.

4.4.   Pristup podacima iz dodatnih misija za koje nije potreban postupak nabave

ESA i EUMETSAT osiguravaju pristup podacima iz misija trećih strana za koje nije potreban postupak nabave, uključujući pristup podacima iz misije Istraživači Zemlje odnosno podacima iz misija EUMETSAT-a.

EUMETSAT bi trebao jamčiti pristup podacima iz svojih misija te iz odabranih misija trećih strana koje su povezane s uslugama promatranja mora, atmosfere i klimatskih promjena. U tom se kontekstu misije trećih strana odnose na misije koje vode satelitski operateri a s kojima EUMETSAT ima formalne sporazume o suradnji i/ili razmjeni podataka.

Predmetni pristup obuhvaća sljedeće:

| (a) | pristup podacima iz dodatnih misija programa Copernicus za usluge i korisnike programa Copernicus te pružanje takvih podataka; |
| --- | --- |

(a)

pristup podacima iz dodatnih misija programa Copernicus za usluge i korisnike programa Copernicus te pružanje takvih podataka;

| (b) | obradu takvih podataka u odgovarajuće proizvode, prema potrebi; |
| --- | --- |

(b)

obradu takvih podataka u odgovarajuće proizvode, prema potrebi;

| (c) | širenje tih podataka i proizvoda upotrebom EUMETSAT-ove infrastrukture i usluga za širenje podataka iz više misija. |
| --- | --- |

(c)

širenje tih podataka i proizvoda upotrebom EUMETSAT-ove infrastrukture i usluga za širenje podataka iz više misija.

Skupovi podataka iz ovog pododjeljka mogu obuhvaćati podatke iz sljedećih misija: Meteosat, Metop, Suomi-NPP, Landsat, Cryosat i drugih.

5.   ŠIRENJE PODATAKA SVEMIRSKE KOMPONENTE PROGRAMA COPERNICUS

Širenje podataka obuhvaća sve aktivnosti i funkcije povezane s uspostavom pristupa i potporom pružanju pristupa podacima namjenskih misija i dodatnih misija („pull” usluga) za korisnike programa Copernicus i/ili s isporukom takvih podataka („push” usluga). Širenje podataka svemirske komponente programa Copernicus uključuje:

| (a) | namjensku infrastrukturu za pristup podacima; |
| --- | --- |

(a)

namjensku infrastrukturu za pristup podacima;

| (b) | korisničke usluge. |
| --- | --- |

(b)

korisničke usluge.

Infrastruktura programa Copernicus služi za provedbu politike postupanja s podacima programa Copernicus te se prilagođava potrebama unaprijed određenog skupa tipova korisnika, konkretno potrebama usluga programa Copernicus, država članica, međunarodnih partnera i drugoj/znanstvenoj upotrebi. Infrastruktura za pristup podacima i širenje podataka sastoji se od sljedećih komponenti:

| (a) | infrastrukture za pristup podacima (Sentinelovi centri); |
| --- | --- |

(a)

infrastrukture za pristup podacima (Sentinelovi centri);

| (b) | internetskog pristupa podacima (ODA); |
| --- | --- |

(b)

internetskog pristupa podacima (ODA);

| (c) | internetskog pristupa podacima programa Copernicus (CODA); |
| --- | --- |

(c)

internetskog pristupa podacima programa Copernicus (CODA);

| (d) | sustava za koordinirani pristup podacima (CDS) za podatke dodatnih misija; |
| --- | --- |

(d)

sustava za koordinirani pristup podacima (CDS) za podatke dodatnih misija;

| (e) | Europskog sustava za prijenos podataka (EDRS); |
| --- | --- |

(e)

Europskog sustava za prijenos podataka (EDRS);

| (f) | EUMETCasta; |
| --- | --- |

(f)

EUMETCasta;

| (g) | podatkovnog centra EUMETSAT-a, |
| --- | --- |

(g)

podatkovnog centra EUMETSAT-a,

| (h) | infrastrukture za usluge pristupa podacima i informacijama. |
| --- | --- |

(h)

infrastrukture za usluge pristupa podacima i informacijama.

Sustavi za širenje podataka svemirske komponente programa Copernicus obuhvaćaju dostupne podatkovne proizvode kako su navedeni u tablici 4.

Tablica 4.

Sažeti pregled sustava za širenje podataka svemirske komponente programa Copernicus

| Sustav za širenje podataka | Opis | Dostupni podatkovni proizvodi
  (trenutačno stanje) |
| --- | --- | --- |
| Sentinelovi centri | infrastruktura za pristup podacima kojom upravlja ESA i koja omogućuje dohvaćanje podataka programa Copernicus za potrebe: | usluga programa Copernicus („podatkovni centar usluga programa Copernicus”) |

Sustav za širenje podataka

Opis

Dostupni podatkovni proizvodi

(trenutačno stanje)

Sentinelovi centri

infrastruktura za pristup podacima kojom upravlja ESA i koja omogućuje dohvaćanje podataka programa Copernicus za potrebe:

usluga programa Copernicus („podatkovni centar usluga programa Copernicus”)

| | država sudionica programa Copernicus („podatkovni centar za suradnju”) |
| --- | --- |

država sudionica programa Copernicus („podatkovni centar za suradnju”)

| | međunarodnih partnera („podatkovni centar za međunarodne partnere”) |
| --- | --- |

međunarodnih partnera („podatkovni centar za međunarodne partnere”)

| | otvorenog pristupa („centar s otvorenim pristupom”) |
| --- | --- |

otvorenog pristupa („centar s otvorenim pristupom”)

Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3 (dio za kopno)

internetski pristup podacima programa Copernicus (CODA)

infrastruktura za pristup podacima kojom upravlja EUMETSAT i koja korisniku omogućuje dohvaćanje podataka programa Copernicus

podaci misija Sentinel-3 (dio za more) i Jason-3 u gotovo stvarnom vremenu

internetski pristup podacima (ODA)

infrastruktura za pristup podacima kojom upravlja EUMETSAT i koja uslugama programa Copernicus i članovima tima za validaciju omogućuje dohvaćanje podataka programa Copernicus

podaci misija Sentinel-3 (dio za more) i Jason-3 u gotovo stvarnom vremenu

sustav za koordinirani pristup podacima (CDS)

infrastruktura za pristup podacima kojom upravlja ESA i koja korisniku omogućuje preuzimanje podataka iz dodatnih misija

podaci dodatnih misija

EUMETCast

satelitska i zemaljska usluga kojom upravlja EUMETSAT za višesmjernu isporuku proizvoda programa Copernicus povezanih s promatranjem Zemlje

podaci misija Sentinel-3 (dio za more) i Jason-3 i podaci dodatnih misija u gotovo stvarnom vremenu koje distribuira EUMETSAT

podatkovni centar EUMETSAT-a

krajnji korisnici mogu zatražiti skupove podataka i proizvoda programa Copernicus tijekom cijelog trajanja misije upotrebom mehanizma za pretraživanje, filtriranje i naručivanje

arhivirani podaci misija Sentinel-3 (dio za more), Jason-3 i podaci dodatnih misija koje distribuira EUMETSAT

infrastruktura za usluge pristupa podacima i informacijama

infrastruktura koja korisnicima omogućuje da pristupe podacima i informacijama programa Copernicus te da ih obrade i analiziraju

podaci i informacije iz svemirske i uslužne komponente programa Copernicus

Sustavima za širenje podataka služe se različite korisničke zajednice programa Copernicus pa se podaci kojima raspolažu sustavi optimiraju u skladu s potrebama tih zajednica.

Sentinelovi centri kojima upravlja ESA prilagođavaju se različitim tipovima korisnika (usluge programa Copernicus, države sudionice, međunarodni partneri i ostali). Njihova konfiguracija može se razlikovati s obzirom na zajamčenu uspješnost, ponudu proizvoda i dopušteni broj istovremenih preuzimanja.

Podatkovni centar usluga programa Copernicus omogućuje pristup svim Sentinelovim proizvodima u utvrđenim rokovima (ovisno o proizvodu) i raspoloživost cijele usluge (raspoloživost za svaku konstelaciju u misijama Sentinel mora biti najmanje 94 %). Podatkovni centar za suradnju i podatkovni centar za međunarodne partnere pružaju pristup kontinuirano arhiviranim proizvodima Sentinela s ciljanom uspješnošću. Centar programa Copernicus s otvorenim pristupom ustrojen je tako da se izbjegne zasićenje resursa do kojega može doći ako ograničen broj korisnika masovno preuzima podatke.

Infrastruktura programa Copernicus za širenje podataka stalno se ažurira i poboljšava zbog porasta korisničkih preuzimanja i sve većih količina podataka koji se distribuiraju.

Korisničke usluge obuhvaćaju registraciju korisnika i upravljanje korisnicima, usluge otkrivanja, prikazivanja i preuzimanja, službu za korisnike i usluge obrade.

Katalozi usluga distribucije programa Copernicus međusobno su interoperabilni i pružaju sve informacije iz kataloga.

Detaljni tehnički opisi infrastrukture i aktivnosti povezane sa širenjem podataka programa Copernicus javno su dostupni.

6.   RAZVOJ SVEMIRSKE KOMPONENTE PROGRAMA COPERNICUS NA TEMELJU KORISNIČKIH ZAHTJEVA

6.1.   Opći kontekst i postupak

Razvoj svemirske komponente programa Copernicus odnosi se na prilagodbe svemirske komponente nakon 2020. te nakon završetka sadašnjeg VFO-a. U ovom se poglavlju opisuju pripremne aktivnosti potrebne za odlučivanje o budućem razvoju svemirske komponente programa Copernicus u okviru svemirske strategije. Opisuju se aktivnosti povezane s korisničkim zahtjevima koje se provode u okviru postojećeg VFO-a kao pripremne radnje za razvoj svemirske komponente programa Copernicus. Tim se aktivnostima po potrebi uzimaju u obzir elementi iz dugoročnog scenarija ESA-e. Prilagodbe mogu uključivati:

| (a) | promjene postojeće infrastrukture svemirske komponente; |
| --- | --- |

(a)

promjene postojeće infrastrukture svemirske komponente;

| (b) | razvoj namjenskih misija programa Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

razvoj namjenskih misija programa Copernicus;

| (c) | dogovore o dobivanju podataka iz dodatnih misija. |
| --- | --- |

(c)

dogovore o dobivanju podataka iz dodatnih misija.

Aktivnosti povezane s korisničkim zahtjevima koje se provode radi utvrđivanja opsega razvoja svemirske komponente programa Copernicus (slika 2.) obuhvaćaju:

| (a) | utvrđivanje nedostataka i budućih zahtjeva povezanih s promatranjem; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje nedostataka i budućih zahtjeva povezanih s promatranjem;

| (b) | analizu opcija kojima bi se zadovoljile potrebe za promatranjem koje se stalno mijenjaju. Te opcije mogu uključivati prethodno navedene prilagodbe. |
| --- | --- |

(b)

analizu opcija kojima bi se zadovoljile potrebe za promatranjem koje se stalno mijenjaju. Te opcije mogu uključivati prethodno navedene prilagodbe.

Slika 2.

Postupak razvoja svemirske komponente programa Copernicus

Promjene postojeće svemirske komponente programa Copernicus

Perspektiva razvoja programa Copernicus

Razvoj namjenskih misija programa Copernicus

Dogovori povezani s dodatnim misijama

Analiza opcija

Utvrđivanje nedostataka i budućih zahtjeva povezanih s promatranjem

6.2.   Utvrđivanje nedostataka i budućih zahtjeva povezanih s promatranjem

Utvrđivanje nedostataka i budućih zahtjeva povezanih s promatranjem postupak je koji predvodi Komisija, a temelji se na aktivnostima povezanima s razvojem koje provode za to ovlašteni subjekti u okviru programa Copernicus.

Postupak se sastoji od tri glavne aktivnosti:

| (a) | savjetovanja s dionicima; |
| --- | --- |

(a)

savjetovanja s dionicima;

| (b) | objedinjavanja korisničkih zahtjeva i određivanja prioriteta; |
| --- | --- |

(b)

objedinjavanja korisničkih zahtjeva i određivanja prioriteta;

| (c) | utvrđivanja zahtjeva za promatranje. |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanja zahtjeva za promatranje.

Na slici 3. prikazan je opći postupak utvrđivanja nedostataka i zahtjeva za podacima.

Slika 3.

Opći postupak utvrđivanja zahtjeva za promatranje

Zahtjevi povezani s promatranjem

Objedinjavanje korisničkih zahtjeva i određivanje prioriteta

Korisnički zahtjevi

Savjetovanje s dionicima

Savjetovanje s dionicima

Komisija provodi opsežno savjetovanje s dionicima na temu korisničkih zahtjeva. Zahtjevi koji se odnose na promatranje i usluge prikupljaju se putem internetskih anketa, radionica, praćenja upotrebe podataka među korisnicima i upotrebe podataka na tržištu, sastanaka licem u lice te u okviru postojećih postupaka i na temelju postojeće dokumentacije. U savjetovanje je uključena šira zajednica programa Copernicus, posebice usluge programa Copernicus i države članice. Završna dokumentacija obuhvaća korisničke zahtjeve za sva tematska područja programa Copernicus (more, atmosfera, kopno, krizne situacije, sigurnost i klimatske promjene). Korisnički zahtjevi uzimaju se u obzir pri objedinjavanju korisničkih zahtjeva i određivanju prioriteta.

Objedinjavanje korisničkih zahtjeva i određivanje prioriteta

Korisnički zahtjevi objedinjavaju se i potom se određuju prioriteti. Riječ je o iterativnom postupku koji vodi Komisija i u kojem sudjeluju svemirske agencije (ESA i EUMETSAT) i temeljni korisnici programa Copernicus (prvenstveno usluge programa Copernicus, institucije Unije te države članice, koje predstavlja korisnički forum). Dokumentacija iz savjetovanja s dionicima detaljno se analizira kako bi se utvrdili i strukturirali korisnički zahtjevi u skladu s temeljnim potrebama za promatranje. Analiziraju se specifikacije koje se odnose na tehničke pojedinosti povezane s pravovremenošću isporuke, na pokriveno geografsko područje, učestalost ažuriranja vremenske rezolucije, sadržaj u smislu promatranja i potrebnu preciznost.

U okviru postupka određuje se koji zahtjevi imaju prioritet kako bi se omogućila učinkovita procjena raznih tehnoloških opcija. Prioritete određuje Komisija, a ocjenjuju ih ESA i EUMETSAT (ocjenjivanje tehnoloških aspekata) te stručna skupina temeljnih korisnika (ocjena aspekata povezanih s korisnicima).

6.3.   Analiza opcija za zadovoljavanje potreba za podacima koje se mijenjaju

Pri analizi opcija za zadovoljavanje potreba za podacima koje se stalno mijenjaju trebalo bi uzeti u obzir:

| (a) | promjene postojeće infrastrukture svemirske komponente; |
| --- | --- |

(a)

promjene postojeće infrastrukture svemirske komponente;

| (b) | razvoj namjenskih misija programa Copernicus; i |
| --- | --- |

(b)

razvoj namjenskih misija programa Copernicus; i

| (c) | buduće dogovore o dobivanju podataka iz dodatnih misija. |
| --- | --- |

(c)

buduće dogovore o dobivanju podataka iz dodatnih misija.

Promjene postojeće infrastrukture svemirske komponente mogu uključivati dodavanje novih proizvoda na temelju postojećih misija Sentinel. Druge moguće prilagodbe mogu uključivati povećanje konstelacije Sentinela s dva na tri satelita nakon 2020. radi ispunjavanja mogućih zahtjeva za češće prikupljanje podataka.

Budućim dogovorima o dobivanju podataka iz dodatnih misija uzimaju se u obzir dostupni podaci trećih strana i utvrđene potrebe za promatranjem.

U kontekstu razvoja namjenskih misija programa Copernicus razmatra se:

| (a) | definiranje sljedeće generacije Sentinela za kontinuitet promatranja nakon 2030.; |
| --- | --- |

(a)

definiranje sljedeće generacije Sentinela za kontinuitet promatranja nakon 2030.;

| (b) | definiranje proširenja misija Sentinel radi popunjavanja nedostataka u promatranju u razdoblju od 2022. do 2025. |
| --- | --- |

(b)

definiranje proširenja misija Sentinel radi popunjavanja nedostataka u promatranju u razdoblju od 2022. do 2025.

U analizi opcija za zadovoljavanje utvrđenih potreba za promatranjem uzimaju se u obzir i sljedeći elementi:

| (a) | tehnički temelj programa Copernicus i tehničke specifikacije svemirske komponente; |
| --- | --- |

(a)

tehnički temelj programa Copernicus i tehničke specifikacije svemirske komponente;

| (b) | ishod evaluacije programa Copernicus sredinom provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

(b)

ishod evaluacije programa Copernicus sredinom provedbenog razdoblja;

| (c) | procjena učinka nekoliko razvojnih scenarija, uključujući analizu troškova i koristi. |
| --- | --- |

(c)

procjena učinka nekoliko razvojnih scenarija, uključujući analizu troškova i koristi.

Povrh toga, u analizi se uzimaju u obzir tehnički elementi kao što su raspoloživost misija trećih strana i razine tehnološke spremnosti.

6.4.   Utvrđivanje tehničkih zahtjeva za nove namjenske misije

Pri odabiru opcije novih namjenskih misija provodi se analiza misije koja uključuje:

| (a) | detaljan opis misije na temelju zahtjeva za podacima, uključujući očekivane rezultate; |
| --- | --- |

(a)

detaljan opis misije na temelju zahtjeva za podacima, uključujući očekivane rezultate;

| (b) | specifikacije tehničkih zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

specifikacije tehničkih zahtjeva;

| (c) | utvrđivanje mogućih koncepata misije; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje mogućih koncepata misije;

| (d) | procjenu programskih aspekata; |
| --- | --- |

(d)

procjenu programskih aspekata;

| (e) | procjenu rizika. |
| --- | --- |

(e)

procjenu rizika.

Rezultat te analize objavljuje se u dokumentu o zahtjevima za misiju i služi kao temelj za mogući daljnji razvoj razvojne i operativne faze satelita.

6.5.   Kalendar i napredak aktivnosti razvoja svemirske komponente

6.5.1.   Opći kalendar

Opći kalendar razvoja svemirske komponente uključuje aktivnosti kako su prikazane u tablici u nastavku.

| Vrijeme | Aktivnost |
| --- | --- |
| do kraja 2018. | — | savjetovanja s dionicima |

Vrijeme

Aktivnost

do kraja 2018.

—

savjetovanja s dionicima

do kraja 2018.

| — | tehnički temelj programa Copernicus |
| --- | --- |

—

tehnički temelj programa Copernicus

| — | korisnički zahtjevi i zahtjevi povezani s promatranjem |
| --- | --- |

—

korisnički zahtjevi i zahtjevi povezani s promatranjem

| — | evaluacija programa Copernicus sredinom provedbenog razdoblja |
| --- | --- |

—

evaluacija programa Copernicus sredinom provedbenog razdoblja

| — | procjena učinka razvojnih scenarija programa Copernicus |
| --- | --- |

—

procjena učinka razvojnih scenarija programa Copernicus

do kraja 2018.

| — | zakonodavni prijedlog uredbe o programu Copernicus za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

—

zakonodavni prijedlog uredbe o programu Copernicus za razdoblje 2021.–2027.

| — | utvrđivanje tehničkih zahtjeva za nove misije |
| --- | --- |

—

utvrđivanje tehničkih zahtjeva za nove misije

2019.–2020.

| — | pripremne aktivnosti za mogući razvoj svemirske komponente programa Copernicus |
| --- | --- |

—

pripremne aktivnosti za mogući razvoj svemirske komponente programa Copernicus

6.5.2.   Napredak aktivnosti razvoja svemirske komponente

Pripremne aktivnosti za razvoj svemirske komponente programa Copernicus u skladu su s općim smjernicama iz svemirske strategije iz 2016., a u toj se fazi razmatraju prvenstveno sljedeći korisnički zahtjevi:

| (a) | „stalno usavršavanje postojećih usluga i infrastrukture” i |
| --- | --- |

(a)

„stalno usavršavanje postojećih usluga i infrastrukture” i

| (b) | „dodatne usluge za ispunjavanje novih potreba u određenim prioritetnim područjima”:






  1. | klimatske promjene i održivi razvoj, radi praćenja emisija CO2 i drugih stakleničkih plinova, upotrebe zemljišta i šumarstva te promjena na Arktiku; |
| --- | --- | --- |

(b)

„dodatne usluge za ispunjavanje novih potreba u određenim prioritetnim područjima”:

1.

klimatske promjene i održivi razvoj, radi praćenja emisija CO2 i drugih stakleničkih plinova, upotrebe zemljišta i šumarstva te promjena na Arktiku;

| 2. | sigurnost i obrana, radi poboljšanja kapaciteta Unije za odgovor na nove izazove povezane s nadzorom granica i pomorskim nadzorom. |
| --- | --- |

2.

sigurnost i obrana, radi poboljšanja kapaciteta Unije za odgovor na nove izazove povezane s nadzorom granica i pomorskim nadzorom.

Pri definiranju budućih scenarija razvoja uzimaju se u obzir sljedeće opće potrebe za promatranjem:

| (a) | kontinuitet promatranja: kao ključni prioritet korisnici su naveli potrebu da se zajamči kontinuitet promatranja i nakon planiranog razdoblja uz moguća dugoročna poboljšanja prostorne rezolucije, učestalosti ažuriranja i pravovremenosti isporuke; |
| --- | --- |

(a)

kontinuitet promatranja: kao ključni prioritet korisnici su naveli potrebu da se zajamči kontinuitet promatranja i nakon planiranog razdoblja uz moguća dugoročna poboljšanja prostorne rezolucije, učestalosti ažuriranja i pravovremenosti isporuke;

| (b) | nova promatranja kao odgovor na nove potrebe:






  1. | praćenje antropogenih emisija CO2; |
| --- | --- | --- |

(b)

nova promatranja kao odgovor na nove potrebe:

1.

praćenje antropogenih emisija CO2;

| 2. | praćenje polarnih područja za potporu operativnom praćenju (leda) i/ili aplikacijama povezanima s klimatskim promjenama u kontekstu politike EU-a za Arktik; |
| --- | --- |

2.

praćenje polarnih područja za potporu operativnom praćenju (leda) i/ili aplikacijama povezanima s klimatskim promjenama u kontekstu politike EU-a za Arktik;

| 3. | pojačano praćenje za potrebe poljoprivrede i šumarstva, osobito za potporu aplikacijama koje su povezane s vodom i biološkom raznolikošću; |
| --- | --- |

3.

pojačano praćenje za potrebe poljoprivrede i šumarstva, osobito za potporu aplikacijama koje su povezane s vodom i biološkom raznolikošću;

| 4. | omogućivanje novih aplikacija povezanih s rudarstvom, praćenjem suše, kulturnom baštinom, hidrologijom, biološkom raznolikošću, vlažnošću tla i drugim parametrima za koje su potrebna trenutačno nedostupna promatranja; |
| --- | --- |

4.

omogućivanje novih aplikacija povezanih s rudarstvom, praćenjem suše, kulturnom baštinom, hidrologijom, biološkom raznolikošću, vlažnošću tla i drugim parametrima za koje su potrebna trenutačno nedostupna promatranja;

| 5. | poboljšane aplikacije u području sigurnosti; |
| --- | --- |

5.

poboljšane aplikacije u području sigurnosti;

| 6. | aplikacije povezane s praćenjem provedbe zakonodavstva u području okoliša i kaznenog zakonodavstva. |
| --- | --- |

6.

aplikacije povezane s praćenjem provedbe zakonodavstva u području okoliša i kaznenog zakonodavstva.

Pripremne aktivnosti za potporu budućim scenarijima za svemirsku komponentu programa Copernicus mogu uključivati:

| (a) | skupine stručnjaka u određenim područjima, koje analiziraju programski sadržaj na visokoj razini, najnaprednije metode i izvedivost koncepata radi potpore definiranju radnih skupina. Osnivaju se skupine stručnjaka u određenim područjima radi procjenjivanja potreba za praćenjem koje su povezane sa sigurnošću i antropogenim emisijama CO2; |
| --- | --- |

(a)

skupine stručnjaka u određenim područjima, koje analiziraju programski sadržaj na visokoj razini, najnaprednije metode i izvedivost koncepata radi potpore definiranju radnih skupina. Osnivaju se skupine stručnjaka u određenim područjima radi procjenjivanja potreba za praćenjem koje su povezane sa sigurnošću i antropogenim emisijama CO2;

| (b) | radne skupine, koje razrađuju i dodatno usavršavaju zahtjeve za praćenje te analiziraju moguća tehnička rješenja u cilju utvrđivanja početnih zahtjeva za misiju. U tim se analizama uzimaju u obzir postojeći kapaciteti za promatranje te obnavljanje/nadogradnja postojeće infrastrukture, tehnološka zrelost i mogućnost međunarodne suradnje. Osnivaju se sljedeće radne skupine:






  1. | za praćenje antropogenih misija CO2; |
| --- | --- | --- |

(b)

radne skupine, koje razrađuju i dodatno usavršavaju zahtjeve za praćenje te analiziraju moguća tehnička rješenja u cilju utvrđivanja početnih zahtjeva za misiju. U tim se analizama uzimaju u obzir postojeći kapaciteti za promatranje te obnavljanje/nadogradnja postojeće infrastrukture, tehnološka zrelost i mogućnost međunarodne suradnje. Osnivaju se sljedeće radne skupine:

1.

za praćenje antropogenih misija CO2;

| 2. | za promatranje polova; |
| --- | --- |

2.

za promatranje polova;

| 3. | za praćenje temperature površine kopna u visokoj prostorno-vremenskoj rezoluciji za aplikacije u poljoprivredi, hidrologiji, šumarstvu i okolišu općenito; |
| --- | --- |

3.

za praćenje temperature površine kopna u visokoj prostorno-vremenskoj rezoluciji za aplikacije u poljoprivredi, hidrologiji, šumarstvu i okolišu općenito;

| 4. | za hiperspektralno snimanje za inovativne aplikacije u području biološke raznolikosti, rudarstva, poljoprivrede i šumarstva; |
| --- | --- |

4.

za hiperspektralno snimanje za inovativne aplikacije u području biološke raznolikosti, rudarstva, poljoprivrede i šumarstva;

| (c) | pripremne studije, kao osnova za rad radnih skupina; |
| --- | --- |

(c)

pripremne studije, kao osnova za rad radnih skupina;

| (d) | savjetovanje s državama članicama EU-a, zemljama sudionicama programa Copernicus te državama koje su članice ESA-e i EUMETSAT-a radi usklađivanja prioriteta i jamčenja dosljednosti sa sadržajem dugoročnog scenarija ESA-e. |
| --- | --- |

(d)

savjetovanje s državama članicama EU-a, zemljama sudionicama programa Copernicus te državama koje su članice ESA-e i EUMETSAT-a radi usklađivanja prioriteta i jamčenja dosljednosti sa sadržajem dugoročnog scenarija ESA-e.

Na temelju tih aktivnosti ispituju se scenariji za razvoj svemirske komponente programa Copernicus, što uključuje i procjenu troškova i koristi.

Razvoj svemirske komponente programa Copernicus prilagođava se ovisno o raspoloživom proračunu u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira i sredstvima koja su mobilizirali EU, ESA i države članice sudionice te ovisno o mogućim dodatnim izvorima financiranja. Uzimajući u obzir navedena ograničenja razvojni scenariji mogu biti sljedeće vrste:

(a)   osnovni scenarij razvoja: održivi program Copernicus; planira se nastavak programa uz postojeću razinu uspješnosti, uključujući nastavak funkcioniranja usluga, potrebno obnavljanje/potrebnu nadogradnju postojeće infrastrukture, mjere za poboljšani pristup podacima i njihovo širenje te potporu upotrebi podataka među korisnicima nakon 2020.;

(b)   scenarij razvoja i proširenja: održivi i prošireni program Copernicus s obzirom na dva prioritetna područja u kojima su potrebe sve veće:

| 1. | novi kapaciteti za promatranje kao potpora potrebama u području okoliša s naglaskom na klimatske promjene (npr. praćenje emisija CO2 i drugih stakleničkih plinova za koje trenutačno nije dostupno satelitsko promatranje), promatranja polarnih područja (prvenstveno praćenje morskog leda i vremenskih prilika na Arktiku) i potporu poljoprivredi, što uključuje i praćenje parametara povezanih s vodom, primjerice promatranjem termalnog infracrvenog zračenja; |
| --- | --- |

1.

novi kapaciteti za promatranje kao potpora potrebama u području okoliša s naglaskom na klimatske promjene (npr. praćenje emisija CO2 i drugih stakleničkih plinova za koje trenutačno nije dostupno satelitsko promatranje), promatranja polarnih područja (prvenstveno praćenje morskog leda i vremenskih prilika na Arktiku) i potporu poljoprivredi, što uključuje i praćenje parametara povezanih s vodom, primjerice promatranjem termalnog infracrvenog zračenja;

| 2. | novi kapaciteti za promatranje kao potpora potrebama u području sigurnosti i/ili obrane kako bi se pomoglo u rješavanju novih izazova s kojima se Unija suočava kad je riječ o sigurnosti, migracijama ili nadzoru granica. |
| --- | --- |

2.

novi kapaciteti za promatranje kao potpora potrebama u području sigurnosti i/ili obrane kako bi se pomoglo u rješavanju novih izazova s kojima se Unija suočava kad je riječ o sigurnosti, migracijama ili nadzoru granica.

Rezultati postupka utvrđivanja korisničkih zahtjeva, analiza troškova i koristi, tehnička izvedivost, zrelost tehnoloških rješenja i ukupna isplativost utječu na utvrđivanje tehničkih ograničenja za razvoj svemirske komponente programa Copernicus nakon 2020.

---

(1)  Prostorna rezolucija snimki vrlo visoke (VHR), visoke (HR), srednje (MR) i niske rezolucije (LR) definira se kako slijedi: VHR: <= 4 m; HR: > 4 m i <= 30 m; MR: > 30 m i <= 300 m; LR: > 300 m.

(2)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1205/2008 od 3. prosinca 2008. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o metapodacima (SL L 326, 4.12.2008., str. 12.).

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 1089/2010 od 23. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o međuoperativnosti skupova prostornih podataka i usluga u vezi s prostornim podacima (SL L 323, 8.12.2010., str. 11.).

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 976/2009 od 19. listopada 2009. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s mrežnim uslugama (SL L 274, 20.10.2009., str. 9.).

(6)  Sentinel-5p, prethodnica misije Sentinel-5, zajednička je inicijativa ESA-e i Kraljevine Nizozemske.

(7)  Jason-3 plod je dugogodišnje suradnje EUMETSAT-a, američke Nacionalne oceanografske i atmosferske službe (NOAA), Francuske svemirske agencije (CNES) i NASA-e. Riječ je o misiji oceanske altimetrije visoke preciznosti kojom se jamči kontinuitet između misija Jason-2 i Sentinel-6, aktivnoj od 2016. s planiranim životnim vijekom od pet godina.

(8)  Vrijeme aktivnosti može se promijeniti ovisno o stvarnom životnom vijeku pojedinih satelitskih jedinica i evaluaciji programskih mogućnosti.

(9)  Pokrate: VIS = vidljivi spektar; SWIR = kratkovalni infracrveni spektar; MWIR = srednjovalni infracrveni spektar; TIR = termalni infracrveni spektar.

(10)  Podatke 2. razine iz misije Sentinel-2 generira osnovni zemaljski segment misija Sentinel ili ih korisnici mogu sami generirati kod sebe pomoću paketa alata.

(11)  Odluka br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (SL L 158, 27.5.2014., str. 227.).

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/80

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/622

оd 20. travnja 2018.

o neodobravanju klorofena kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 3

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 89. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Na tom se popisu nalazi i klorofen (EZ br.: 204-385-8, CAS br.: 120-32-1). |
| --- | --- |

(1)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđen je popis postojećih aktivnih tvari koje treba ocijeniti radi njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima. Na tom se popisu nalazi i klorofen (EZ br.: 204-385-8, CAS br.: 120-32-1).

| (2) | Klorofen je ocijenjen za uporabu u proizvodima vrste 3, „Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni”, kako je utvrđena u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Klorofen je ocijenjen za uporabu u proizvodima vrste 3, „Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni”, kako je utvrđena u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

| (3) | Norveška je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 22. prosinca 2016. podnijela izvješće o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama. |
| --- | --- |

(3)

Norveška je imenovana nadležnim ocjenjivačkim tijelom te je 22. prosinca 2016. podnijela izvješće o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama.

| (4) | U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode 3. listopada 2017. sastavio je mišljenje Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 7. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) br. 1062/2014 Odbor za biocidne proizvode 3. listopada 2017. sastavio je mišljenje Europske agencije za kemikalije, uzimajući u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

| (5) | U skladu s tim mišljenjem ne može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju za vrstu proizvoda 3 i koji sadržavaju klorofen ispuniti zahtjeve iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012. Za tu vrstu proizvoda scenariji koji su ocijenjeni u procjeni rizika za ljudsko zdravlje pokazali su neprihvatljive rizike. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s tim mišljenjem ne može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju za vrstu proizvoda 3 i koji sadržavaju klorofen ispuniti zahtjeve iz članka 19. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 528/2012. Za tu vrstu proizvoda scenariji koji su ocijenjeni u procjeni rizika za ljudsko zdravlje pokazali su neprihvatljive rizike.

| (6) | Stoga nije primjereno odobriti klorofen za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 3. |
| --- | --- |

(6)

Stoga nije primjereno odobriti klorofen za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 3.

| (7) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Klorofen (EZ br.: 204-385-8, CAS br.: 120-32-1) se ne odobrava kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 3.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/81 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/81

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2018/623

оd 20. travnja 2018.

o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 2481)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/247 (3) donesena je nakon izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5 u više država članica („predmetne države članice”) i nakon što su nadležna tijela tih država članica uspostavila zaražena i ugrožena područja u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive Vijeća 2005/94/EZ (4). |
| --- | --- |

(1)

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/247 (3) donesena je nakon izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5 u više država članica („predmetne države članice”) i nakon što su nadležna tijela tih država članica uspostavila zaražena i ugrožena područja u skladu s člankom 16. stavkom 1. Direktive Vijeća 2005/94/EZ (4).

| (2) | Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 predviđeno je da zaražena i ugrožena područja koja su uspostavila nadležna tijela predmetnih država članica u skladu s Direktivom 2005/94/EZ obuhvaćaju barem područja koja su u Prilogu toj provedbenoj odluci navedena kao zaražena i ugrožena područja. Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 utvrđeno je i da se mjere koje je potrebno provesti na zaraženim i ugroženim područjima, kako je predviđeno člankom 29. stavkom 1. i člankom 31. Direktive 2005/94/EZ, zadržavaju barem do datuma određenih za ta područja u Prilogu toj provedbenoj odluci. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 predviđeno je da zaražena i ugrožena područja koja su uspostavila nadležna tijela predmetnih država članica u skladu s Direktivom 2005/94/EZ obuhvaćaju barem područja koja su u Prilogu toj provedbenoj odluci navedena kao zaražena i ugrožena područja. Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 utvrđeno je i da se mjere koje je potrebno provesti na zaraženim i ugroženim područjima, kako je predviđeno člankom 29. stavkom 1. i člankom 31. Direktive 2005/94/EZ, zadržavaju barem do datuma određenih za ta područja u Prilogu toj provedbenoj odluci.

| (3) | Od datuma njezina donošenja Provedbena odluka (EU) 2017/247 nekoliko je puta izmijenjena kako bi se uzeo u obzir razvoj epidemiološke situacije u Uniji u pogledu influence ptica. Konkretno, Provedbena odluka (EU) 2017/247 izmijenjena je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/696 (5) kako bi se utvrdila pravila koja se odnose na otpremanje pošiljaka jednodnevnih pilića iz područja navedenih u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2017/247. Izmjenom se u obzir uzela činjenica da jednodnevni pilići predstavljaju vrlo nizak rizik od širenja visokopatogene influence ptica u usporedbi s drugim proizvodima od peradi. |
| --- | --- |

(3)

Od datuma njezina donošenja Provedbena odluka (EU) 2017/247 nekoliko je puta izmijenjena kako bi se uzeo u obzir razvoj epidemiološke situacije u Uniji u pogledu influence ptica. Konkretno, Provedbena odluka (EU) 2017/247 izmijenjena je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/696 (5) kako bi se utvrdila pravila koja se odnose na otpremanje pošiljaka jednodnevnih pilića iz područja navedenih u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2017/247. Izmjenom se u obzir uzela činjenica da jednodnevni pilići predstavljaju vrlo nizak rizik od širenja visokopatogene influence ptica u usporedbi s drugim proizvodima od peradi.

| (4) | Provedbena odluka (EU) 2017/247 također je naknadno izmijenjena Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/1841 (6) radi jačanja mjera kontrole bolesti koje se primjenjuju kada postoji povećani rizik od širenja visokopatogene influence ptica. U skladu s tim, Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 sada se u predmetnim državama članicama nakon slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica utvrđuju daljnja ograničena područja na razini Unije, u skladu s člankom 16. stavkom 4. Direktive 2005/94/EZ, te trajanje mjera koje se u njima primjenjuju. Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 sada se utvrđuju i pravila za otpremu žive peradi, jednodnevnih pilića i jaja za valenje iz daljnjih ograničenih područja u druge države članice pod određenim uvjetima. |
| --- | --- |

(4)

Provedbena odluka (EU) 2017/247 također je naknadno izmijenjena Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/1841 (6) radi jačanja mjera kontrole bolesti koje se primjenjuju kada postoji povećani rizik od širenja visokopatogene influence ptica. U skladu s tim, Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 sada se u predmetnim državama članicama nakon slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica utvrđuju daljnja ograničena područja na razini Unije, u skladu s člankom 16. stavkom 4. Direktive 2005/94/EZ, te trajanje mjera koje se u njima primjenjuju. Provedbenom odlukom (EU) 2017/247 sada se utvrđuju i pravila za otpremu žive peradi, jednodnevnih pilića i jaja za valenje iz daljnjih ograničenih područja u druge države članice pod određenim uvjetima.

| (5) | Nadalje, Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 više je puta izmijenjen, ponajprije kako bi se u obzir uzele izmjene granica zaraženih i ugroženih područja koja su uspostavila predmetne države članice u skladu s Direktivom 2005/94/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 više je puta izmijenjen, ponajprije kako bi se u obzir uzele izmjene granica zaraženih i ugroženih područja koja su uspostavila predmetne države članice u skladu s Direktivom 2005/94/EZ.

| (6) | Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 zadnji je put izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/560 (7) nakon što je Bugarska Komisiji prijavila novi slučaj izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na gospodarstvu za uzgoj peradi u regiji Jambol u toj državi članici. Bugarska je obavijestila Komisiju i da je nakon tog slučaja izbijanja bolesti propisno poduzela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko zaraženog gospodarstva za uzgoj peradi. |
| --- | --- |

(6)

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 zadnji je put izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/560 (7) nakon što je Bugarska Komisiji prijavila novi slučaj izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5N8 na gospodarstvu za uzgoj peradi u regiji Jambol u toj državi članici. Bugarska je obavijestila Komisiju i da je nakon tog slučaja izbijanja bolesti propisno poduzela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko zaraženog gospodarstva za uzgoj peradi.

| (7) | Od datuma zadnje izmjene Provedbene odluke (EU) 2017/247 Provedbenom odlukom (EU) 2018/560 Bugarska je Komisiji prijavila najnovije slučajeve izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5 na gospodarstvima za uzgoj peradi u regiji Plovdiv u toj državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Od datuma zadnje izmjene Provedbene odluke (EU) 2017/247 Provedbenom odlukom (EU) 2018/560 Bugarska je Komisiji prijavila najnovije slučajeve izbijanja visokopatogene influence ptica podtipa H5 na gospodarstvima za uzgoj peradi u regiji Plovdiv u toj državi članici.

| (8) | Bugarska je obavijestila Komisiju i da je nakon tih najnovijih slučajeva izbijanja bolesti poduzela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko zaraženih gospodarstava za uzgoj peradi u toj državi članici. |
| --- | --- |

(8)

Bugarska je obavijestila Komisiju i da je nakon tih najnovijih slučajeva izbijanja bolesti poduzela potrebne mjere u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, uključujući uspostavu zaraženih i ugroženih područja oko zaraženih gospodarstava za uzgoj peradi u toj državi članici.

| (9) | Komisija je u suradnji s Bugarskom pregledala navedene mjere i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koja je utvrdilo nadležno tijelo u Bugarskoj na dovoljnoj udaljenosti od gospodarstava za uzgoj peradi na kojima su potvrđeni novi slučajevi izbijanja bolesti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u suradnji s Bugarskom pregledala navedene mjere i uvjerila se da su granice zaraženih i ugroženih područja koja je utvrdilo nadležno tijelo u Bugarskoj na dovoljnoj udaljenosti od gospodarstava za uzgoj peradi na kojima su potvrđeni novi slučajevi izbijanja bolesti.

| (10) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, nakon najnovijih slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica u Bugarskoj nužno je na razini Unije, a u suradnji s tom državom članicom, brzo utvrditi zaražena i ugrožena područja uspostavljena u Bugarskoj u skladu s Direktivom 2005/94/EZ. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjegle neopravdane prepreke trgovini koje nameću treće zemlje, nakon najnovijih slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica u Bugarskoj nužno je na razini Unije, a u suradnji s tom državom članicom, brzo utvrditi zaražena i ugrožena područja uspostavljena u Bugarskoj u skladu s Direktivom 2005/94/EZ.

| (11) | Stoga bi Provedbenu odluku (EU) 2017/247 trebalo ažurirati kako bi se u obzir uzela najnovija epidemiološka situacija u pogledu visokopatogene influence ptica u Bugarskoj. Konkretno, potrebno je u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 navesti novoutvrđena zaražena i ugrožena područja u Bugarskoj, koja sada podliježu ograničenjima u skladu s Direktivom 2005/94/EZ. |
| --- | --- |

(11)

Stoga bi Provedbenu odluku (EU) 2017/247 trebalo ažurirati kako bi se u obzir uzela najnovija epidemiološka situacija u pogledu visokopatogene influence ptica u Bugarskoj. Konkretno, potrebno je u Prilogu Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 navesti novoutvrđena zaražena i ugrožena područja u Bugarskoj, koja sada podliježu ograničenjima u skladu s Direktivom 2005/94/EZ.

| (12) | Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 trebalo bi stoga izmijeniti radi ažuriranja regionalizacije na razini Unije kako bi se obuhvatila zaražena i ugrožena područja uspostavljena u Bugarskoj, u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, nakon nedavnih slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica u toj državi članici, te trajanja ograničenja koja se u njima primjenjuju. |
| --- | --- |

(12)

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 trebalo bi stoga izmijeniti radi ažuriranja regionalizacije na razini Unije kako bi se obuhvatila zaražena i ugrožena područja uspostavljena u Bugarskoj, u skladu s Direktivom 2005/94/EZ, nakon nedavnih slučajeva izbijanja visokopatogene influence ptica u toj državi članici, te trajanja ograničenja koja se u njima primjenjuju.

| (13) | Provedbenu odluku (EU) 2017/247 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(13)

Provedbenu odluku (EU) 2017/247 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (14) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  
  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/247 оd 9. veljače 2017. o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (SL L 36, 11.2.2017., str. 62.).

3

(4)  Direktiva Vijeća 2005/94/EZ od 20. prosinca 2005. o mjerama Zajednice u vezi s kontrolom influence ptica i o stavljanju izvan snage Direktive 92/40/EEZ (SL L 10, 14.1.2006., str. 16.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/696 od 11. travnja 2017. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2017/247 o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (SL L 101, 13.4.2017., str. 80.).

5

(6)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/1841 od 10. listopada 2017. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2017/247 o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (SL L 261, 11.10.2017., str. 26.).

6

(7)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/560 od 10. travnja 2018. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 o zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (SL L 93, 11.4.2018., str. 11.).

7

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2017/247 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U dijelu A unos za Bugarsku zamjenjuje se sljedećim:

  „
  Država članica: Bugarska







  Područje obuhvaća: | Datum do kojega se primjenjuje u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

1.

U dijelu A unos za Bugarsku zamjenjuje se sljedećim:

„
  Država članica: Bugarska

Područje obuhvaća:

Datum do kojega se primjenjuje u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive 2005/94/EZ

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

26.4.2018.

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

9.5.2018.

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

10.5.2018.”

| 2. | U dijelu B unos za Bugarsku zamjenjuje se sljedećim:

  „
  Država članica: Bugarska







  Područje obuhvaća: | Datum do kojega se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

2.

U dijelu B unos za Bugarsku zamjenjuje se sljedećim:

„
  Država članica: Bugarska

Područje obuhvaća:

Datum do kojega se primjenjuje u skladu s člankom 31. Direktive 2005/94/EZ

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

Od 27.4.2018. do 6.5.2018.

Municipality of Yambol

| — | Yambol |
| --- | --- |

—

Yambol

6.5.2018.

Municipality of Straldzha

| — | Straldzha |
| --- | --- |

—

Straldzha

| — | Vodenichene |
| --- | --- |

—

Vodenichene

| — | Dzhinot |
| --- | --- |

—

Dzhinot

Municipality of Tundzha

| — | Mogila |
| --- | --- |

—

Mogila

| — | Veselinovo |
| --- | --- |

—

Veselinovo

| — | Kabile |
| --- | --- |

—

Kabile

Sliven region:

Municipality of Sliven

| — | Zhelyu Voivoda |
| --- | --- |

—

Zhelyu Voivoda

| — | Blatets |
| --- | --- |

—

Blatets

| — | Dragodanovo |
| --- | --- |

—

Dragodanovo

| — | Gorno Aleksandrovo |
| --- | --- |

—

Gorno Aleksandrovo

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi:

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

Od 10.5.2018. do 18.5.2018.

Municipality of Rodopi

| — | Brestnik |
| --- | --- |

—

Brestnik

| — | Belashtica |
| --- | --- |

—

Belashtica

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Branipole |
| --- | --- |

—

Branipole

Municipality of Sadovo

| — | Katunica |
| --- | --- |

—

Katunica

| — | Karadzhovo |
| --- | --- |

—

Karadzhovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

| — | Mominsko |
| --- | --- |

—

Mominsko

Municipality of Kuklen

| — | Kuklen |
| --- | --- |

—

Kuklen

| — | Ruen |
| --- | --- |

—

Ruen

Municipality of Maritsa

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

Municipality of Asenovgrad

| — | Asenovgrad |
| --- | --- |

—

Asenovgrad

Municipality of Plovdiv

| — | Plovdiv |
| --- | --- |

—

Plovdiv

18.5.2018.

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

Od 11.5.2018. do 19.5.2018.

Municipality of Maritsa

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Maritsa |
| --- | --- |

—

Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voivodino |
| --- | --- |

—

Voivodino

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko konare |
| --- | --- |

—

Manolsko konare

Municipality of Rakovski

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

19.5.2018.”

---

PREPORUKE

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/87

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/624

оd 20. travnja 2018.

o pristupu poddobavljača i MSP-ova u sektoru obrane prekograničnim tržištima

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće utvrdilo je u prosincu 2013. cilj postizanja integriranije, održivije, inovativnije i konkurentnije europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) potrebne radi razvoja i održavanja obrambenih sposobnosti te jačanja strateške autonomije Europe, kao i njezine sposobnosti djelovanja u suradnji s partnerima. U tom je kontekstu Europsko vijeće istaknulo važnost pristupa malih i srednjih poduzeća (MSP) prekograničnim tržištima, pozvalo Komisiju da istraži mogućnost uvođenja dodatnih mjera s ciljem otvaranja lanaca opskrbe za MSP-ove iz svih država članica te napomenulo da su MSP-ovi važna karika u obrambenom opskrbnom lancu, izvor inovacija i ključni pokretači konkurentnosti (1). |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće utvrdilo je u prosincu 2013. cilj postizanja integriranije, održivije, inovativnije i konkurentnije europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) potrebne radi razvoja i održavanja obrambenih sposobnosti te jačanja strateške autonomije Europe, kao i njezine sposobnosti djelovanja u suradnji s partnerima. U tom je kontekstu Europsko vijeće istaknulo važnost pristupa malih i srednjih poduzeća (MSP) prekograničnim tržištima, pozvalo Komisiju da istraži mogućnost uvođenja dodatnih mjera s ciljem otvaranja lanaca opskrbe za MSP-ove iz svih država članica te napomenulo da su MSP-ovi važna karika u obrambenom opskrbnom lancu, izvor inovacija i ključni pokretači konkurentnosti (1).

| (2) | U Europskom akcijskom planu obrane (EDAP) od 30. studenoga 2016. najavljeno je da će Komisija preporučiti lakši pristup MSP-ova i srednjih društava u sektoru obrane prekograničnim tržištima. To je potvrđeno i u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Pokretanje Europskog fonda za obranu” (2), donesenoj 7. lipnja 2017. |
| --- | --- |

(2)

U Europskom akcijskom planu obrane (EDAP) od 30. studenoga 2016. najavljeno je da će Komisija preporučiti lakši pristup MSP-ova i srednjih društava u sektoru obrane prekograničnim tržištima. To je potvrđeno i u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Pokretanje Europskog fonda za obranu” (2), donesenoj 7. lipnja 2017.

| (3) | Komisija smatra da su konkurentni prekogranični opskrbni lanci ključan dio integriranije i konkurentnije europske obrambene tehnološke i industrijske baze i da bi europskom tržištu obrambene opreme pristup trebala imati sva europska trgovačka društva, bez obzira na njihovu veličinu i lokaciju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija smatra da su konkurentni prekogranični opskrbni lanci ključan dio integriranije i konkurentnije europske obrambene tehnološke i industrijske baze i da bi europskom tržištu obrambene opreme pristup trebala imati sva europska trgovačka društva, bez obzira na njihovu veličinu i lokaciju.

| (4) | Ova je Preporuka izrađena s pomoću informacija savjetodavne skupine Komisije o prekograničnom pristupu MSP-ova ugovorima u području obrane i sigurnosti, čiji je posao dovršen i čije je izvješće objavljeno u studenome 2016. (3), te s pomoću informacija stručnjaka iz država članica. Dio je širokog spektra inicijativa i aktivnosti Komisije namijenjenih podupiranju MSP-ova aktivnih u području obrane. |
| --- | --- |

(4)

Ova je Preporuka izrađena s pomoću informacija savjetodavne skupine Komisije o prekograničnom pristupu MSP-ova ugovorima u području obrane i sigurnosti, čiji je posao dovršen i čije je izvješće objavljeno u studenome 2016. (3), te s pomoću informacija stručnjaka iz država članica. Dio je širokog spektra inicijativa i aktivnosti Komisije namijenjenih podupiranju MSP-ova aktivnih u području obrane.

| (5) | U izradi ove Preporuke u obzir je uzet i posao koji je Europska obrambena agencija (EDA) (4) obavila kad je riječ o nabavi u području obrane, vještinama, financiranju i sposobnosti MSP-ova (5). |
| --- | --- |

(5)

U izradi ove Preporuke u obzir je uzet i posao koji je Europska obrambena agencija (EDA) (4) obavila kad je riječ o nabavi u području obrane, vještinama, financiranju i sposobnosti MSP-ova (5).

| (6) | Budući da industrijski subjekti, posebno glavni izvođači, imaju ključnu ulogu u obrani, Komisija je, uz izradu ove Preporuke, započela i dijalog s dionicima iz industrije kako bi se utvrdila moguća daljnja djelovanja s ciljem stvaranja uvjeta za konkurentne prekogranične obrambene opskrbne lance i postigao dogovor u tom pogledu. |
| --- | --- |

(6)

Budući da industrijski subjekti, posebno glavni izvođači, imaju ključnu ulogu u obrani, Komisija je, uz izradu ove Preporuke, započela i dijalog s dionicima iz industrije kako bi se utvrdila moguća daljnja djelovanja s ciljem stvaranja uvjeta za konkurentne prekogranične obrambene opskrbne lance i postigao dogovor u tom pogledu.

| (7) | Djelovanje država članica moglo bi znatno olakšati pristup MSP-ova i srednjih društava u sektoru obrane prekograničnim tržištima. U ovoj bi Preporuci stoga trebale biti navedene vrste djelovanja za rješavanje nekih od problema s kojima se suočavaju MSP-ovi i srednja društva odnosno za lakšu integraciju MSP-ova i srednjih društava u obrambene opskrbne lance. |
| --- | --- |

(7)

Djelovanje država članica moglo bi znatno olakšati pristup MSP-ova i srednjih društava u sektoru obrane prekograničnim tržištima. U ovoj bi Preporuci stoga trebale biti navedene vrste djelovanja za rješavanje nekih od problema s kojima se suočavaju MSP-ovi i srednja društva odnosno za lakšu integraciju MSP-ova i srednjih društava u obrambene opskrbne lance.

| (8) | Pravodobne informacije o budućim planovima i projektima naoružavanja mogle bi MSP-ovima i srednjim društvima pomoći da bolje predvide promjene na tržištu i da sudjeluju u ugovorima i projektima u području obrane. |
| --- | --- |

(8)

Pravodobne informacije o budućim planovima i projektima naoružavanja mogle bi MSP-ovima i srednjim društvima pomoći da bolje predvide promjene na tržištu i da sudjeluju u ugovorima i projektima u području obrane.

| (9) | Oglašavanje ugovora u vrijednosti nižoj od praga utvrđenog u člancima 8. i 9. Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) unaprijedilo bi tržišno natjecanje. Isto tako, potaknulo bi sudjelovanje MSP-ova u sektoru obrane. Javni naručitelji takvo oglašavanje ne bi trebali ograničiti samo na svoju državu članicu. |
| --- | --- |

(9)

Oglašavanje ugovora u vrijednosti nižoj od praga utvrđenog u člancima 8. i 9. Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) unaprijedilo bi tržišno natjecanje. Isto tako, potaknulo bi sudjelovanje MSP-ova u sektoru obrane. Javni naručitelji takvo oglašavanje ne bi trebali ograničiti samo na svoju državu članicu.

| (10) | Složene informacije u dokumentaciji o nabavi koju javni naručitelji stavljaju na raspolaganje ponuditeljima i potencijalnim ponuditeljima mogle bi odvratiti nova, manja društva od ulaska na tržište javne nabave. Takve informacije moraju stoga biti relevantne i dobro strukturirane. |
| --- | --- |

(10)

Složene informacije u dokumentaciji o nabavi koju javni naručitelji stavljaju na raspolaganje ponuditeljima i potencijalnim ponuditeljima mogle bi odvratiti nova, manja društva od ulaska na tržište javne nabave. Takve informacije moraju stoga biti relevantne i dobro strukturirane.

| (11) | Daljnje prepreke MSP-ovima i srednjim društvima predstavljaju veliki natječaji za nabavu u području obrane i povezani zahtjevi u pogledu sposobnosti pružanja usluga. Rješenje bi moglo biti sklapanje pojedinačnih, manjih ugovora podijeljenih u grupe u okviru jednog postupka javne nabave. |
| --- | --- |

(11)

Daljnje prepreke MSP-ovima i srednjim društvima predstavljaju veliki natječaji za nabavu u području obrane i povezani zahtjevi u pogledu sposobnosti pružanja usluga. Rješenje bi moglo biti sklapanje pojedinačnih, manjih ugovora podijeljenih u grupe u okviru jednog postupka javne nabave.

| (12) | Dulja bi razdoblja za podnošenje ponuda bila korisna za MSP-ove i srednja društva jer bi imali više vremena za pronalaženje poslovnih prilika i pripremu. |
| --- | --- |

(12)

Dulja bi razdoblja za podnošenje ponuda bila korisna za MSP-ove i srednja društva jer bi imali više vremena za pronalaženje poslovnih prilika i pripremu.

| (13) | Mogućnost oslanjanja na sposobnosti drugih gospodarskih subjekata, uključujući podizvođače ili druge sudionike u konzorcijima ili grupama, olakšava pristup tržištu nabave, posebno kad je riječ o vrlo velikoj nabavi. Gospodarski subjekti koji žele dobiti ugovore o javnoj nabavi trebali bi od početka biti upoznati s tim mogućnostima. |
| --- | --- |

(13)

Mogućnost oslanjanja na sposobnosti drugih gospodarskih subjekata, uključujući podizvođače ili druge sudionike u konzorcijima ili grupama, olakšava pristup tržištu nabave, posebno kad je riječ o vrlo velikoj nabavi. Gospodarski subjekti koji žele dobiti ugovore o javnoj nabavi trebali bi od početka biti upoznati s tim mogućnostima.

| (14) | Od ulaska na tržište nabave u području obrane MSP-ove i srednja društva mogla bi odvratiti opsežna i složena dokumentacija za nadmetanje, kao i obveza dostave dokaza i potvrda. Kako bi se olakšao pristup tržištu javni bi se naručitelji, kad god je to moguće, trebali dogovoriti da će kvalitativne kriterije za odabir u fazi nadmetanja ocjenjivati isključivo na temelju preliminarnih dokaza koje su dostavili ponuditelji. Javni bi naručitelji trebali zahtijevati podnošenje popratne dokumentacije i potvrda kojima se dokazuje ispunjavanje tih kriterija netom prije potpisivanja ugovora. Preliminarni bi dokaz u pogledu ispunjavanja kvalitativnih kriterija za odabir mogla biti standardizirana osobna izjava, odnosno europska jedinstvena dokumentacija o nabavi (ESPD) (7). |
| --- | --- |

(14)

Od ulaska na tržište nabave u području obrane MSP-ove i srednja društva mogla bi odvratiti opsežna i složena dokumentacija za nadmetanje, kao i obveza dostave dokaza i potvrda. Kako bi se olakšao pristup tržištu javni bi se naručitelji, kad god je to moguće, trebali dogovoriti da će kvalitativne kriterije za odabir u fazi nadmetanja ocjenjivati isključivo na temelju preliminarnih dokaza koje su dostavili ponuditelji. Javni bi naručitelji trebali zahtijevati podnošenje popratne dokumentacije i potvrda kojima se dokazuje ispunjavanje tih kriterija netom prije potpisivanja ugovora. Preliminarni bi dokaz u pogledu ispunjavanja kvalitativnih kriterija za odabir mogla biti standardizirana osobna izjava, odnosno europska jedinstvena dokumentacija o nabavi (ESPD) (7).

| (15) | Druge su mogućnosti poboljšanja tržišnog položaja manjih društava regionalna suradnja među državama članicama i grupiranje društava u klastere. |
| --- | --- |

(15)

Druge su mogućnosti poboljšanja tržišnog položaja manjih društava regionalna suradnja među državama članicama i grupiranje društava u klastere.

| (16) | No, obrambenoj industriji MSP-ovi mogu ponajprije pridonijeti svojom inovativnošću. U svim bi inicijativama kojima se podupiru istraživanja i tehnologije trebalo posebno voditi računa o MSP-ima i osigurati njihovo stvarno sudjelovanje, koliko god je to moguće. |
| --- | --- |

(16)

No, obrambenoj industriji MSP-ovi mogu ponajprije pridonijeti svojom inovativnošću. U svim bi inicijativama kojima se podupiru istraživanja i tehnologije trebalo posebno voditi računa o MSP-ima i osigurati njihovo stvarno sudjelovanje, koliko god je to moguće.

| (17) | Razvoj vještina koje su posebno potrebne obrambenoj industriji mogao bi novim igračima omogućiti ulazak na europsko obrambeno tržište, |
| --- | --- |

(17)

Razvoj vještina koje su posebno potrebne obrambenoj industriji mogao bi novim igračima omogućiti ulazak na europsko obrambeno tržište,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

1.   TERMINOLOGIJA

Za potrebe ove Preporuke „MSP” treba tumačiti kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (8), a „srednje društvo” znači društvo veće od MSP-a, koje međutim nije glavni ugovaratelj u ugovoru za nabavu složenih obrambenih sustava.

U cijelom tekstu ove Preporuke upućivanja na „javne naručitelje” treba tumačiti kao upućivanja koja obuhvaćaju „javne naručitelje”, kako su definirani u članku 2. stavku 1. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9), i „naručitelje”, kako su definirani u članku 4. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10). Preporuke upućene javnim naručiteljima ili naručiteljima odnose se na dodjelu ugovora u području obrane i sigurnosti u skladu s člankom 2. Direktive 2009/81/EZ.

2.   JAVNA NABAVA

2.1.   Dugoročni planovi i prioriteti

Države članice trebaju, kad god je to moguće, pružiti pravodobne informacije o budućim dugoročnim planovima naoružavanja (sposobnost te zahtjevi i prioriteti u pogledu istraživanja i tehnologija). To se može učiniti na sljedeće načine: objavom dokumenata povezanih s planiranjem; organiziranjem ciljanih događaja za trgovačka društva (glavne izvođače, MSP-ove i srednja društva) iz različitih država članica i pružanjem informacija obrambenoj industriji na transparentan i nediskriminirajući način, uključujući Europsko udruženje svemirske i obrambene industrije (ASD), nacionalna udruženja obrambene industrije i druge poslovne organizacije u području obrane i sigurnosti (npr. klastere) kako bi se osiguralo širenje relevantnih informacija diljem Unije. Potrebno je voditi računa o tome da takvo djelovanje ne dovede do narušavanja tržišnog natjecanja ili povrede načela nediskriminacije i transparentnosti.

2.2.   Dobrovoljna objava i mjere transparentnosti

Javni naručitelji trebali bi se, što je više moguće, služiti alatima za objavljivanje najava prije nabave, kao što su prethodne informativne obavijesti (11), i organizirati ciljane događaje o preliminarnim planovima nabave i konkretnim projektima. Takvi bi događaji trebali biti namijenjeni trgovačkim društvima (glavnim izvođačima, MSP-ovima i srednjim društvima) iz različitih država članica. Relevantne se informacije mogu proslijediti cijeloj obrambenoj industriji, uključujući Europsko udruženje svemirske i obrambene industrije, nacionalna udruženja obrambene industrije i druge poslovne organizacije u području obrane i sigurnosti (npr. klastere). Pri uporabi tih alata javni naručitelji trebali bi poštovati načela transparentnosti i nediskriminacije te pojasniti privremenu narav predmetnih planova nabave.

Javni naručitelji trebali bi oglašavati mogućnosti nabave na što više mjesta nadilazeći primjenjive pravne zahtjeve. To na primjer podrazumijeva oglašavanje informacija navedenih u pozivu na nadmetanje na što više mjesta nakon što je poslan na objavu u Dodatku Službenom listu Europsku unije (Tender Electronic Daily (TED)) i omogućivanje gospodarskim subjektima zainteresiranima za buduće pozive da se pretplate na primanje obavijesti o objavljenim pozivima na nadmetanje.

Javni bi naručitelji trebali, kad god je to moguće, oglašavati mogućnosti nabave za ugovore u vrijednosti nižoj od praga utvrđenog u člancima 8. i 9. Direktive 2009/81/EZ (12) dobrovoljnim objavama na relevantnim portalima i web-mjestima (ne nužno na TED-u) i slati zahtjeve za informacije i zahtjeve za ponudu potencijalno zainteresiranim društvima diljem Unije. Potrebno je voditi računa o tome da se takvim djelovanjem ne naruši tržišno natjecanje ili povrijede načela nediskriminacije i transparentnosti. Javni naručitelji trebali bi isto tako provoditi pojednostavljene natjecateljske postupke kad je riječ o ugovorima male vrijednosti, čak i kad to nije propisano nacionalnim pravilima.

2.3.   Kvaliteta informacija

Javni naručitelji trebali bi tržištu staviti na raspolaganje konkretne i točne kratke informacije (npr. opis nabave u pozivu na nadmetanje objavljenom u TED-u). Na taj način trgovačka društva mogu izdvojiti i utvrditi mogućnosti te donijeti utemeljenu odluku o tome žele li podnijeti ponudu.

Javni bi naručitelji trebali, kad god je to moguće, priložiti neslužbeni prijevod tih informacija na engleski ili jedan od drugih jezika koji se obično koriste u trgovini obrambenom opremom radi objave na web-mjestu tijela za nabavu ili u TED-u.

2.4.   Podjela u grupe

Javni bi naručitelji trebali razmotriti mogućnost podjele ugovora u grupe. Trebali bi razmotriti i mogućnost nadmetanja za pojedinačne grupe, pod uvjetom da trgovačka društva čija ponuda za te grupe bude uspješna surađuju s gospodarskim subjektom kojem je dodijeljen ugovor za koordinaciju cijelog projekta (glavni ugovaratelj).

2.5.   Priprema i provođenje postupaka

Člankom 33. Direktive 2009/81/EZ propisano je da javni naručitelji pri određivanju rokova za primitak zahtjeva za sudjelovanje i ponuda posebno uzimaju u obzir složenost ugovora i vrijeme potrebno za izradu ponuda, ne dovodeći u pitanje minimalne rokove određene tim člankom. Javni bi naručitelji trebali, kad god je to moguće, omogućiti više vremena za podnošenje ponuda od onoga propisanog pravilima tog članka. Na taj bi način industrija, a posebno MSP-ovi, imali više vremena da odluče žele li se natjecati i da podnesu svoju ponudu, kao i da poduzmu potrebne korake za osnivanje konzorcija ili organiziranje podugovaranja.

Elektroničkom se nabavom, posebno podnošenjem ponuda elektroničkim putem, pojednostavnjuju postupci i smanjuju birokracija i administrativni troškovi. Na taj se način mogu smanjiti prepreke pristupu tržištu (troškovi podnošenja ponude), posebno kad je riječ o manjim društvima koja imaju ograničena administrativna sredstva. Javni bi se naručitelji trebali, kad god je to moguće, koristiti elektroničkom nabavom vodeći računa o predmetu ugovora i, posebno, potrebi zaštite povjerljivih podataka.

U pozivu na nadmetanje javni bi naručitelji trebali potencijalnim ponuditeljima uvijek ukazati na mogućnost oslanjanja na sposobnost drugih stranaka, uključujući podizvođače (13) ili članove istog konzorcija ili grupe (14), radi ispunjavanja kriterija sposobnosti u skladu s člankom 41. stavcima 2. i 3. i člankom 42. stavcima 2. i 3. Direktive 2009/81/EZ.

Javni bi naručitelji trebali nastojati smanjiti administrativno opterećenje koje proizlazi iz postupka nabave. Na primjer, trebali bi, koliko god je to moguće, izbjegavati održavanje brojnih pregovaračkih sastanaka i tražiti samo one informacije ili onu dokumentaciju koja je potrebna za dotični postupak.

2.6.   Kvalitativni odabir

Kriteriji za odabir koje utvrde javni naručitelji trebali bi biti proporcionalni, a zahtjeve koji nisu neophodno nužni trebalo bi izbjegavati. Kad je riječ o tehničkoj i stručnoj sposobnosti, trebali bi se odlučiti za kriterije za odabir s pomoću kojih bi mogli utvrditi ima li ponuditelj traženu sposobnost za dotični ugovor, a ne ocjenjivati njegovu opću sposobnost. Kad je riječ o ekonomskoj i financijskoj sposobnosti, potreban minimalni godišnji promet ne bi trebao premašivati dvostruku procijenjenu vrijednost ugovora.

Zahtjevi koji se odnose na sigurnost opskrbe i sigurnost podataka kao neobvezne osnove za isključenje te kriteriji za odabir ili uvjeti izvršenja ugovora isto bi tako trebali biti proporcionalni i u skladu s potrebama pojedinačne nabave. Kada se primjenjuju ti zahtjevi treba posebno voditi računa o tome da se ograniče na ono što je potrebno za postizanje određenog cilja i osigurati da se njima nepotrebno ne ograničava tržišno natjecanje. Ako je potrebna sigurnosna provjera i ako javni naručitelji trebaju obraditi prijave natjecatelja koji su prošli sigurnosnu provjeru u drugoj državi članici, države članice trebaju poduzeti odgovarajuće i pravodobne korake kako bi se, uzimajući u obzir članak 22. Direktive 2009/81/EZ, ocijenilo je li takva sigurnosna provjera jednakovrijedna onoj izdanoj u skladu s nacionalnim pravom javnog naručitelja (15). Države članice trebaju nastojati osigurati da njihova poduzeća koja posluju u sektoru obrane mogu ispuniti zahtjeve u pogledu sigurnosti opskrbe i sigurnosti podataka koje propisuju druge države članice.

Člankom 38. Direktive 2009/81/EZ zahtijeva se provjeravanje sposobnosti natjecatelja u skladu s kriterijima i s pomoću dokaznih sredstava koje utvrđuju javni naručitelji u skladu s Direktivom. Takvi dokazi mogu uključivati potvrde. Međutim, javni naručitelji ne moraju zahtijevati da se potvrde i druga dokumentacija podnesu zajedno s ponudom. Kako bi se olakšalo sudjelovanje u postupku nadmetanja javni bi naručitelji trebali razmotriti prihvaćanje sljedećih osobnih izjava kao preliminarnog dokaza u vrijeme podnošenja ponuda:

| — | osobne izjave u pogledu osobne situacije natjecatelja (članak 39. Direktive 2009/81/EZ), |
| --- | --- |

—

osobne izjave u pogledu osobne situacije natjecatelja (članak 39. Direktive 2009/81/EZ),

| — | osobne izjave u pogledu sposobnosti natjecatelja za obavljanje stručne djelatnosti (članak 40. Direktive 2009/81/EZ), |
| --- | --- |

—

osobne izjave u pogledu sposobnosti natjecatelja za obavljanje stručne djelatnosti (članak 40. Direktive 2009/81/EZ),

| — | osobne izjave kojom se dokazuje da je natjecatelj ispunio kriterije u pogledu ekonomske i financijske sposobnosti te tehničke i stručne sposobnosti (članci od 41. do 44. Direktive 2009/81/EZ), |
| --- | --- |

—

osobne izjave kojom se dokazuje da je natjecatelj ispunio kriterije u pogledu ekonomske i financijske sposobnosti te tehničke i stručne sposobnosti (članci od 41. do 44. Direktive 2009/81/EZ),

s tim da podnošenje relevantnih dokaza i potvrda trebaju zahtijevati tek u fazi dodjele, tj. prije potpisivanja ugovora, ali nakon evaluacije i izbora pobjednika. U tom bi kontekstu države članice trebale razmotriti mogućnost da gospodarskim subjektima dopuste podnošenje ili ponovnu upotrebu osobne izjave putem europske jedinstvene dokumentacije o nabavi (ESPD – pojam iz općeg prava o javnoj nabavi, članak 59. Direktive 2014/24/EU) te da je prema potrebi dopune podacima koji nisu obuhvaćeni ESPD-om.

Radi osiguravanja pravilne provedbe postupka, u slučaju nedoumica javni naručitelji mogu u bilo kojoj fazi postupka zatražiti da im se dostave dodatni podaci, uključujući čitavu ili djelomičnu popratnu dokumentaciju. To posebno može biti potrebno ako javni naručitelj odluči ograničiti broj natjecatelja koje će pozvati da podnesu ponude ili sudjeluju u dijalogu (članak 38. stavak 3. Direktive 2009/81/EZ). Kada zahtijevaju dostavu podataka ili popratne dokumentacije javni naručitelji uvijek moraju voditi računa da se poštuje načelo nediskriminacije.

Javni naručitelji ne bi trebali zahtijevati da natjecatelji dostave popratnu dokumentaciju koju već posjeduju ili koju mogu lako dobiti izravnim besplatnim pristupom nacionalnoj bazi podataka u bilo kojoj državi članici.

Kad god je to moguće, javni bi naručitelji natjecateljima koji još nisu prošli sigurnosnu provjeru (ako je takva provjera potrebna) trebali omogućiti dodatno vrijeme da je prođu (članak 42. stavak 1. točka (j) treći podstavak Direktive 2009/81/EZ). Općenito, javni bi naručitelji uvijek trebali zahtijevati da gospodarski subjekti dopune ili pojasne dokumente i potvrde povezane s kriterijima za isključenje i odabir (članak 45. Direktive 2009/81/EZ).

Države članice trebale bi olakšati prekograničnu upotrebu dokumentacije i potvrda. Posebno bi trebale osigurati da se podaci na potvrdama i u drugoj dokumentaciji za nadmetanje iz Direktive 2009/81/EZ unesu u e-Certis (16) i redovito ažuriraju. Pri provedbi postupaka iz Direktive 2009/81/EZ javni bi naručitelji trebali upotrebljavati internetsko spremište e-Certis.

2.7.   Osposobljavanje u području nabave i izgradnja kapaciteta

Države članice trebale bi organizirati osposobljavanje službenika za nabavu, omogućiti prilike za razmjenu iskustava i osigurati smjernice. Trebale bi omogućiti specijalizirano osposobljavanje s naglaskom na posebne karakteristike MSP-ova i operativna ograničenja koja su im svojstvena (financijski tokovi, ljudski resursi, upravljanje pravima intelektualnog vlasništva itd.).

Isto tako, države članice trebale bi organizirati osposobljavanje i pripremiti informacije za dobavljače, pružatelje usluga i izvođače. Takvi bi materijali trebali biti dostupni svima (ili barem svim trgovačkim društvima koji su zainteresirani za ugovore o nabavi u području obrane). To bi osobito koristilo MSP-ovima i srednjim društvima.

3.   INDUSTRIJSKA POLITIKA

3.1.   Financiranje

Lokalna i regionalna upravljačka tijela država članica trebaju podupirati MSP-ove i srednja društva koji jesu ili bi mogli biti sudionici u obrambenim opskrbnim lancima. Države članice mogu podizati razinu osviještenosti upravljačkih tijela i potencijalnih korisnika (poput MSP-ova, srednjih društava, istraživačkih ustanova i akademske zajednice) o upotrebi sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u području obrane. Potiču se na upotrebu posebnih smjernica koje u tom pogledu trenutačno izrađuje Europska komisija (17).

Države članice trebale bi razmotriti mogućnost da se MSP-ovi i srednja društva koja djeluju u području obrane koriste postojećim nacionalnim financijskim instrumentima ako to već nije slučaj.

Države članice trebale bi razmotriti i druge vrste moguće potpore MSP-ovima, npr. ciljana državna jamstva za MSP-ove i srednja društva koji se pridružuju inovativnim prekograničnim europskim projektima u području obrane. Takva bi jamstva mogla biti namijenjena djelomičnom ili potpunom pokriću rizika poslovanja manjih društava koja sudjeluju u takvim pothvatima ili banaka koje financiraju takve projekte (18).

Države članice trebale bi obavijestiti i savjetovati MSP-ove o mogućnostima financiranja na nacionalnoj i europskoj razini putem foruma, platformi i s pomoću drugih alata obrambenog sektora ili drugih ekonomskih sektora.

Državama članicama preporučuje se da predlažu projekte pametnog ulaganja za buduće zahtjeve ispitivanja i evaluacije. Na taj bi način MSP-ovi i srednja društva imali pristup objektima za ispitivanja i evaluacije te bi lakše mogli certificirati svoje proizvode i imati koristi od njihova doprinosa nastojanjima u pogledu kvalifikacije i certifikacije europske obrambene industrije.

3.2.   Baze podataka

Države članice mogle bi pokušati razraditi svoju nacionalnu obrambenu industrijsku bazu ili je preispitati i podupirati širenje informacija o kapacitetu svoje industrije. To se na primjer može postići uspostavom novih baza podataka ili dopunjavanjem postojećih putem subjekata kao što su nacionalna udruženja obrambene industrije.

Državama članicama preporučuje se da podupiru poboljšanja postojećih baza podataka i projekata koji se odnose na društva koja djeluju u području obrane, njihove sposobnosti te dostupne programe i mogućnosti financiranja. To bi posebno trebalo obuhvaćati povezivanje postojećih nacionalnih baza podataka, direktorija nacionalnih udruženja obrambene industrije i drugih postojećih relevantnih izvora (npr. popisa članova klastera koji djeluju u području obrane). Takvi alati mogu uključivati i podatke o tehnološkim sposobnostima trgovačkih društava. U kasnijoj bi fazi zahvaljujući takvim bazama podataka MSP-ovi i srednja društva mogli povezati svoje opise s podacima država članica o budućim programima ili objavljenim obavijestima o nabavi. Tako bi glavni izvođači mogli odmah povezati opis nekog MSP-a s određenom vrstom projekta ili poslovne mogućnosti.

3.3.   Klasteri

Države članice trebaju podupirati razvoj vrhunskih konkurentnih regionalnih klastera izvrsnosti u području obrane i poticati ih da surađuju s ostalim regijama i državama članicama. Potrebno je poticati druge posebne oblike suradnje u klasterima pospješivanjem proaktivnog uključivanja tehnoloških centara i znanstvenih parkova, „živih laboratorija”, pružatelja financijskih sredstava ili projektnih grupa kako bi se poboljšala tehnološka suradnja preko sektorskih granica i potaknule prilike za rast MSP-ova koji djeluju u području obrane.

Države članice trebale bi poticati domaće klastere da se uključe u europska strateška partnerstva klastera (19), koja se podupiru u okviru programa EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME). Takva partnerstva imaju dvostruku svrhu: omogućiti društvima da pristupe tržištima izvan EU-a i pospješiti ulaganja u pametnu specijalizaciju unutar Unije. Države članice trebale bi isto tako poticati klastere da pokušaju surađivati unutar Unije na temelju relevantnih poziva u okviru programa Obzor 2020. (20).

Države članice potiču se da pri razvoju i provedbi politika i mjera za potporu (regionalnim) klasterima budu usmjerene na obrambeni sektor. U tu svrhu mogu iskoristiti postojeće alate i mreže na razini Unije, poput Europske mreže regija angažiranih u području obrane (21). Trebale bi naširoko promicati i europsku platformu za suradnju klastera (ECCP) (22) kao alat koji može pomoći povezati njihove klastere s više od 500 organizacija klastera, čime pokreću suradnju unutar i izvan Europe u korist svojih MSP-ova koji su članovi.

3.4.   Inovacije, istraživanja i tehnologije

Od država članica zahtijeva se da MSP-ovima pruže ciljanu pomoć s inovativnim konceptima i tehnologijama koje mogu imati obrambene primjene. Usto, namjenske mreže nacionalnih kontaktnih točaka trebale bi pružati informacije o pravilima sudjelovanja u istraživačkim projektima i dodjeli bespovratnih sredstava za istraživanje. Trebale bi organizirati i posredničke događaje i usluge.

Države članice trebale bi nastojati izrađivati istraživačke projekte prilagođene MSP-ovima. Isto tako, njihovi instituti za istraživanja u području obrane trebali bi ispitati u kojoj mjeri mogu uključiti MSP-ove u svoje projekte.

Države članice trebaju osigurati da su informacije o upravljanju pravima intelektualnog vlasništva dostupne tijelima nadležnima za nabavu u području obrane (npr. putem podataka za kontakt odgovarajućih institucija ili brošura dostupnih u prostorima tijela).

Države članice trebale bi podržavati otvorenu referentnu arhitekturu za modularne obrambene sustave omogućujući MSP-ovima da izrade i komercijaliziraju podsustave i komponente na neovisan i konkurentan način.

3.5.   Vještine

Države članice trebaju imati pregled nacionalnog stanja u pogledu vještina potrebnih njihovoj obrambenoj industriji.

Kako bi riješili pitanje nedostatka vještina države članice trebaju iskoristiti nedavno donesen Novi program vještina za Europu i prilike koje se zahvaljujući njemu otvaraju u Uniji, kao i na nacionalnoj te lokalnoj razini (23).

Države članice trebale bi poticati suradnju industrije, ustanova za obrazovanje i osposobljavanje i drugih relevantnih organizacija radi zajedničkog djelovanja s ciljem boljeg usklađivanja ponude i potražnje, kao i upotrebu alata i instrumenata EU-a za ostvarivanje tih ciljeva. Kako bi riješili pitanje nedostatka vještina države članice trebale bi razmisliti o upotrebi sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (24) (ESI fondovi), posebno Europskog socijalnog fonda (ESF) (25).

3.6.   Sposobnost MSP-ova

Države članice trebale bi širiti informacije o prekograničnim uspješnim primjerima kako bi potaknule MSP-ove i poddobavljače na prekogranično natjecanje. Trebale bi podupirati i organizaciju prekograničnih konferencija dobavljača (događaje među poduzećima i izravne sastanke s glavnim izvođačima) kako bi MSP-ovi bolje razumjeli zahtjeve glavnih izvođača, način rada i tražene industrijske sposobnosti i kapacitete te omogućiti platforme i prilike za sklapanje prekograničnih ugovora među MSP-ovima.

To se na primjer može postići dodjelom bespovratnih sredstava organizatorima događaja razmjerno razini sudjelovanja MSP-ova i novoosnovanih poduzeća. Takvim se bespovratnim sredstvima mogu obuhvatiti razni obrambeni sektori na uravnotežen način. To može pomoći MSP-ovima da sudjeluju u međunarodnim sastancima među poduzećima, poslovnim misijama u inozemstvu i na drugim međunarodnim događanjima.

Države članice trebale bi se isto tako koristiti postojećim alatima na razini Unije na sustavniji način kako bi podržale prekogranične aktivnosti MSP-ova, posebno putem usluga pronalaženja partnera koje među ostalim pruža Europska poduzetnička mreža (26)).

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2018.

Za Komisiju

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  U ovoj se Preporuci obrađuju pitanja koja su izravno povezana s prekograničnim sudjelovanjem MSP-ova i srednjih društava u postupcima nabave u području obrane, no ne i pitanja koja bi na njih mogla imati neizravnog, ali važnog utjecaja, posebno transferi obrambenih proizvoda unutar EU-a, normizacija i certifikacija.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pokretanje Europskog fonda za obranu (COM(2017) 295 final).

2

(3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

3

(4)  https://www.eda.europa.eu/

4

(5)  Za pregled aktivnosti EDA-e u tom području posjetite sljedeću stranicu: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

5

(6)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

6

(7)  Europska jedinstvena dokumentacija o nabavi (ESPD), kako je definirana Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/7 оd 5. siječnja 2016. o utvrđivanju standardnog obrasca za europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi (SL L 3, 6.1.2016., str. 16.), na temelju članka 59. Direktive 2014/24/EU.

7

(8)  Vidjeti: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF

8

(9)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

9

(10)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

10

(11)  Članak 30. stavak 1. Direktive 2009/81/EZ.

11

(12)  Procijenjena vrijednost ugovora i okvirnih sporazuma izračunana u skladu s člankom 9. Pragovi iz članka 8. ažuriraju se dvaput godišnje; opće informacije o trenutačnim pragovima nabave nalaze se na: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_hr

12

(13)  Vidjeti članak 1. točku 22. i članak 21. Direktive 2009/81/EZ.

13

(14)  Vidjeti članak 1. točku 13. i članak 5. stavak 2. Direktive 2009/81/EZ.

14

(15)  U članku 22. zadnjem podstavku Direktive 2009/81/EZ navodi se da „države članice priznaju sigurnosne provjere koje one smatraju jednakovrijednima kao i one koje su izdane u skladu s njihovim nacionalnim pravom, premda imaju mogućnost provesti i uzeti u obzir svoje daljnje istrage, ako ih smatraju potrebnima”. Vidjeti i stavak 12. Smjernica o sigurnosti podataka: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native

15

(16)  Vidjeti: https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis

16

(17)  Npr. Komisijina brošura iz 2017. pod nazivom „Tehnologija s dvojnom namjenom u EU-u”. Vidjeti: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255

17

(18)  Država članica koja uspostavlja sustav jamstava trebala bi osigurati da to nije državna potpora (u tom pogledu vidjeti Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620%2802%29&from=EN) ili prijaviti tu mjeru Komisiji.

18

(19)  Europska platforma za suradnju klastera: https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships

19

(20)  Za općenite informacije o Obzoru 2020. vidjeti https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020.

20

(21)  Vidjeti: https://www.endr.eu/

21

(22)  Vidjeti: https://www.clustercollaboration.eu/

22

(23)  U okviru tog Programa posebno je važna inicijativa pod nazivom Plan za sektorsku suradnju u području vještina, gdje i obrambeni sektor ima svoje mjesto.

23

(24)  Vidjeti: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_hr

24

(25)  Vidjeti: http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=hr

25

(26)  Vidjeti: http://een.ec.europa.eu/

26

---

Ispravci

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/95 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/95

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 652/2012 od 13. srpnja 2012. o ispravku Uredbe (EZ) br. 543/2008 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu tržišnih standarda za meso peradi

(
  Službeni list Europske unije L 190 od 19. srpnja 2012.
  )

Na stranici 3. u Prilogu I., kojim se zamjenjuje Prilog I. Uredbi (EZ) br. 543/2008, stupac u prvoj tablici s mađarskim nazivima trupova peradi glasi kako slijedi:

„hu

Csirke, brojlercsirke

Kakas, tyúk, sütésre vagy főzésre szánt szárnyas

Kappan

Csibe

Fiatal kakas

(Fiatal) pulyka

Pulyka

Fiatal kacsa, (fiatal) pézsmakacsa, (fiatal) Mulard-kacsa

Kacsa, pézsmakacsa, Mulard-kacsa

(Fiatal) liba

Liba

(Fiatal) gyöngytyúk

Gyöngytyúk”

Na stranici 5. u Prilogu I., kojim se zamjenjuje Prilog I. Uredbi (EZ) br. 543/2008, stupac u drugoj tablici s mađarskim nazivima komada mesa peradi glasi kako slijedi:

„hu

Fél

Negyed

Összefüggő combnegyedek

Mell

Comb

Csirkecomb a hát egy részével

Felsőcomb

Alsócomb

Szárny

Összefüggő szárnyak

Mellfilé

Mellfilé villacsonttal

Bőrös kacsamellfilé vagy bőrös libamellfilé (magret, maigret)

Kicsontozott pulykacomb”

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/96 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/96

---

Ispravak Provedbene uredbe Vijeća (EU) 2018/286 od 26. veljače 2018. o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

(
  Službeni list Europske unije L 55 od 27. veljače 2018.
  )

Na stranici 16., u Prilogu (koji zamjenjuje Prilog XIV. Uredbi (EU) 2017/1509), dio B (Plovila kojima je zabranjen ulazak u luke), unosu 6.:

umjesto:

„Naziv: UL JI BONG 6

Dodatne informacije

IMO broj: 9114556”;

treba stajati:

„Naziv: UL JI BONG 6

Dodatne informacije

IMO broj: 9114555”.

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/97

---

Ispravak Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ

(
  Službeni list Europske unije L 337 od 23. prosinca 2015.
  )

Na stranici 42., u uvodnoj izjavi 47., u trećoj rečenici:

umjesto:

„... Takav pristup u skladu je s načelima Posebne preporuke VI. Radne skupine za financijsko djelovanje kod pranja novca kojom se predviđa mehanizam na temelju kojeg se s pružateljima platnih usluga koji nisu u mogućnosti ispuniti sve uvjete utvrđene tom preporukom svejedno može postupati kao s institucijama za platni promet. ...”;

treba stajati:

„... Takav pristup u skladu je s načelima preporuke 14. Radne skupine za financijsko djelovanje kod pranja novca kojom se predviđa mehanizam na temelju kojeg se s pružateljima platnih usluga koji nisu u mogućnosti ispuniti sve uvjete utvrđene tom preporukom svejedno može postupati kao s institucijama za platni promet. ...”.

Na stranici 62., u članku 5. stavku 2.:

umjesto:

„... obveze kako je određeno u člancima 73., 89., 90. i 92.”;

treba stajati:

„... obveze kako je određeno u člancima 73., 90. i 92.”.

Na stranici 86., u članku 52. točki 5. podtočki (f):

umjesto:

„... platnih transakcija u skladu s člankom 89.;”;

treba stajati:

„... platnih transakcija u skladu s člancima 89. i 90.;”.

Na stranici 89., u članku 61. stavku 1. prvoj rečenici:

umjesto:

„... pružatelj platnih usluga mogu se dogovoriti da se članak 62. stavak 1., članak 64. stavak 3. i članci 72., 74., 76., 77., 80. i 89. ...”;

treba stajati:

„... pružatelj platnih usluga mogu se dogovoriti da se članak 62. stavak 1., članak 64. stavak 3. i članci 72., 74., 76., 77., 80., 89. i 90. ...”.

Na stranici 89., u članku 62. stavku 1. prvoj rečenici:

umjesto:

„... osim ako je drukčije navedeno u članku 79. stavku 1., članku 80. stavku 5. i članku 88. stavku 2.”;

treba stajati:

„... osim ako je drukčije navedeno u članku 79. stavku 1., članku 80. stavku 5. i članku 88. stavku 4.”.

Na stranici 97., u članku 76. stavku 1. četvrtom podstavku:

umjesto:

„Ne dovodeći u pitanje stavak 3., države članice osiguravaju da, uz pravo iz ovoga stavka, za izravna terećenja kako je navedeno u članku 1. Uredbe EU br. 260/2012 platitelj ima bezuvjetno pravo na povrat u rokovima utvrđenima u članku 77. ove Direktive.”;

treba stajati:

„Ne dovodeći u pitanje stavak 3. ovog članka, države članice osiguravaju da, uz pravo iz prvog podstavka ovog stavka, za izravna terećenja kako je navedeno u članku 1. Uredbe (EU) br. 260/2012 platitelj ima bezuvjetno pravo na povrat u rokovima utvrđenima u članku 77. ove Direktive.”.

Na stranici 102., u članku 89. stavku 2. četvrtom podstavku prvoj rečenici:

umjesto:

„U slučaju neizvršene ili neispravno izvršene platne transakcije za koju nije odgovoran pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja u skladu s prvim i drugim podstavkom, pružatelj platnih usluga platitelja odgovoran je platitelju. ...”;

treba stajati:

„U slučaju neizvršene ili neispravno izvršene platne transakcije za koju nije odgovoran pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja u skladu s prvim i trećim podstavkom, pružatelj platnih usluga platitelja odgovoran je platitelju. ...”.

Na stranici 103., u članku 89. stavku 2. petom i šestom podstavku:

umjesto:

„Obveza na temelju četvrtog podstavka ne primjenjuje se na pružatelja platnih usluga platitelja ako pružatelj platnih usluga platitelja dokaže da je pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja primio iznos platne transakcije, čak i u slučaju manjeg kašnjenja u izvršenju platne transakcije.

U tom slučaju, pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja dodjeljuje datum valute iznosu na računu za plaćanje primatelja plaćanja koji ne smije biti kasniji od datuma valute iznosa koji bi bio odobren da je transakcija bila točno izvršena.”;

treba stajati:

„Obveza na temelju četvrtog podstavka ne primjenjuje se na pružatelja platnih usluga platitelja ako pružatelj platnih usluga platitelja dokaže da je pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja primio iznos platne transakcije, čak i u slučaju manjeg kašnjenja u izvršenju platne transakcije. U tom slučaju, pružatelj platnih usluga primatelja plaćanja dodjeljuje datum valute iznosu na računu za plaćanje primatelja plaćanja koji ne smije biti kasniji od datuma valute iznosa koji bi bio odobren da je transakcija bila točno izvršena.”.

Na stranici 103., u članku 92. stavku 1. prvoj rečenici:

umjesto:

„1.   Ako se odgovornost pružatelja platnih usluga na temelju članaka 73. i 89. može pripisati drugom pružatelju platnih usluga ili posredniku, taj pružatelj platnih usluga ili posrednik nadoknađuju prvom pružatelju platnih usluga sve troškove ili plaćene iznose u skladu s člancima 73. i 89. ...”;

treba stajati:

„1.   Ako se odgovornost pružatelja platnih usluga na temelju članaka 73., 89. i 90. može pripisati drugom pružatelju platnih usluga ili posredniku, taj pružatelj platnih usluga ili posrednik nadoknađuju prvom pružatelju platnih usluga sve troškove ili plaćene iznose u skladu s člancima 73., 89. i 90. ...”.

Na stranici 107., u članku 99. stavku 1.:

umjesto:

„1.   Države članice osiguravaju uspostavu postupaka koji korisnicima platnih usluga i drugim zainteresiranim strankama, uključujući udruge potrošača, omogućuju podnošenje pritužbi nadležnim tijelima povezanih s navodnim kršenjima ove Direktive od strane pružatelja platnih usluga.”;

treba stajati:

„1.   Države članice osiguravaju uspostavu postupaka koji korisnicima platnih usluga i drugim zainteresiranim strankama, uključujući udruge potrošača, omogućuju podnošenje pritužbi nadležnim tijelima povezanih s navodnim kršenjima od strane pružatelja platnih usluga odredaba nacionalnog prava kojima se provode odredbe ove Direktive.”.

Na stranici 109., u članku 102. stavku 1. drugoj rečenici:

umjesto:

„... Države članice osiguravaju primjenjivost postupaka ARS-a na pružatelje platnih usluga te da se njima obuhvaćaju i djelatnosti imenovanih predstavnika.”;

treba stajati:

„... Države članice osiguravaju primjenjivost postupaka ARS-a na pružatelje platnih usluga.”.

Na stranici 110., u članku 107. stavku 1.:

umjesto:

„... članak 74. stavak 1. drugi podstavak ...”;

treba stajati:

„... članak 74. stavak 1. četvrti podstavak ...”.

---

| 23.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 102/99 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 102/99

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2018/589 оd 18. travnja 2018. o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu metanola

(
  Službeni list Europske unije L 99 od 19. travnja 2018.
  )

Na stranici 9. u Prilogu:

umjesto:

| „69. | Metanol
  CAS br. 67-56-1
  EZ br. 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanol

CAS br. 67-56-1

EZ br. 200-659-6

Ne smije se staviti na tržište za slobodnu prodaju nakon 9. svibnja 2018. u tekućinama za pranje ili odmrzavanje vjetrobranskog stakla u koncentraciji od 0,6 % masenog udjela ili više.”

treba stajati:

| „69. | Metanol
  CAS br. 67-56-1
  EZ br. 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanol

CAS br. 67-56-1

EZ br. 200-659-6

Ne smije se staviti na tržište za slobodnu prodaju nakon 9. svibnja 2019. u tekućinama za pranje ili odmrzavanje vjetrobranskog stakla u koncentraciji od 0,6 % masenog udjela ili više.”

---