# Europeiska unionens L 165/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 165 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången2 juli 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 165

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången2 juli 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/929 av den 25 juni 2018 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 | 1 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/930 av den 19 juni 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pitina [SGB]) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/931 av den 28 juni 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Republiken Indien och Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2018/932 av den 29 juni 2018 om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller bestämmelserna om provning med hjälp av ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS) och krav för typgodkännande för generella bränsletyper (
  1
  ) | 32 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2018/933 av den 29 juni 2018 om rättelse av den tyska språkversionen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (
  1
  ) | 35 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/934 av den 25 juni 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/935 av den 28 juni 2018 om ändring av genomförandebeslut 2014/88/EU om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad vad gäller dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr C(2018) 3997]

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/936 av den 29 juni 2018 om bemyndigande för medlemsstaterna att anta vissa undantag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar
  [delgivet med nr C(2018) 4003] | 42 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2018/929 av den 25 juni 2018 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020

1

Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020

3

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/930 av den 19 juni 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pitina [SGB])

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/931 av den 28 juni 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Republiken Indien och Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

13

*

Kommissionens förordning (EU) 2018/932 av den 29 juni 2018 om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller bestämmelserna om provning med hjälp av ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS) och krav för typgodkännande för generella bränsletyper (
  1
  )

1

32

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv (EU) 2018/933 av den 29 juni 2018 om rättelse av den tyska språkversionen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (
  1
  )

1

35

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2018/934 av den 25 juni 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien

37

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/935 av den 28 juni 2018 om ändring av genomförandebeslut 2014/88/EU om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad vad gäller dess tillämpningsperiod
  [delgivet med nr C(2018) 3997]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 3997]

1

40

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/936 av den 29 juni 2018 om bemyndigande för medlemsstaterna att anta vissa undantag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar
  [delgivet med nr C(2018) 4003]

[delgivet med nr C(2018) 4003]

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/929

av den 25 juni 2018

om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 jämförd med artikel 218.6 andra stycket a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/404 (2) undertecknades den 15 mars 2018 avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 (nedan kallat avtalet), med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/404 (2) undertecknades den 15 mars 2018 avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 (nedan kallat avtalet), med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 (3) föreskrivs att länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ska delta i instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och att avtal ska ingås om de finansiella bidrag som dessa länder ska lämna till instrumentet och de kompletterande bestämmelser som behövs för dessa länders deltagande, inbegripet bestämmelser som skyddar unionens ekonomiska intressen och revisionsrättens revisionsbefogenheter. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 (3) föreskrivs att länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ska delta i instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och att avtal ska ingås om de finansiella bidrag som dessa länder ska lämna till instrumentet och de kompletterande bestämmelser som behövs för dessa länders deltagande, inbegripet bestämmelser som skyddar unionens ekonomiska intressen och revisionsrättens revisionsbefogenheter.

| (3) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.

| (4) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (4). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG (4). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (5) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG (5). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (6) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 godkänns härmed på unionens vägnar (6).

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska, på Europeiska unionens vägnar, lämna den anmälan som avses i artikel 19.2 i avtalet för att uttrycka Europeiska unionens samtycke till att bli bunden av avtalet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 25 juni 2018.

På rådets vägnar

N. DIMOV

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 13 mars 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2018/404 av den 13 mars 2018 om undertecknande på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020 (EUT L 74, 16.3.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 143).

3

(4)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

4

(5)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

5

(6)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

6

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/3

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om kompletterande bestämmelser om instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, för perioden 2014–2020

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad unionen,

och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz,

nedan gemensamt kallade parterna,

SOM BEAKTAR avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (1) (nedan kallat associeringsavtalet med Schweiz),

Med hänsyn till följande:

| (1) | Unionen inrättade instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Unionen inrättade instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet, genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 (2).

| (2) | Förordning (EU) nr 515/2014 utgör en sådan utveckling av Schengenregelverket som avses i associeringsavtalet med Schweiz. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EU) nr 515/2014 utgör en sådan utveckling av Schengenregelverket som avses i associeringsavtalet med Schweiz.

| (3) | Med hänsyn till att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (3) har direkt påverkan på tillämpningen av förordning (EU) nr 515/2014, och därmed påverkar dess rättsliga ram, och med hänsyn till att förfarandena i associeringsavtalet med Schweiz tillämpades för antagandet av förordning (EU) nr 514/2014, vilket har anmälts till Schweiz, erkänner parterna att förordning (EU) nr 514/2014 utgör en sådan utveckling av Schengenregelverket som avses i associeringsavtalet med Schweiz i den mån detta krävs för genomförandet av förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 (3) har direkt påverkan på tillämpningen av förordning (EU) nr 515/2014, och därmed påverkar dess rättsliga ram, och med hänsyn till att förfarandena i associeringsavtalet med Schweiz tillämpades för antagandet av förordning (EU) nr 514/2014, vilket har anmälts till Schweiz, erkänner parterna att förordning (EU) nr 514/2014 utgör en sådan utveckling av Schengenregelverket som avses i associeringsavtalet med Schweiz i den mån detta krävs för genomförandet av förordning (EU) nr 515/2014.

| (4) | I artikel 5.7 i förordning (EU) nr 515/2014 föreskrivs att de länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, däribland Schweiz, ska delta i instrumentet i enlighet med den förordningen och att avtal bör ingås om de finansiella bidrag som dessa länder ska lämna till instrumentet och de kompletterande bestämmelser som behövs för dessa länders deltagande, inbegripet bestämmelser som skyddar unionens ekonomiska intressen och revisionsrättens revisionsbefogenheter. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 5.7 i förordning (EU) nr 515/2014 föreskrivs att de länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, däribland Schweiz, ska delta i instrumentet i enlighet med den förordningen och att avtal bör ingås om de finansiella bidrag som dessa länder ska lämna till instrumentet och de kompletterande bestämmelser som behövs för dessa länders deltagande, inbegripet bestämmelser som skyddar unionens ekonomiska intressen och revisionsrättens revisionsbefogenheter.

| (5) | Instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet (nedan kallat instrumentet för gränser och visering) är ett speciellt instrument i Schengenregelverket, som utformats för bördefördelning och för ekonomiskt stöd på området för yttre gränser och viseringspolitik i medlemsstater och associerade stater. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentet för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering, som en del av fonden för inre säkerhet (nedan kallat instrumentet för gränser och visering) är ett speciellt instrument i Schengenregelverket, som utformats för bördefördelning och för ekonomiskt stöd på området för yttre gränser och viseringspolitik i medlemsstater och associerade stater.

| (6) | I artikel 60 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) finns bestämmelser om indirekt förvaltning som är tillämpliga när tredjeländer, däribland associerade stater, anförtros uppgifter som rör genomförandet av unionens budget. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 60 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) finns bestämmelser om indirekt förvaltning som är tillämpliga när tredjeländer, däribland associerade stater, anförtros uppgifter som rör genomförandet av unionens budget.

| (7) | Enligt artikel 17.4 i förordning (EU) nr 514/2014 ska utgifter som uppkommit under 2014 vid en ansvarig myndighet som ännu inte formellt utsetts också vara stödberättigande, varigenom en smidig övergång mellan fonden för yttre gränser och fonden för inre säkerhet säkerställs. På samma sätt är det viktigt att samma fråga regleras i detta avtal. Eftersom detta avtal inte trädde i kraft före utgången av år 2014 är det viktigt att säkerställa att utgifter som uppkommit innan och fram till dess att den ansvariga myndigheten formellt utsetts är stödberättigande, under förutsättning att de förvaltnings- och kontrollsystem som tillämpades före det formella utseendet huvudsakligen är desamma som efter beslutet att formellt utse ansvariga myndigheten. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 17.4 i förordning (EU) nr 514/2014 ska utgifter som uppkommit under 2014 vid en ansvarig myndighet som ännu inte formellt utsetts också vara stödberättigande, varigenom en smidig övergång mellan fonden för yttre gränser och fonden för inre säkerhet säkerställs. På samma sätt är det viktigt att samma fråga regleras i detta avtal. Eftersom detta avtal inte trädde i kraft före utgången av år 2014 är det viktigt att säkerställa att utgifter som uppkommit innan och fram till dess att den ansvariga myndigheten formellt utsetts är stödberättigande, under förutsättning att de förvaltnings- och kontrollsystem som tillämpades före det formella utseendet huvudsakligen är desamma som efter beslutet att formellt utse ansvariga myndigheten.

| (8) | För att underlätta beräkningen och användningen av Schweiz årliga bidrag till instrumentet för gränser och visering kommer landets bidrag för perioden 2014–2020 att betalas i fem årliga delbetalningar från och med 2016 till och med 2020. Från och med 2016 till och med 2018 är de årliga bidragen fastställda till fasta belopp, medan bidragen för åren 2019 och 2020 kommer att fastställas 2019 på grundval av bruttonationalprodukten i alla stater som deltar i instrumentet för gränser och visering och med beaktande av de faktiska betalningarna. |
| --- | --- |

(8)

För att underlätta beräkningen och användningen av Schweiz årliga bidrag till instrumentet för gränser och visering kommer landets bidrag för perioden 2014–2020 att betalas i fem årliga delbetalningar från och med 2016 till och med 2020. Från och med 2016 till och med 2018 är de årliga bidragen fastställda till fasta belopp, medan bidragen för åren 2019 och 2020 kommer att fastställas 2019 på grundval av bruttonationalprodukten i alla stater som deltar i instrumentet för gränser och visering och med beaktande av de faktiska betalningarna.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Detta avtal anger de kompletterande bestämmelser som behövs för Schweiz deltagande i instrumentet för gränser och visering i enlighet med förordning (EU) nr 515/2014.

Artikel 2

Ekonomisk förvaltning och kontroll

1.   Schweiz ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av bestämmelser relevanta för den ekonomiska förvaltningen och kontrollen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) och i unionsrätt som har sin rättsliga grund i EUF-fördraget.

De bestämmelser i EUF-fördraget och i den sekundärrätt som avses i det första stycket är följande:

| a) | Artikel 287.1, 287.2 och 287.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

a)

Artikel 287.1, 287.2 och 287.3 i EUF-fördraget.

| b) | Artiklarna 30, 32 och 57, artikel 58.1 c i, artikel 60 samt artiklarna 79.2 och 108.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

b)

Artiklarna 30, 32 och 57, artikel 58.1 c i, artikel 60 samt artiklarna 79.2 och 108.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

| c) | Artiklarna 32, 38, 42, 84, 88, 142 och 144 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (5). |
| --- | --- |

c)

Artiklarna 32, 38, 42, 84, 88, 142 och 144 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (5).

| d) | Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (6). |
| --- | --- |

d)

Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (6).

| e) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (7). |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (7).

Parterna får besluta om ändringar av denna förteckning efter ömsesidig överenskommelse.

2.   Schweiz ska tillämpa bestämmelserna i punkt 1 på sitt territorium, i enlighet med detta avtal.

Artikel 3

Iakttagande av principen om sund ekonomisk förvaltning

De medel som tilldelas Schweiz enligt instrumentet för gränser och visering ska användas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

Artikel 4

Iakttagande av principen om intressekonflikter

Det ska vara förbjudet för varje aktör i budgetförvaltningen och varje annan person som medverkar vid genomförande och förvaltning av budgeten (inbegripet förberedande åtgärder), revision eller kontroll av budgetmedel på Schweiz territorium att utföra handlingar som kan leda till en konflikt mellan ett egenintresse och unionens intressen.

Artikel 5

Verkställighet

Beslut av kommissionen varigenom betalningsskyldighet åläggs andra personer än stater ska vara verkställbara på Schweiz territorium.

Verkställigheten ska följa de civilprocessrättsliga regler som gäller i Schweiz. Avgörandet om att verkställighet ska ske av ett beslut ska bifogas det beslutet utan andra formaliteter än kontroll av beslutets äkthet genom den nationella myndighet som Schweiz regering ska utse för detta ändamål och underrätta kommissionen om.

När dessa formaliteter uppfyllts efter ansökan från kommissionen, får kommissionen inleda ett verkställighetsförfarande i enlighet med nationell rätt genom att vända sig direkt till den behöriga myndigheten.

Verkställighet får skjutas upp endast genom beslut av Europeiska unionens domstol. Domstolarna i Schweiz ska dock vara behöriga beträffande klagomål om att verkställigheten inte genomförs på regelrätt sätt.

Artikel 6

Skydd av unionens ekonomiska intressen mot bedrägeri

1.   Schweiz ska

| a) | bekämpa bedrägeri och all annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen genom åtgärder som ska ha avskräckande effekt och ge ett verksamt skydd i Schweiz, |
| --- | --- |

a)

bekämpa bedrägeri och all annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen genom åtgärder som ska ha avskräckande effekt och ge ett verksamt skydd i Schweiz,

| b) | vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägeri som påverkar unionens ekonomiska intressen, som landet vidtar för att bekämpa bedrägerier som påverkar dess egna ekonomiska intressen, och |
| --- | --- |

b)

vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägeri som påverkar unionens ekonomiska intressen, som landet vidtar för att bekämpa bedrägerier som påverkar dess egna ekonomiska intressen, och

| c) | samordna sina insatser för att skydda unionens ekonomiska intressen med medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

c)

samordna sina insatser för att skydda unionens ekonomiska intressen med medlemsstaterna och kommissionen.

2.   Schweiz ska anta bestämmelser motsvarande dem som unionen har antagit i enlighet med artikel 325.4 i EUF-fördraget och som är i kraft vid tidpunkten för undertecknandet av detta avtal.

Parterna kan komma överens om att anta åtgärder motsvarande dem som unionen kan komma att anta i enlighet med den artikeln.

Artikel 7

Kontroller och inspektioner på plats som genomförs av kommissionen (Olaf)

Utan att det påverkar kommissionens rättigheter enligt artikel 5.8 i förordning (EU) nr 514/2014 ska kommissionen (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Olaf) vara bemyndigad att genomföra kontroller och inspektioner på plats på Schweiz territorium avseende instrumentet för gränser och visering i enlighet med de bestämmelser och villkor som anges i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

Myndigheterna i Schweiz ska underlätta kontroller och inspektioner på plats som, om myndigheterna så önskar, får utföras gemensamt med dem.

Artikel 8

Revisionsrätten

I enlighet med artikel 287.3 i EUF-fördraget och del I avdelning X kapitel 1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska revisionsrätten ha möjlighet att utföra granskningar i lokalerna hos varje organ som förvaltar inkomster eller utgifter för unionens räkning i Schweiz avseende instrumentet för gränser och visering, inbegripet i lokalerna hos varje fysisk eller juridisk person som erhåller betalningar från budgeten.

Revisionsrättens granskningar i Schweiz ska genomföras i samarbete med nationella revisionsorgan eller, om dessa inte har de nödvändiga befogenheterna, i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna. Revisionsrätten och nationella revisionsorgan i Schweiz ska samarbeta i en anda av förtroende och med bibehållet oberoende. Dessa organ eller myndigheter ska underrätta revisionsrätten om de avser att delta i granskningen.

Revisionsrätten ska ha åtminstone samma rättigheter som kommissionen enligt artikel 5.7 i förordning (EU) nr 514/2014 och artikel 7 i detta avtal.

Artikel 9

Offentlig upphandling

Schweiz ska tillämpa sin nationella rätt om offentlig upphandling i enlighet med bestämmelserna i bilaga 4 till avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (avtalet om offentlig upphandling) (8) och avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling (9).

8

9

Schweiz ska tillhandahålla kommissionen en beskrivning av sina förfaranden för offentlig upphandling.

Vidare ska landet översända uppgifter om de tillämpliga förfarandena för offentlig upphandling i varje sådan årlig genomföranderapport som avses i artikel 54 i förordning (EU) nr 514/2014.

Artikel 10

Finansiella bidrag

1.   För åren 2016–2018 ska Schweiz göra årliga inbetalningar till instrumentet för gränser och visering i enlighet med följande tabell:

| (alla belopp i EUR) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 |
| Schweiz | 25 106 140 | 25 106 140 | 25 106 140 |

(alla belopp i EUR)

2016

2017

2018

Schweiz

25 106 140

25 106 140

25 106 140

2.   Schweiz bidrag för åren 2019 och 2020 ska beräknas utifrån landets bruttonationalprodukt (BNP) för respektive år såsom en procentandel av BNP i alla stater som deltar i instrumentet för gränser och visering i enlighet med den formel som beskrivs i bilagan.

3.   De finansiella bidrag som anges i denna artikel ska erläggas av Schweiz oberoende av vilket datum landet antar det nationella program som avses i artikel 14 i förordning (EU) nr 514/2014.

Artikel 11

Användning av de finansiella bidragen

1.   De sammanlagda årliga betalningarna för år 2016 och 2017 ska fördelas enligt följande:

| a) | 75 % till den halvtidsöversyn som avses i artikel 8 i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

a)

75 % till den halvtidsöversyn som avses i artikel 8 i förordning (EU) nr 515/2014.

| b) | 15 % till den utveckling av it-system som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 515/2014, förutsatt att relevanta unionsrättsakter antagits senast den 30 juni 2017. |
| --- | --- |

b)

15 % till den utveckling av it-system som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 515/2014, förutsatt att relevanta unionsrättsakter antagits senast den 30 juni 2017.

| c) | 10 % till sådana unionsåtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr 515/2014 och sådant bistånd i nödsituationer som avses i artikel 14 i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

c)

10 % till sådana unionsåtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr 515/2014 och sådant bistånd i nödsituationer som avses i artikel 14 i förordning (EU) nr 515/2014.

Om det belopp som avses i led b i denna punkt inte har fördelats eller utnyttjats ska kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 5.5 b andra stycket i förordning (EU) nr 515/2014 omfördela det till de särskilda åtgärder som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 515/2014.

Om detta avtal inte har trätt i kraft eller börjat tillämpas provisoriskt senast den 1 juni 2017 ska Schweiz hela bidrag användas i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

2.   De sammanlagda årliga betalningarna för åren 2018, 2019 och 2020 ska fördelas enligt följande:

| a) | 40 % till sådana särskilda åtgärder som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

a)

40 % till sådana särskilda åtgärder som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 515/2014.

| b) | 50 % till utveckling av sådana it-system som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 515/2014, förutsatt att relevanta unionsrättsakter antagits senast den 31 december 2018. |
| --- | --- |

b)

50 % till utveckling av sådana it-system som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 515/2014, förutsatt att relevanta unionsrättsakter antagits senast den 31 december 2018.

| c) | 10 % till sådana unionsåtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr 515/2014 och sådant bistånd i nödsituationer som avses i artikel 14 i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

c)

10 % till sådana unionsåtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr 515/2014 och sådant bistånd i nödsituationer som avses i artikel 14 i förordning (EU) nr 515/2014.

Om det belopp som avses i led b i denna punkt inte har fördelats eller utnyttjats ska kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 5.5 b andra stycket i förordning (EU) nr 515/2014 omfördela det till de särskilda åtgärder som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 515/2014.

3.   De ytterligare belopp som fördelas till halvtidsöversynen, unionsåtgärder, särskilda åtgärder eller programmet för utveckling av it-system ska användas i enlighet med det relevanta förfarande som fastställs i någon av följande bestämmelser:

| a) | Artikel 6.2 i förordning (EU) nr 514/2014. |
| --- | --- |

a)

Artikel 6.2 i förordning (EU) nr 514/2014.

| b) | Artikel 8.7 i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

b)

Artikel 8.7 i förordning (EU) nr 515/2014.

| c) | Artikel 7.3 i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

c)

Artikel 7.3 i förordning (EU) nr 515/2014.

| d) | Artikel 15 andra stycket i förordning (EU) nr 515/2014. |
| --- | --- |

d)

Artikel 15 andra stycket i förordning (EU) nr 515/2014.

4.   Varje år får kommissionen använda upp till 181 424 EUR av Schweiz betalningar för att finansiera administrativa utgifter för anställda eller extern personal som behövs för att stödja Schweiz genomförande av förordning (EU) nr 515/2014 och detta avtal.

Artikel 12

Konfidentialitet

Uppgifter som meddelats eller erhållits enligt detta avtal ska, oavsett form, omfattas av tystnadsplikt och skyddas på samma sätt som motsvarande uppgifter skyddas av de bestämmelser som är tillämpliga på unionens institutioner och enligt Schweiz lagstiftning. Sådana uppgifter får endast överlämnas till personer inom unionens institutioner, i medlemsstaterna eller i Schweiz vilkas befattning kräver att de har kännedom om dem, och de får inte användas för andra ändamål än att säkerställa ett effektivt skydd av parternas ekonomiska intressen.

Artikel 13

Utseende av ansvarig myndighet

1.   Schweiz ska underrätta kommissionen om vilken ansvarig myndighet som formellt utsetts på ministernivå för att ansvara för förvaltning och kontroll av utgifter via instrumentet för gränser och visering, så snart som möjligt efter det att det nationella programmet godkänts.

2.   Det beslut om utseende som avses i punkt 1 ska fattas med förbehåll för att organet uppfyller de kriterier avseende interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning som fastställs i eller på grundval av förordning (EU) nr 514/2014.

3.   Beslutet om utseende av ansvarig myndighet ska grundas på ett utlåtande från ett revisionsorgan, som kan vara revisionsmyndigheten, vilket ska bedöma om den ansvariga myndigheten uppfyller kriterierna för utseende. Detta organ kan vara den oberoende offentliga institution som ansvarar för övervakning, utvärdering och revision av förvaltningen. Revisionsorganet ska fungera oberoende av den ansvariga myndigheten och utföra sitt arbete i enlighet med internationellt godkända revisionsstandarder. Schweiz får grunda sitt beslut om vilket organ som ska utses på huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen huvudsakligen är desamma som de som fanns under den tidigare perioden och huruvida de har fungerat effektivt. Om befintliga revisions- och kontrollresultat visar att det utsedda organet inte längre uppfyller kriterierna för utseende ska Schweiz vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att bristerna i genomförandet av detta organs uppgifter åtgärdas, inbegripet att dra tillbaka beslutet om att utse organet.

Artikel 14

Definition av budgetår

Vid tillämpningen av detta avtal ska det budgetår som avses i artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 omfatta de utgifter och inkomster som tas upp i den ansvariga myndighetens räkenskaper under den period som börjar den 16 oktober år ”N-1” och slutar den 15 oktober år ”N”.

Artikel 15

Stödberättigande utgifter

Genom undantag från artikel 17.3 b och 17.4 i förordning (EU) nr 514/2014 ska utgifter vara stödberättigande även om de har utbetalats av den ansvariga myndigheten innan den formellt hade utsetts i enlighet med artikel 13 i detta avtal, under förutsättning att de förvaltnings- och kontrollsystem som tillämpades före det formella utseendet huvudsakligen är desamma som efter det formella utseendet av den ansvariga myndigheten.

Artikel 16

Ansökan om utbetalning av det årliga saldot

1.   Senast den 15 februari året efter budgetårets slut ska Schweiz till kommissionen lämna in de handlingar och uppgifter som krävs enligt artikel 60.5 första stycket b och c i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

Genom undantag från artikel 44.1 i förordning (EU) nr 514/2014 och i enlighet med artikel 60.5 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska Schweiz till kommissionen lämna in det yttrande som avses i artikel 60.5 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 senast den 15 mars året efter budgetåret.

De inlämnade handlingar som avses i denna punkt ska fungera som ansökan om utbetalning av det årliga saldot.

2.   De handlingar som avses i punkt 1 i denna artikel ska upprättas enligt de mallar som kommissionen antagit enligt artikel 44.3 i förordning (EU) nr 514/2014.

Artikel 17

Genomföranderapport

Genom undantag från artikel 54.1 i förordning (EU) nr 514/2014 och i enlighet med artikel 60.5 tredje stycket i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska Schweiz till kommissionen överlämna en årlig rapport om genomförandet av det nationella programmet under föregående budgetår senast den 15 februari varje år till och med år 2022 och får offentliggöra dessa uppgifter på lämplig nivå.

Den första årliga rapporten om genomförandet av det nationella programmet ska lämnas in den 15 februari efter det att avtalet trätt i kraft eller börjat tillämpas provisoriskt.

Den första rapporten ska omfatta räkenskapsåren från och med 2014 till och med det räkenskapsår som inföll innan den första årliga rapporten skulle lämnas in enligt andra stycket. Schweiz ska lämna in en slutlig rapport om genomförandet av det nationella programmet senast den 31 december 2023.

Artikel 18

Elektroniskt system för datautbyte

I enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) nr 514/2014 ska allt officiellt informationsutbyte mellan Schweiz och kommissionen ske via ett elektroniskt system för datautbyte som tillhandahålls av kommissionen för detta syfte.

Artikel 19

Ikraftträdande

1.   Generalsekreteraren vid Europeiska unionens råd ska vara depositarie för detta avtal.

2.   Parterna ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden. Parterna ska till varandra anmäla att dessa förfaranden har avslutats.

3.   Detta avtal ska träda i kraft den första dagen i den första månaden efter dagen för den sista anmälan som avses i punkt 2.

4.   Parterna ska tillämpa detta avtal, förutom artikel 5, provisoriskt från och med dagen efter avtalets undertecknande, utan att det påverkar eventuella konstitutionella krav.

Artikel 20

Giltighetstid och uppsägning

1.   Unionen eller Schweiz får säga upp detta avtal genom att underrätta den andra parten om sitt beslut. Avtalet upphör att gälla tre månader efter dagen för en sådan underrättelse. Projekt och verksamheter som pågår när avtalet upphör att gälla ska fortsätta enligt villkoren i detta avtal. Parterna ska i samförstånd reglera eventuella övriga följder av uppsägningen.

2.   Detta avtal ska upphöra att gälla när associeringsavtalet med Schweiz upphör att gälla i enlighet med artikel 7.4, artikel 10.3 eller artikel 17 i associeringsavtalet med Schweiz.

Artikel 21

Språk

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на петнадесети март две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de marzo de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne patnáctého března dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende marts to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten März zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta märtsikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Brussels on the fifteenth day of March in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le quinze mars deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog ožujka godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici marzo duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada piecpadsmitajā martā.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų kovo penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év március havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, vijftien maart tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego marca roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de março de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece martie două mii optsprezece.

V Bruseli pätnásteho marca dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne petnajstega marca leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde mars år tjugohundraarton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione Svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image 2

---

(1)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 515/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 143).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (EUT L 150, 20.5.2014, s. 112).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1) i dess senaste lydelse enligt förordning (EU, Euratom) nr 574/2014 av den 15 maj 2014 (EUT L 163, 29.5.2014, s. 18).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  
  EGT L 336, 23.12.1994, s. 273.

8

(9)  
  EGT L 114, 30.4.2002, s. 430.

9

---

BILAGA

Formel för att beräkna de finansiella bidragen för åren 2019 och 2020 samt betalningsvillkor

| 1. | Schweiz finansiella bidrag till instrumentet för gränser och visering enligt artikel 5.7 andra och tredje stycket i förordning nr 515/2014 ska beräknas på följande sätt för åren 2019 och 2020:
  För varje år från och med 2013 till och med 2017 ska de slutliga uppgifter om Schweiz bruttonationalprodukt (BNP) som finns tillgängliga den 31 mars 2019 delas med summan av uppgifterna om BNP i alla stater som deltar i instrumentet för gränser och visering för respektive år. Medelvärdet av de fem erhållna procentsatserna för åren 2013–2017 ska tillämpas på summan av de faktiska årliga anslagen för instrumentet för gränser och visering för åren 2014–2019 och det årliga åtagandebemyndigandet för instrumentet för gränser och visering för år 2020 såsom upptaget i förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 som kommissionen antagit, för att på så sätt beräkna det totalbelopp som Schweiz ska betala för hela perioden för genomförande av instrumentet för gränser och visering. Från detta belopp ska avdrag göras med Schweiz årliga faktiska betalningar i enlighet med artikel 10.1 i detta avtal, för att på så sätt beräkna Schweiz totala bidragsbelopp för åren 2019 och 2020. Hälften av det beloppet ska betalas år 2019 och den resterande hälften år 2020. |
| --- | --- |

1.

För varje år från och med 2013 till och med 2017 ska de slutliga uppgifter om Schweiz bruttonationalprodukt (BNP) som finns tillgängliga den 31 mars 2019 delas med summan av uppgifterna om BNP i alla stater som deltar i instrumentet för gränser och visering för respektive år. Medelvärdet av de fem erhållna procentsatserna för åren 2013–2017 ska tillämpas på summan av de faktiska årliga anslagen för instrumentet för gränser och visering för åren 2014–2019 och det årliga åtagandebemyndigandet för instrumentet för gränser och visering för år 2020 såsom upptaget i förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020 som kommissionen antagit, för att på så sätt beräkna det totalbelopp som Schweiz ska betala för hela perioden för genomförande av instrumentet för gränser och visering. Från detta belopp ska avdrag göras med Schweiz årliga faktiska betalningar i enlighet med artikel 10.1 i detta avtal, för att på så sätt beräkna Schweiz totala bidragsbelopp för åren 2019 och 2020. Hälften av det beloppet ska betalas år 2019 och den resterande hälften år 2020.

| 2. | Det finansiella bidraget ska betalas i euro. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Schweiz respektive finansiella bidrag ska betalas senast 45 dagar efter mottagande av debetnotan. Vid försenad betalning av bidraget ska Schweiz erlägga dröjsmålsränta på utestående belopp räknat från förfallodagen. Räntesatsen ska vara den som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner, såsom den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, närmare bestämt den som är i kraft den första kalenderdagen i den månad då fristen infaller, plus 3,5 procentenheter. |
| --- | --- |

3.

---

FÖRORDNINGAR

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/930

av den 19 juni 2018

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Pitina” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Pitina” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Pitina” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pitina” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Pitina” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Pitina” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.) i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 juni 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 23, 23.1.2018, s. 8.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/931

av den 28 juni 2018

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Republiken Indien och Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom sin förordning (EU) nr 325/2012 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Republiken Indien och Folkrepubliken Kina (nedan kallade Indien respektive Kina eller de berörda länderna). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom sin förordning (EU) nr 325/2012 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Republiken Indien och Folkrepubliken Kina (nedan kallade Indien respektive Kina eller de berörda länderna).

den ursprungliga undersökningen

2

Indien

Kina

de berörda länderna

| (2) | Till följd av tribunalens dom av den 20 maj 2015 (3) upphävdes de åtgärder som avsåg den kinesiska exporterande tillverkaren Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (nedan kallad Yuanping). Efter verkställandet av domen återinförde kommissionen antidumpningsåtgärder mot import av den berörda produkten från Yuanping med verkan från och med den 30 november 2016 (4). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av tribunalens dom av den 20 maj 2015 (3) upphävdes de åtgärder som avsåg den kinesiska exporterande tillverkaren Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (nedan kallad Yuanping). Efter verkställandet av domen återinförde kommissionen antidumpningsåtgärder mot import av den berörda produkten från Yuanping med verkan från och med den 30 november 2016 (4).

3

Yuanping

4

| (3) | De gällande åtgärderna införs i form av en värdetull på mellan 14,6 % och 52,2 % på import från de berörda länderna. När det gäller Kina är tullarna på mellan 14,6 % och 37,7 % för samarbetsvilliga kinesiska företag. Den landsomfattande dumpningsmarginalen är på 52,2 %. När det gäller Indien är tullarna på mellan 22,8 % och 31,5 % för samarbetsvilliga företag. Den landsomfattande tullen är på 43,6 %. |
| --- | --- |

(3)

De gällande åtgärderna införs i form av en värdetull på mellan 14,6 % och 52,2 % på import från de berörda länderna. När det gäller Kina är tullarna på mellan 14,6 % och 37,7 % för samarbetsvilliga kinesiska företag. Den landsomfattande dumpningsmarginalen är på 52,2 %. När det gäller Indien är tullarna på mellan 22,8 % och 31,5 % för samarbetsvilliga företag. Den landsomfattande tullen är på 43,6 %.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna (5), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot de berörda länderna, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna (5), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot de berörda länderna, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

5

| (5) | Begäran ingavs den 18 januari 2017 av Oxaquim SA (nedan kallad sökanden) som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av oxalsyra. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs den 18 januari 2017 av Oxaquim SA (nedan kallad sökanden) som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av oxalsyra.

sökanden

| (6) | Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Begäran grundades på påståendet att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen den 12 april 2017 i Europeiska unionens officiella tidning (6) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivande om inledande). |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång meddelade kommissionen den 12 april 2017 i Europeiska unionens officiella tidning (6) att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivande om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivande om inledande

1.4   Undersökning

Undersökning

1.4.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2016–31 mars 2017 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2016–31 mars 2017 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

ÖP

skadeundersökningsperioden

1.4.2   Parter som berörs av undersökningen

Parter som berörs av undersökningen

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i de berörda länderna, kända importörer, användare och handlare, kända intresseorganisationer för unionstillverkare och användare samt företrädare för de exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i de berörda länderna, kända importörer, användare och handlare, kända intresseorganisationer för unionstillverkare och användare samt företrädare för de exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.

| (10) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd. |
| --- | --- |

(10)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Ingen av de berörda parterna begärde att bli hörd.

1.4.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.4.3.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (12) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Indien och Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom uppmanade kommissionen Indiens och Kinas beskickningar vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Indien och Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom uppmanade kommissionen Indiens och Kinas beskickningar vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (13) | Tre exporterande tillverkare i Indien lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i stickprovet. Ett stickprov var därför inte nödvändigt, och kommissionen skickade frågeformuläret till alla tre företagen. Dock svarade endast två indiska företag på detta. |
| --- | --- |

(13)

Tre exporterande tillverkare i Indien lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i stickprovet. Ett stickprov var därför inte nödvändigt, och kommissionen skickade frågeformuläret till alla tre företagen. Dock svarade endast två indiska företag på detta.

| (14) | Inget svar inkom från de kinesiska företagen. Genom en verbalnot av den 18 maj 2017 underrättade kommissionen de kinesiska myndigheterna om uteblivet samarbete från samtliga exporterande tillverkare i Kina. Kommissionen avsåg därför att grunda sina avgöranden i fråga om de exporterande tillverkarna i Kina på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(14)

Inget svar inkom från de kinesiska företagen. Genom en verbalnot av den 18 maj 2017 underrättade kommissionen de kinesiska myndigheterna om uteblivet samarbete från samtliga exporterande tillverkare i Kina. Kommissionen avsåg därför att grunda sina avgöranden i fråga om de exporterande tillverkarna i Kina på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter inkom.

1.4.3.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (15) | Oxalsyra framställdes endast av två tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Därför behövdes inget stickprov av unionstillverkare. Frågeformulären skickades till båda företagen, men endast sökanden svarade. |
| --- | --- |

(15)

Oxalsyra framställdes endast av två tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Därför behövdes inget stickprov av unionstillverkare. Frågeformulären skickades till båda företagen, men endast sökanden svarade.

1.4.3.3   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (16) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval, ombads alla kända icke-närstående importörer lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(16)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval, ombads alla kända icke-närstående importörer lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande.

| (17) | Sju företag besvarade stickprovsformuläret. Endast ett företag uppgav att det hade importerat oxalsyra från de berörda länderna. På grund av det begränsade antal företag som det rörde sig om ansågs ett stickprovsurval onödigt. |
| --- | --- |

(17)

Sju företag besvarade stickprovsformuläret. Endast ett företag uppgav att det hade importerat oxalsyra från de berörda länderna. På grund av det begränsade antal företag som det rörde sig om ansågs ett stickprovsurval onödigt.

1.5   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (18) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och unionens intresse. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och unionens intresse.

| (19) | Kommissionen skickade frågeformulär till de båda kända unionstillverkarna, tre indiska exporterande tillverkare, alla kända användare och sju icke-närstående importörer som hade besvarat stickprovsformuläret. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen skickade frågeformulär till de båda kända unionstillverkarna, tre indiska exporterande tillverkare, alla kända användare och sju icke-närstående importörer som hade besvarat stickprovsformuläret.

| (20) | Frågeformulären besvarades av två indiska exporterande tillverkare, en unionstillverkare och fem användare. |
| --- | --- |

(20)

Frågeformulären besvarades av två indiska exporterande tillverkare, en unionstillverkare och fem användare.

| (21) | Kommissionen genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Oxaquim SA, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kommissionen genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

Oxaquim SA, Spanien.

| b) | Exporterande tillverkare:






  — | Star Oxochem Pvt. Ltd, Indien (nedan kallat Star Oxochem). |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare:

—

Star Oxochem Pvt. Ltd, Indien (nedan kallat Star Oxochem).

Star Oxochem

| — | Radiant Indus Chem Pvt. Ltd, Indien (nedan kallat Radiant). |
| --- | --- |

—

Radiant Indus Chem Pvt. Ltd, Indien (nedan kallat Radiant).

Radiant

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (22) | Den berörda produkten är oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller i vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vatten, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00 (Taric-nummer 2917110091), med ursprung i Indien och Kina (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(22)

Den berörda produkten är oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller i vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vatten, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00 (Taric-nummer 2917110091), med ursprung i Indien och Kina (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (23) | Oxalsyra har en rad olika användningsområden, till exempel som reduktionsmedel eller blekmedel, vid farmaceutisk syntes och vid tillverkning av kemikalier. |
| --- | --- |

(23)

Oxalsyra har en rad olika användningsområden, till exempel som reduktionsmedel eller blekmedel, vid farmaceutisk syntes och vid tillverkning av kemikalier.

| (24) | I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att det finns två typer av oxalsyra, nämligen oraffinerad oxalsyra och raffinerad oxalsyra. Raffinerad oxalsyra, som tillverkades i Kina men inte i Indien, erhålls genom en reningsprocess av oraffinerad oxalsyra, för att avlägsna järn, klorider, spår av metaller och andra orenheter. I avsaknad av samarbete från Kinas sida antogs det inom ramen för den aktuella översynen att exporterande tillverkare i Kina tillverkade och exporterade raffinerad oxalsyra på samma sätt som konstaterats i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(24)

I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att det finns två typer av oxalsyra, nämligen oraffinerad oxalsyra och raffinerad oxalsyra. Raffinerad oxalsyra, som tillverkades i Kina men inte i Indien, erhålls genom en reningsprocess av oraffinerad oxalsyra, för att avlägsna järn, klorider, spår av metaller och andra orenheter. I avsaknad av samarbete från Kinas sida antogs det inom ramen för den aktuella översynen att exporterande tillverkare i Kina tillverkade och exporterade raffinerad oxalsyra på samma sätt som konstaterats i den ursprungliga undersökningen.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (25) | Oxalsyra som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, oxalsyra som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och Kina och oxalsyra som importeras till unionen från Indien och Kina har i huvudsak samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma huvudsakliga slutanvändningsområden. |
| --- | --- |

(25)

Oxalsyra som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, oxalsyra som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien och Kina och oxalsyra som importeras till unionen från Indien och Kina har i huvudsak samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma huvudsakliga slutanvändningsområden.

| (26) | Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (27) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från indiska och kinesiska exporterande tillverkares sida. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från indiska och kinesiska exporterande tillverkares sida.

| (28) | Under översynsperioden var dock exporten till unionen av oxalsyra från Kina och Indien fortfarande mindre än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (mellan den 1 januari och den 31 december 2010). Enligt uppgifter från Eurostat utgjorde den kinesiska och indiska importen av oxalsyra till unionen omkring 16 % av marknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(28)

Under översynsperioden var dock exporten till unionen av oxalsyra från Kina och Indien fortfarande mindre än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (mellan den 1 januari och den 31 december 2010). Enligt uppgifter från Eurostat utgjorde den kinesiska och indiska importen av oxalsyra till unionen omkring 16 % av marknaden under översynsperioden.

3.2   Indien

Indien

| (29) | I Indien finns fyra kända tillverkare av oxalsyra, varav två besvarade frågeformuläret. Utifrån den information som kommissionen hade till sitt förfogande (7) uppskattade kommissionen den totala produktionen i Indien till cirka 30 000 metriska ton. Den totala importen från Indien uppskattas till cirka 9 000 metriska ton, baserat på uppgifter från indiska staten för 2016–2017 (8). |
| --- | --- |

(29)

I Indien finns fyra kända tillverkare av oxalsyra, varav två besvarade frågeformuläret. Utifrån den information som kommissionen hade till sitt förfogande (7) uppskattade kommissionen den totala produktionen i Indien till cirka 30 000 metriska ton. Den totala importen från Indien uppskattas till cirka 9 000 metriska ton, baserat på uppgifter från indiska staten för 2016–2017 (8).

7

8

| (30) | Importen från Indien till unionen under översynsperioden var begränsad och uppgick till omkring 800–900 ton, baserat på uppgifter från Eurostat och den indiska staten. |
| --- | --- |

(30)

Importen från Indien till unionen under översynsperioden var begränsad och uppgick till omkring 800–900 ton, baserat på uppgifter från Eurostat och den indiska staten.

| (31) | De båda samarbetsvilliga indiska producenterna hade en mycket begränsad försäljning till unionen, till följd av en nedgång efter att åtgärderna hade införts. Den främsta exporterande tillverkaren från Indien under översynsperioden var det företag som hade slutat samarbeta genom att inte svara på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(31)

De båda samarbetsvilliga indiska producenterna hade en mycket begränsad försäljning till unionen, till följd av en nedgång efter att åtgärderna hade införts. Den främsta exporterande tillverkaren från Indien under översynsperioden var det företag som hade slutat samarbeta genom att inte svara på frågeformuläret.

| (32) | Import från Indien omfattas också av den gemensamma tulltaxan på 6,5 % (9). |
| --- | --- |

(32)

Import från Indien omfattas också av den gemensamma tulltaxan på 6,5 % (9).

9

3.2.1   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

a)   
  Normalvärde

Normalvärde

| (33) | Kommissionen undersökte först huruvida de båda samarbetsvilliga indiska företagens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden. På grundval av detta konstaterades det att de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen undersökte först huruvida de båda samarbetsvilliga indiska företagens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden. På grundval av detta konstaterades det att de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (34) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. Kommissionen undersökte sedan huruvida respektive exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen konstaterade att de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning var representativ. |
| --- | --- |

(34)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. Kommissionen undersökte sedan huruvida respektive exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen konstaterade att de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning var representativ.

| (35) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av varje produkttyp under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda det faktiska försäljningspriset på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av varje produkttyp under översynsperioden, för att avgöra om man skulle använda det faktiska försäljningspriset på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (36) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(36)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

När det gäller de båda samarbetsvilliga indiska företagen i denna undersökning fastställdes det att ingen av dem hade försäljning som uppfyller de ovannämnda kriterierna.

| (37) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller |
| --- | --- | --- |

(37)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

När det gäller ett samarbetsvilligt indiskt företag, Radiant, som bara sålde en produkttyp på hemmamarknaden och för export, fastställdes normalvärdet utifrån denna metod och enbart med användning av den lönsamma försäljningen, som uppgick till [10–15] % av den totala försäljningen. Dessa kriterier tillämpades inte för det andra samarbetsvilliga indiska företaget.

| (38) | Där det inte förekom någon försäljning alls eller endast en otillräcklig försäljning av en produkttyp av den likadana produkten vid normal handel konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. För sådana produkttyper konstruerades normalvärdet genom att man till den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden adderade






  a) | de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden, och |
| --- | --- | --- |

(38)

Där det inte förekom någon försäljning alls eller endast en otillräcklig försäljning av en produkttyp av den likadana produkten vid normal handel konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. För sådana produkttyper konstruerades normalvärdet genom att man till den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden adderade

a)

de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden, och

| b) | den vägda genomsnittliga vinst som den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden. |
| --- | --- |

b)

den vägda genomsnittliga vinst som den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

| (39) | Det andra indiska företaget, Star Oxochem, sålde två produkttyper: den ena endast på den inhemska marknaden och den andra nästan uteslutande för export (med en begränsad inhemsk försäljning). Ingen lönsam försäljning konstaterades för den exporterade produkttypen. Normalvärdet konstruerades genom att man, till den genomsnittliga tillverkningskostnaden, lade till den genomsnittliga procentuella andelen av försäljnings- och administrationskostnader baserat på den inhemska försäljningen vid normal handel med den produkttyp som såldes på hemmamarknaden, i linje med den metod som anges i skäl 38. |
| --- | --- |

(39)

Det andra indiska företaget, Star Oxochem, sålde två produkttyper: den ena endast på den inhemska marknaden och den andra nästan uteslutande för export (med en begränsad inhemsk försäljning). Ingen lönsam försäljning konstaterades för den exporterade produkttypen. Normalvärdet konstruerades genom att man, till den genomsnittliga tillverkningskostnaden, lade till den genomsnittliga procentuella andelen av försäljnings- och administrationskostnader baserat på den inhemska försäljningen vid normal handel med den produkttyp som såldes på hemmamarknaden, i linje med den metod som anges i skäl 38.

| (40) | När det gäller fastställandet av tillverkningskostnaderna uppgav sökanden att kostnaden för att tillverka sodiumnitrat, minus försäljningsintäkterna, bör reserveras för tillverkning av oxalsyra. När det gäller sökanden bör sodiumnitrat behandlas som en biprodukt och inte som en hållbar separat affärsgren. Utifrån den bevisning som inhämtats under undersökningen konstaterade kommissionen att sodiumnitrat är en biprodukt, eftersom det är en sekundär produkt från tillverkningen av oxalsyra. Det är inte den primärprodukt som tillverkas. En biprodukt är marknadsmässig. Intäkterna från försäljningen ska dras av från produktionskostnaden för den berörda produkten, vilken inkluderar produktionskostnaden för biprodukten. Tillverkningskostnaden ändrades genom relevanta justeringar för en indisk tillverkare, så att sodiumnitrat behandlas som en biprodukt och inte som en hållbar affärsgren. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller fastställandet av tillverkningskostnaderna uppgav sökanden att kostnaden för att tillverka sodiumnitrat, minus försäljningsintäkterna, bör reserveras för tillverkning av oxalsyra. När det gäller sökanden bör sodiumnitrat behandlas som en biprodukt och inte som en hållbar separat affärsgren. Utifrån den bevisning som inhämtats under undersökningen konstaterade kommissionen att sodiumnitrat är en biprodukt, eftersom det är en sekundär produkt från tillverkningen av oxalsyra. Det är inte den primärprodukt som tillverkas. En biprodukt är marknadsmässig. Intäkterna från försäljningen ska dras av från produktionskostnaden för den berörda produkten, vilken inkluderar produktionskostnaden för biprodukten. Tillverkningskostnaden ändrades genom relevanta justeringar för en indisk tillverkare, så att sodiumnitrat behandlas som en biprodukt och inte som en hållbar affärsgren.

b)   
  Exportpris

Exportpris

| (41) | De båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna bedrev direktexport till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen. |
| --- | --- |

(41)

De båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna bedrev direktexport till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen.

c)   
  Jämförelse

Jämförelse

| (42) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset som fastställts enligt ovan fritt fabrik. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset som fastställts enligt ovan fritt fabrik.

| (43) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kostnader samt för paketeringskostnader, rabatter, kreditkostnader, bankavgifter och provisionssummor som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren betalat. Justeringarna av de inhemska priserna var på mellan 0 % och 5 %. När det gäller exportpriset låg det på mellan 10 % och 25 %. Var och en av de båda indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna mottog de utförliga beräkningarna av justeringarna i det särskilda meddelandet. |
| --- | --- |

(43)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kostnader samt för paketeringskostnader, rabatter, kreditkostnader, bankavgifter och provisionssummor som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren betalat. Justeringarna av de inhemska priserna var på mellan 0 % och 5 %. När det gäller exportpriset låg det på mellan 10 % och 25 %. Var och en av de båda indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna mottog de utförliga beräkningarna av justeringarna i det särskilda meddelandet.

| (44) | När det gäller artikel 2.10 b i grundförordningen uppgav båda de samarbetsvilliga tillverkarna att de hade utnyttjat systemet för varuexport från Indien (Merchandise Exports from India Scheme, MEIS) (10). MEIS är ett system som indiska staten tillhandahåller för att ge incitament i form av tullkrediter till exportörer för att kompensera för förluster vid betalning av tull. Incitamentet innebär betalning av en andel av det realiserade värdet fritt ombord (fob-värdet) – i fri utländsk valuta – för specifika varor som ska till särskilda marknader. Detta exportincitament får dock inte användas för att göra en justering för prisjämförelser. Det ska inte betraktas som ett tullrestitutionssystem för vilket en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen skulle kunna övervägas, eftersom artikel 2.10 b endast tillåter justeringar av normalvärdet och inte av exportpriset. Dessutom beräknas inte kreditvärdet i förhållande till beloppet på de importtullar som skulle ingå vid export av produkter i senare led i förädlingskedjan. Det beräknas i stället som en procentuell andel av den exporterade varans fob-värde. Oberoende av beräkningen av incitamentets värde, leder inte systemet till en situation där importavgifter som tas ut för material som fysiskt ingick i den inhemska försäljningen av den likadana produkten återbetalas eller inte tas ut vid export av samma produktion till unionen. Ingen justering till normalvärdet eller exportpriset kunde godtas av samtliga ovannämnda skäl. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller artikel 2.10 b i grundförordningen uppgav båda de samarbetsvilliga tillverkarna att de hade utnyttjat systemet för varuexport från Indien (Merchandise Exports from India Scheme, MEIS) (10). MEIS är ett system som indiska staten tillhandahåller för att ge incitament i form av tullkrediter till exportörer för att kompensera för förluster vid betalning av tull. Incitamentet innebär betalning av en andel av det realiserade värdet fritt ombord (fob-värdet) – i fri utländsk valuta – för specifika varor som ska till särskilda marknader. Detta exportincitament får dock inte användas för att göra en justering för prisjämförelser. Det ska inte betraktas som ett tullrestitutionssystem för vilket en justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen skulle kunna övervägas, eftersom artikel 2.10 b endast tillåter justeringar av normalvärdet och inte av exportpriset. Dessutom beräknas inte kreditvärdet i förhållande till beloppet på de importtullar som skulle ingå vid export av produkter i senare led i förädlingskedjan. Det beräknas i stället som en procentuell andel av den exporterade varans fob-värde. Oberoende av beräkningen av incitamentets värde, leder inte systemet till en situation där importavgifter som tas ut för material som fysiskt ingick i den inhemska försäljningen av den likadana produkten återbetalas eller inte tas ut vid export av samma produktion till unionen. Ingen justering till normalvärdet eller exportpriset kunde godtas av samtliga ovannämnda skäl.

10

| (45) | En exporterande tillverkare uppgav att den även dragit nytta av systemet med statlig mervärdesskatt (Cenvat) (11). Detta system innebär att en tillverkare av en slutprodukt eller en leverantör av beskattningsbara tjänster får tillgodoräkna sig erlagda punktskatter och erlagd skatt på tjänster avseende transaktioner som mottas i fabriken eller en förvärvad tjänst som mottas av tillverkaren av slutprodukten. Företaget visade inte att systemet i fråga inte är lika tillämpligt på slutprodukter som säljs på hemmamarknaden. Denna befrielse från punktskatt får därmed, precis som MEIS-systemet, inte användas för att göra en justering för prisjämförelser enligt artikel 2.10 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

En exporterande tillverkare uppgav att den även dragit nytta av systemet med statlig mervärdesskatt (Cenvat) (11). Detta system innebär att en tillverkare av en slutprodukt eller en leverantör av beskattningsbara tjänster får tillgodoräkna sig erlagda punktskatter och erlagd skatt på tjänster avseende transaktioner som mottas i fabriken eller en förvärvad tjänst som mottas av tillverkaren av slutprodukten. Företaget visade inte att systemet i fråga inte är lika tillämpligt på slutprodukter som säljs på hemmamarknaden. Denna befrielse från punktskatt får därmed, precis som MEIS-systemet, inte användas för att göra en justering för prisjämförelser enligt artikel 2.10 b i grundförordningen.

11

| (46) | Därför gjordes inga justeringar för MEIS och Cenvat. |
| --- | --- |

(46)

Därför gjordes inga justeringar för MEIS och Cenvat.

| (47) | De båda samarbetsvilliga tillverkarna begärde en justering för valutaomräkning. Deras begäran avslogs eftersom valutakurserna hade fluktuerat efter att priserna hade fastställts och därmed inte påverkade prisjämförelserna. |
| --- | --- |

(47)

De båda samarbetsvilliga tillverkarna begärde en justering för valutaomräkning. Deras begäran avslogs eftersom valutakurserna hade fluktuerat efter att priserna hade fastställts och därmed inte påverkade prisjämförelserna.

d)   
  Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (48) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller. De båda företagens dumpningsmarginaler som fastställts enligt denna metod framgår av följande tabell:






  Exporterande tillverkare | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Star Oxochem Pvt. Ltd | 12,40 % |
| Radiant Indus Chem Pvt. Ltd | 27,61 % |

(48)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller. De båda företagens dumpningsmarginaler som fastställts enligt denna metod framgår av följande tabell:

Exporterande tillverkare

Dumpningsmarginal

Star Oxochem Pvt. Ltd

12,40 %

Radiant Indus Chem Pvt. Ltd

27,61 %

e)   
  Slutsats

Slutsats

| (49) | På grundval av ovanstående konstaterade man att indiska exporterande tillverkare fortsatte att exportera oxalsyra till unionen till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(49)

På grundval av ovanstående konstaterade man att indiska exporterande tillverkare fortsatte att exportera oxalsyra till unionen till dumpade priser under översynsperioden.

3.2.2   Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas

Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas

| (50) | Eftersom fortsatt dumpning konstaterades under översynsperioden, analyserade kommissionen även sannolikheten av att den dumpade exporten skulle öka om åtgärderna upphörde att gälla. Kommissionen tittade närmare på den indiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, indiska exportörers beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom fortsatt dumpning konstaterades under översynsperioden, analyserade kommissionen även sannolikheten av att den dumpade exporten skulle öka om åtgärderna upphörde att gälla. Kommissionen tittade närmare på den indiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, indiska exportörers beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

| (51) | Eftersom endast två exporterande tillverkare i Indien samarbetade, samlades ytterligare uppgifter in utifrån tillgängliga fakta enligt nedan. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom endast två exporterande tillverkare i Indien samarbetade, samlades ytterligare uppgifter in utifrån tillgängliga fakta enligt nedan.

a)   
  Produktion och outnyttjad kapacitet i Indien

Produktion och outnyttjad kapacitet i Indien

| (52) | Enligt kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade de båda besökta indiska tillverkarna ett kapacitetsutnyttjande på mer än 75 %. |
| --- | --- |

(52)

Enligt kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade de båda besökta indiska tillverkarna ett kapacitetsutnyttjande på mer än 75 %.

| (53) | Indiska oxalsyretillverkares totala kapacitet uppskattas till omkring 40 000 metriska ton och den outnyttjade kapaciteten till cirka 10 000 metriska ton (12). Den outnyttjade kapaciteten motsvarar den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(53)

Indiska oxalsyretillverkares totala kapacitet uppskattas till omkring 40 000 metriska ton och den outnyttjade kapaciteten till cirka 10 000 metriska ton (12). Den outnyttjade kapaciteten motsvarar den totala förbrukningen i unionen.

12

b)   
  De indiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

De indiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

| (54) | De båda samarbetsvilliga indiska företagen hade en betydande exportförsäljning till resten av världen under översynsperioden. Ett av företagen exporterade den största delen av sin produktion, medan det andra sålde merparten av denna på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(54)

De båda samarbetsvilliga indiska företagen hade en betydande exportförsäljning till resten av världen under översynsperioden. Ett av företagen exporterade den största delen av sin produktion, medan det andra sålde merparten av denna på den inhemska marknaden.

| (55) | När det gäller den totala indiska exporten visar statistik från indiska staten (13) att Malaysia, Mexiko, Pakistan, Ryssland och Taiwan var de största exportdestinationerna 2016–2017. Exporten till dessa fem länder uppgick till 5 700 metriska ton. Enligt statistiken från indiska staten är det genomsnittliga indiska priset på export till unionen 7 % högre än det genomsnittliga priset på export till övriga världen. De indiska priserna på export till unionen är generellt sett högre än priserna på export till resten av världen, framför allt med undantag för Förenta staterna och Mexiko. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller den totala indiska exporten visar statistik från indiska staten (13) att Malaysia, Mexiko, Pakistan, Ryssland och Taiwan var de största exportdestinationerna 2016–2017. Exporten till dessa fem länder uppgick till 5 700 metriska ton. Enligt statistiken från indiska staten är det genomsnittliga indiska priset på export till unionen 7 % högre än det genomsnittliga priset på export till övriga världen. De indiska priserna på export till unionen är generellt sett högre än priserna på export till resten av världen, framför allt med undantag för Förenta staterna och Mexiko.

13

c)   
  Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (56) | Unionen är visserligen en relativt liten marknad för oxalsyra men är fortfarande attraktiv för indiska exporterande tillverkare. Liksom anges i skälet ovan är det genomsnittliga priset för export till unionen 7 % högre än till övriga världen. Attraktionskraften bekräftas dessutom av det faktum att tre av fyra indiska exporterande tillverkare fortsätter att exportera till unionsmarknaden, trots att relativt många antidumpningsåtgärder är i kraft. Dessutom angav ett indiskt företag uttryckligen i sitt öppna svar på frågeformuläret att EU-marknaden har en oerhörd potential och att den är attraktiv sett till produktpriserna. |
| --- | --- |

(56)

Unionen är visserligen en relativt liten marknad för oxalsyra men är fortfarande attraktiv för indiska exporterande tillverkare. Liksom anges i skälet ovan är det genomsnittliga priset för export till unionen 7 % högre än till övriga världen. Attraktionskraften bekräftas dessutom av det faktum att tre av fyra indiska exporterande tillverkare fortsätter att exportera till unionsmarknaden, trots att relativt många antidumpningsåtgärder är i kraft. Dessutom angav ett indiskt företag uttryckligen i sitt öppna svar på frågeformuläret att EU-marknaden har en oerhörd potential och att den är attraktiv sett till produktpriserna.

d)   
  Slutsats

Slutsats

| (57) | Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Indien, de indiska tillverkarnas generella priser på marknader i tredjeländer och unionsmarknadens prismässiga attraktionskraft, är det högst sannolikt, om inga åtgärder vidtas, att åtminstone en del av den tillgängliga kapaciteten i Indien skulle kunna utnyttjas för att tillverka oxalsyra för export till unionen eller att en viss export till marknader i tredjeländer skulle kunna läggas om till unionen, eftersom priserna är högre på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Indien, de indiska tillverkarnas generella priser på marknader i tredjeländer och unionsmarknadens prismässiga attraktionskraft, är det högst sannolikt, om inga åtgärder vidtas, att åtminstone en del av den tillgängliga kapaciteten i Indien skulle kunna utnyttjas för att tillverka oxalsyra för export till unionen eller att en viss export till marknader i tredjeländer skulle kunna läggas om till unionen, eftersom priserna är högre på unionsmarknaden.

| (58) | Ett samarbetsvilligt indiskt företag hävdade, i sin inlaga av den 23 oktober 2017, att företaget inte hade någon ledig produktionskapacitet förrän i mars 2018 på grund av den minskade produktionen i Kina. Företaget uppgav att den minskade kinesiska produktionen kan innebära en utmaning för unionsmarknaden. Liksom anges i avsnitt 3.3 har man dock inte konstaterat att det föreligger en sådan minskning i den kinesiska produktionen och att den, i förekommande fall, skulle påverka världs- och unionsmarknaden på detta sätt. |
| --- | --- |

(58)

Ett samarbetsvilligt indiskt företag hävdade, i sin inlaga av den 23 oktober 2017, att företaget inte hade någon ledig produktionskapacitet förrän i mars 2018 på grund av den minskade produktionen i Kina. Företaget uppgav att den minskade kinesiska produktionen kan innebära en utmaning för unionsmarknaden. Liksom anges i avsnitt 3.3 har man dock inte konstaterat att det föreligger en sådan minskning i den kinesiska produktionen och att den, i förekommande fall, skulle påverka världs- och unionsmarknaden på detta sätt.

| (59) | Kommissionens allmänna uppfattning är att indiska företag sannolikt skulle exportera till unionen i större omfattning än i dag och till dumpade priser, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionens allmänna uppfattning är att indiska företag sannolikt skulle exportera till unionen i större omfattning än i dag och till dumpade priser, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.3   Folkrepubliken Kina

Folkrepubliken Kina

| (60) | Kina är det land som tillverkar överlägset mest oxalsyra i världen, med en uppskattad tillverkning på [150 000–200 000] metriska ton (14). Kinas totala export motsvarar omkring [25 000–50 000] metriska ton. Ingen kinesisk tillverkare var samarbetsvillig under undersökningen, och undersökningsresultaten baseras därför på bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Kina är det land som tillverkar överlägset mest oxalsyra i världen, med en uppskattad tillverkning på [150 000–200 000] metriska ton (14). Kinas totala export motsvarar omkring [25 000–50 000] metriska ton. Ingen kinesisk tillverkare var samarbetsvillig under undersökningen, och undersökningsresultaten baseras därför på bästa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

14

| (61) | Den 28 november 2016 återinfördes åtgärderna för Yuanping efter tribunalens upphävande. Dessförinnan detta kunde Yuanping exportera utan antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(61)

Den 28 november 2016 återinfördes åtgärderna för Yuanping efter tribunalens upphävande. Dessförinnan detta kunde Yuanping exportera utan antidumpningstullar.

| (62) | Import från Kina omfattas av den gemensamma tulltaxan på 6,5 %. |
| --- | --- |

(62)

Import från Kina omfattas av den gemensamma tulltaxan på 6,5 %.

3.3.1   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

a)   
  Jämförbart land

Jämförbart land

| (63) | Enligt artikel 2.7 a och b i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(63)

Enligt artikel 2.7 a och b i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

det jämförbara landet

| (64) | Enligt tillkännagivandet om inledande skulle Indien användas som jämförbart land. Dessutom skulle Japan användas som potentiellt jämförbart land. I en not till akten av den 18 maj 2017 angav kommissionen att Indien skulle användas som jämförbart land. Indien är det ledande exportlandet för oxalsyra till unionen. Landet omfattas av samma undersökning, och användes som jämförbart land redan i den inledande antidumpningsundersökningen. Dessutom var två exporterande tillverkare från Indien samarbetsvilliga under undersökningen. |
| --- | --- |

(64)

Enligt tillkännagivandet om inledande skulle Indien användas som jämförbart land. Dessutom skulle Japan användas som potentiellt jämförbart land. I en not till akten av den 18 maj 2017 angav kommissionen att Indien skulle användas som jämförbart land. Indien är det ledande exportlandet för oxalsyra till unionen. Landet omfattas av samma undersökning, och användes som jämförbart land redan i den inledande antidumpningsundersökningen. Dessutom var två exporterande tillverkare från Indien samarbetsvilliga under undersökningen.

| (65) | Inga synpunkter har framförts om detta val. |
| --- | --- |

(65)

Inga synpunkter har framförts om detta val.

| (66) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Indien var ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a och b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(66)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Indien var ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a och b i grundförordningen.

b)   
  Normalvärde

Normalvärde

| (67) | Uppgifterna från de två samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet. Den metod som används för detta ändamål angavs i avsnitt 3.2.1. Ett vägt genomsnittligt normalvärde för de två indiska företagen användes som normalvärde för Kina. |
| --- | --- |

(67)

Uppgifterna från de två samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet. Den metod som används för detta ändamål angavs i avsnitt 3.2.1. Ett vägt genomsnittligt normalvärde för de två indiska företagen användes som normalvärde för Kina.

| (68) | I överensstämmelse med den ursprungliga undersökningen gjordes en justering av normalvärdet, eftersom kinesiska företag inte bara tillverkar och exporterar oraffinerad oxalsyra till unionen utan även raffinerad oxalsyra, vilket inte var fallet i det jämförbara landet Indien. På grund av bristande samarbete och uppgifter om de typer som tillverkades och exporterades under översynsperioden anses det rimligt, utifrån slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, att göra en justering (en höjning med 12 %) av det vägda genomsnittliga normalvärdet för de båda samarbetsvilliga indiska företagen. |
| --- | --- |

(68)

I överensstämmelse med den ursprungliga undersökningen gjordes en justering av normalvärdet, eftersom kinesiska företag inte bara tillverkar och exporterar oraffinerad oxalsyra till unionen utan även raffinerad oxalsyra, vilket inte var fallet i det jämförbara landet Indien. På grund av bristande samarbete och uppgifter om de typer som tillverkades och exporterades under översynsperioden anses det rimligt, utifrån slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, att göra en justering (en höjning med 12 %) av det vägda genomsnittliga normalvärdet för de båda samarbetsvilliga indiska företagen.

c)   
  Exportpris

Exportpris

| (69) | I avsaknad av samarbete från de kinesiska exportörernas sida, använde kommissionen tillgängliga statistikuppgifter som bästa tillgängliga uppgifter för att fastställa exportpriset. Kommissionen beslutade att basera sina beräkningar på prisinformation från databasen Comtext (Eurostat). |
| --- | --- |

(69)

I avsaknad av samarbete från de kinesiska exportörernas sida, använde kommissionen tillgängliga statistikuppgifter som bästa tillgängliga uppgifter för att fastställa exportpriset. Kommissionen beslutade att basera sina beräkningar på prisinformation från databasen Comtext (Eurostat).

| (70) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten: Ett genomsnittligt exportpris för översynsperioden erhölls från Eurostats databas. Cif-priset justerades tillbaka till nivån fritt fabrik på grundval av de faktiska transport- och försäkringskostnader som fastställts utifrån kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga kinesiska företag i den ursprungliga undersökningen (en justering på [15–20] %). Det bör noteras att även om senare uppgifter från de samarbetsvilliga indiska företagen skulle ha använts och justerats för längre transportsträckor från kinesiska hamnar, skulle justeringen ha varit mer eller mindre densamma (en skillnad på mindre än en procentenhet). |
| --- | --- |

(70)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten: Ett genomsnittligt exportpris för översynsperioden erhölls från Eurostats databas. Cif-priset justerades tillbaka till nivån fritt fabrik på grundval av de faktiska transport- och försäkringskostnader som fastställts utifrån kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga kinesiska företag i den ursprungliga undersökningen (en justering på [15–20] %). Det bör noteras att även om senare uppgifter från de samarbetsvilliga indiska företagen skulle ha använts och justerats för längre transportsträckor från kinesiska hamnar, skulle justeringen ha varit mer eller mindre densamma (en skillnad på mindre än en procentenhet).

d)   
  Jämförelse

Jämförelse

| (71) | Kommissionen jämförde normalvärdet och det genomsnittliga kinesiska exportpriset som fastställts enligt ovan fritt fabrik. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen jämförde normalvärdet och det genomsnittliga kinesiska exportpriset som fastställts enligt ovan fritt fabrik.

e)   
  Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (72) | På denna grundval (justeringar baserat på kontrollerade uppgifter från indiska samarbetsvilliga företag) konstaterades den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns under översynsperioden, före tull, vara på 8,7 %. Kommissionen konstaterade att dumpningsmarginalen skulle vara ännu högre om avgörandena baserades på uppgifterna från den kinesiska exportdatabasen. |
| --- | --- |

(72)

På denna grundval (justeringar baserat på kontrollerade uppgifter från indiska samarbetsvilliga företag) konstaterades den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid unionens gräns under översynsperioden, före tull, vara på 8,7 %. Kommissionen konstaterade att dumpningsmarginalen skulle vara ännu högre om avgörandena baserades på uppgifterna från den kinesiska exportdatabasen.

f)   
  Slutsats

Slutsats

| (73) | Mot denna bakgrund konstaterade kommissionen att dumpningen till unionen fortsätter, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande exporterade oxalsyra till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(73)

Mot denna bakgrund konstaterade kommissionen att dumpningen till unionen fortsätter, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna fortfarande exporterade oxalsyra till dumpade priser under översynsperioden.

3.3.2   Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas

Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas

| (74) | Eftersom fortsatt dumpning konstaterades under översynsperioden, analyserade kommissionen även sannolikheten av att den dumpade exporten skulle öka om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom fortsatt dumpning konstaterades under översynsperioden, analyserade kommissionen även sannolikheten av att den dumpade exporten skulle öka om åtgärderna upphörde att gälla.

| (75) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga gjordes analysen utifrån bästa tillgängliga uppgifter, nämligen uppgifterna i begäran om översyn och allmänt tillgänglig information. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga gjordes analysen utifrån bästa tillgängliga uppgifter, nämligen uppgifterna i begäran om översyn och allmänt tillgänglig information.

| (76) | Kommissionen bedömde den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen bedömde den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

a)   
  Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

| (77) | Enligt den statistik som sökanden presenterat i begäran om översyn, har de kinesiska tillverkarna en sammanlagd årskapacitet på cirka [150 000–200 000] metriska ton. Konsumtionen av oxalsyra på Kinas inhemska marknad motsvarar omkring [50 000–100 000] och exporten cirka [25 000–50 000]. Om man antar att den inhemska kinesiska marknaden endast försörjs av kinesiska tillverkare, uppskattas de kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet således till omkring [30 000–40 000] metriska ton, vilket motsvarar cirka 20 % av deras totala kapacitet och tre gånger den uppskattade förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(77)

Enligt den statistik som sökanden presenterat i begäran om översyn, har de kinesiska tillverkarna en sammanlagd årskapacitet på cirka [150 000–200 000] metriska ton. Konsumtionen av oxalsyra på Kinas inhemska marknad motsvarar omkring [50 000–100 000] och exporten cirka [25 000–50 000]. Om man antar att den inhemska kinesiska marknaden endast försörjs av kinesiska tillverkare, uppskattas de kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet således till omkring [30 000–40 000] metriska ton, vilket motsvarar cirka 20 % av deras totala kapacitet och tre gånger den uppskattade förbrukningen i unionen.

| (78) | Ett indiskt företag uppgav att en del av den kinesiska produktionen hade upphört av miljöhänsyn, men sökanden hävdade i sin inlaga av den 28 november 2017 att minskningen inträffade före 2013. Inga bevis lades fram för något av dessa påståenden. Kommissionen avvisade därför båda påståendena. |
| --- | --- |

(78)

Ett indiskt företag uppgav att en del av den kinesiska produktionen hade upphört av miljöhänsyn, men sökanden hävdade i sin inlaga av den 28 november 2017 att minskningen inträffade före 2013. Inga bevis lades fram för något av dessa påståenden. Kommissionen avvisade därför båda påståendena.

b)   
  De kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

De kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer

| (79) | För att analysera kinesiska exporterande tillverkares sannolika beteende om åtgärderna skulle upphävas, undersökte kommissionen prisnivån när det gäller den kinesiska exportförsäljningen till resten av världen genom att använda sig av Kinas exportdatabas. På Kinas tio främsta exportmarknader (med undantag för Japan) var exportpriset fritt fabrik betydligt lägre än det normalvärde som också hade fastställts fritt fabrik, vilket tyder på ett dumpningsbeteende på marknader i tredjeländer. I genomsnitt är priset i resten av världen (priset fritt fabrik) 30 % lägre än normalvärdet samt lägre än det kinesiska exportpriset till unionen. |
| --- | --- |

(79)

För att analysera kinesiska exporterande tillverkares sannolika beteende om åtgärderna skulle upphävas, undersökte kommissionen prisnivån när det gäller den kinesiska exportförsäljningen till resten av världen genom att använda sig av Kinas exportdatabas. På Kinas tio främsta exportmarknader (med undantag för Japan) var exportpriset fritt fabrik betydligt lägre än det normalvärde som också hade fastställts fritt fabrik, vilket tyder på ett dumpningsbeteende på marknader i tredjeländer. I genomsnitt är priset i resten av världen (priset fritt fabrik) 30 % lägre än normalvärdet samt lägre än det kinesiska exportpriset till unionen.

c)   
  Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (80) | Liksom anges ovan i avsnitt 3.2 anses unionsmarknaden vara liten men attraktiv i fråga om priser. Kinesiska exportvaror fortsatte att komma in på unionsmarknaden trots gällande konventionella tullsatser och antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(80)

Liksom anges ovan i avsnitt 3.2 anses unionsmarknaden vara liten men attraktiv i fråga om priser. Kinesiska exportvaror fortsatte att komma in på unionsmarknaden trots gällande konventionella tullsatser och antidumpningstullar.

d)   
  Slutsats

Slutsats

| (81) | Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina, de kinesiska tillverkarnas generella priser på tredjeländers marknader och unionsmarknadens prismässiga attraktionskraft, är det sannolikt, om inga åtgärder vidtas, att åtminstone en del av den tillgängliga kapaciteten i Kina skulle kunna utnyttjas för att tillverka oxalsyra för export till unionen eller att en viss export till marknader i tredjeländer skulle kunna läggas om till unionen, med tanke på de högre priserna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(81)

Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina, de kinesiska tillverkarnas generella priser på tredjeländers marknader och unionsmarknadens prismässiga attraktionskraft, är det sannolikt, om inga åtgärder vidtas, att åtminstone en del av den tillgängliga kapaciteten i Kina skulle kunna utnyttjas för att tillverka oxalsyra för export till unionen eller att en viss export till marknader i tredjeländer skulle kunna läggas om till unionen, med tanke på de högre priserna på unionsmarknaden.

| (82) | Kommissionens allmänna uppfattning var att kinesiska företag sannolikt skulle exportera till unionen i större omfattning än i dag och till dumpade priser, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionens allmänna uppfattning var att kinesiska företag sannolikt skulle exportera till unionen i större omfattning än i dag och till dumpade priser, om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

3.4   Slutsats beträffande dumpning

Slutsats beträffande dumpning

| (83) | Den stora uppskattade produktionskapaciteten, den stora outnyttjade kapaciteten i kombination med prisnivåerna på andra exportmarknader och unionsmarknadens attraktionskraft tyder sammanfattningsvis på att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till en betydligt ökad export till unionen. Med tanke på den dumpningsmarginal som konstaterades under översynsperioden för de båda berörda länderna, är det också sannolikt att framtida export kommer att ske till kraftigt dumpade priser. |
| --- | --- |

(83)

Den stora uppskattade produktionskapaciteten, den stora outnyttjade kapaciteten i kombination med prisnivåerna på andra exportmarknader och unionsmarknadens attraktionskraft tyder sammanfattningsvis på att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till en betydligt ökad export till unionen. Med tanke på den dumpningsmarginal som konstaterades under översynsperioden för de båda berörda länderna, är det också sannolikt att framtida export kommer att ske till kraftigt dumpade priser.

| (84) | Mot denna bakgrund fastställde kommissionen att dumpningen från Indien och Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(84)

Mot denna bakgrund fastställde kommissionen att dumpningen från Indien och Kina skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (85) | Unionsindustrin utgörs fortfarande av samma anläggningar som vid den ursprungliga undersökningen. Den berörda produkten tillverkades av två kända unionstillverkare under översynsperioden: Oxaquim SA (nedan kallat Oxaquim) och WeylChem Lamotte SAS (nedan kallat WeylChem) (15). Oxaquim stod i sig för en stor del av unionens sammanlagda tillverkning av oxalsyra under översynsperioden (mer än 50 % av unionens totala produktion). WeylChem motsatte inte sig inledandet av översynen men beslutade att inte samarbeta i denna. Det finns för närvarande inga andra tillverkare av den berörda produkten i unionen. De båda tillverkarna Oxaquim och WeylChem utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. De kommer nedan att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(85)

Unionsindustrin utgörs fortfarande av samma anläggningar som vid den ursprungliga undersökningen. Den berörda produkten tillverkades av två kända unionstillverkare under översynsperioden: Oxaquim SA (nedan kallat Oxaquim) och WeylChem Lamotte SAS (nedan kallat WeylChem) (15). Oxaquim stod i sig för en stor del av unionens sammanlagda tillverkning av oxalsyra under översynsperioden (mer än 50 % av unionens totala produktion). WeylChem motsatte inte sig inledandet av översynen men beslutade att inte samarbeta i denna. Det finns för närvarande inga andra tillverkare av den berörda produkten i unionen. De båda tillverkarna Oxaquim och WeylChem utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. De kommer nedan att kallas unionsindustrin.

Oxaquim

WeylChem

15

unionsindustrin

| (86) | Unionens samlade produktion har fastställts på grundval av all tillgänglig information, däribland information i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifter som inhämtats före och efter inledandet av undersökningen och information från den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Denna information fungerade även som en bekräftelse på den produktion, och de produktionsnivåer, som den tillverkare som inte samarbetade i undersökningen stod för. Den samlade unionstillverkningen under översynsperioden uppskattades därmed till 15 000–20 000 ton (16). |
| --- | --- |

(86)

Unionens samlade produktion har fastställts på grundval av all tillgänglig information, däribland information i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, uppgifter som inhämtats före och efter inledandet av undersökningen och information från den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Denna information fungerade även som en bekräftelse på den produktion, och de produktionsnivåer, som den tillverkare som inte samarbetade i undersökningen stod för. Den samlade unionstillverkningen under översynsperioden uppskattades därmed till 15 000–20 000 ton (16).

16

4.2   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (87) | Förbrukningen fastställdes utifrån importvolymen, unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden samt kontrollerade uppgifter för Oxaquim och en uppskattning när det gäller WeylChem baserat på uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(87)

Förbrukningen fastställdes utifrån importvolymen, unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden samt kontrollerade uppgifter för Oxaquim och en uppskattning när det gäller WeylChem baserat på uppgifter från Eurostat.

| (88) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen











  Total förbrukning | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 11 544 | 11 803 | 10 315 | 10 175 | 10 482 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 89 | 88 | 91 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade svar på frågeformulär, uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare. |

(88)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

Total förbrukning

2013

2014

2015

2016

ÖP

Ton

11 544

11 803

10 315

10 175

10 482

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

89

89

88

88

91

91

Källa: Eurostat, kontrollerade svar på frågeformulär, uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare.

Källa:

| (89) | Förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden med 9 %, det vill säga från 11 544 ton 2013 till 10 482 ton, under översynsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Förbrukningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden med 9 %, det vill säga från 11 544 ton 2013 till 10 482 ton, under översynsperioden.

4.2.1   Volym och marknadsandel för import från Indien och Kina

Volym och marknadsandel för import från Indien och Kina

Tabell 2

Tabell 2

Volym och marknadsandel för import från Indien och Kina

Volym och marknadsandel för import från Indien och Kina

| Importvolym (ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien och Kina | 2 633 | 2 397 | 1 818 | 1 855 | 1 658 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 69 | 70 | 63 |
| Marknadsandel (%) | 22,8 | 20,3 | 17,6 | 18,2 | 15,8 |
| Källa: Eurostat. |

Importvolym (ton)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Indien och Kina

2 633

2 397

1 818

1 855

1 658

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

69

69

70

70

63

63

Marknadsandel (%)

22,8

20,3

17,6

18,2

15,8

Källa: Eurostat.

Källa:

| (90) | Importvolymen från Indien och Kina minskade från 2 633 ton 2013 till 1 658 ton under översynsperioden, det vill säga med 37 %, vilket innebar en motsvarande minskning av marknadsandelen med 7 procentenheter, det vill säga från 22,8 till 15,8 %, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Importvolymen från Indien och Kina minskade från 2 633 ton 2013 till 1 658 ton under översynsperioden, det vill säga med 37 %, vilket innebar en motsvarande minskning av marknadsandelen med 7 procentenheter, det vill säga från 22,8 till 15,8 %, under skadeundersökningsperioden.

| (91) | Samtidigt som importvolymerna och marknadsandelen från Indien och Kina minskade, lyckades de exporterande tillverkarna från de berörda länderna ändå bibehålla en betydande marknadsandel. |
| --- | --- |

(91)

Samtidigt som importvolymerna och marknadsandelen från Indien och Kina minskade, lyckades de exporterande tillverkarna från de berörda länderna ändå bibehålla en betydande marknadsandel.

4.2.2   Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

Tabell 3

Tabell 3

Genomsnittspris på import från Indien och Kina

Genomsnittspris på import från Indien och Kina

| Importpris (i euro/ton) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien och Kina | 745 | 645 | 769 | 724 | 718 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 87 | 103 | 97 | 96 |
| Källa: Eurostat. |

Importpris (i euro/ton)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Indien och Kina

745

645

769

724

718

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

87

87

103

103

97

97

96

96

Källa: Eurostat.

Källa:

| (92) | Genomsnittspriserna på import från de berörda länderna minskade först från 745 euro/ton 2013 till 645 euro/ton 2014, varpå de ökade till 769 euro/ton 2015. De minskade återigen 2016 och under översynsperioden till 718 euro/ton. Totalt sett utgjorde prisminskningen mellan 2013 och översynsperioden 4 %. |
| --- | --- |

(92)

Genomsnittspriserna på import från de berörda länderna minskade först från 745 euro/ton 2013 till 645 euro/ton 2014, varpå de ökade till 769 euro/ton 2015. De minskade återigen 2016 och under översynsperioden till 718 euro/ton. Totalt sett utgjorde prisminskningen mellan 2013 och översynsperioden 4 %.

| (93) | En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden gjordes mellan den samarbetsvilliga unionstillverkarens priser och de berörda ländernas importpriser. Man använde sig därvid av den samarbetsvilliga unionstillverkarens försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till priser från fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(93)

En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden gjordes mellan den samarbetsvilliga unionstillverkarens priser och de berörda ländernas importpriser. Man använde sig därvid av den samarbetsvilliga unionstillverkarens försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till priser från fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag.

| (94) | Dessa priser jämfördes med priserna från de indiska och kinesiska exporterande tillverkarna justerade till priset cif vid unionens gräns. På grund av den bristande samarbetsviljan från Kinas sida fastställdes priset utifrån uppgifter från Eurostat, vilka ges i form av cif-priser vid unionens gräns. Priset cif justerades sedan uppåt för kostnader som uppstår efter import, det vill säga tullklarering, konventionell tullsats och antidumpningstull samt hanterings- och lastningskostnader. |
| --- | --- |

(94)

Dessa priser jämfördes med priserna från de indiska och kinesiska exporterande tillverkarna justerade till priset cif vid unionens gräns. På grund av den bristande samarbetsviljan från Kinas sida fastställdes priset utifrån uppgifter från Eurostat, vilka ges i form av cif-priser vid unionens gräns. Priset cif justerades sedan uppåt för kostnader som uppstår efter import, det vill säga tullklarering, konventionell tullsats och antidumpningstull samt hanterings- och lastningskostnader.

| (95) | Det konstaterades att den samarbetsvilliga unionstillverkarens priser minskade med 10 % mellan 2013 och översynsperioden (se tabell 7), medan minskningen var mindre markant för importerade varor från de berörda länderna, nämligen på cirka 3,6 % för Kina och 6 % för Indien. Prisskillnaden mellan importerade och unionstillverkade varor var dock fortsatt stor och ledde till ett stort prisunderskridande under översynsperioden. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av unionstillverkarnas omsättning under översynsperioden, visade på ett viktat genomsnittligt prisunderskridande. Prisunderskridandemarginalen för Kina fastställdes till 8 % (17), och för de båda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna fastställdes prisunderskridandet till 7,1 respektive 6,6 %. |
| --- | --- |

(95)

Det konstaterades att den samarbetsvilliga unionstillverkarens priser minskade med 10 % mellan 2013 och översynsperioden (se tabell 7), medan minskningen var mindre markant för importerade varor från de berörda länderna, nämligen på cirka 3,6 % för Kina och 6 % för Indien. Prisskillnaden mellan importerade och unionstillverkade varor var dock fortsatt stor och ledde till ett stort prisunderskridande under översynsperioden. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av unionstillverkarnas omsättning under översynsperioden, visade på ett viktat genomsnittligt prisunderskridande. Prisunderskridandemarginalen för Kina fastställdes till 8 % (17), och för de båda samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna fastställdes prisunderskridandet till 7,1 respektive 6,6 %.

17

4.3   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.3.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (96) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(96)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (97) | Liksom nämns i skäl 15 tillämpades inget stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(97)

Liksom nämns i skäl 15 tillämpades inget stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (98) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin utifrån uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn före giltighetstidens utgång, handelsstatistik och uppgifter som inhämtats efter översynens inledande. Kommissionen bedömde enbart mikroekonomiska indikatorer som rör den samarbetsvilliga unionstillverkaren, Oxaquim, på grundval av kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(98)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde makroekonomiska indikatorer för hela unionsindustrin utifrån uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn före giltighetstidens utgång, handelsstatistik och uppgifter som inhämtats efter översynens inledande. Kommissionen bedömde enbart mikroekonomiska indikatorer som rör den samarbetsvilliga unionstillverkaren, Oxaquim, på grundval av kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (99) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek. |
| --- | --- |

(99)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.

| (100) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga enhetspriser, enhetskostnader, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar. |
| --- | --- |

(100)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga enhetspriser, enhetskostnader, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar.

| (101) | Med hänsyn till det faktum att uppgifterna för bedömning av skadan huvudsakligen kommer från en enda källa, har uppgifterna om unionsindustrin indexerats i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(101)

Med hänsyn till det faktum att uppgifterna för bedömning av skadan huvudsakligen kommer från en enda källa, har uppgifterna om unionsindustrin indexerats i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

4.3.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.3.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (102) | Unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades sammantaget på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande











  Index 2013 = 100 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym | 100 | 114 | 114 | 116 | 124 |
| Produktionskapacitet | 100 | 100 | 100 | 100 | 108 |
| Kapacitetsutnyttjande | 100 | 114 | 114 | 116 | 115 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare. |

(102)

Unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades sammantaget på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Index 2013 = 100

2013

2014

2015

2016

ÖP

Produktionsvolym

100

114

114

116

124

Produktionskapacitet

100

100

100

100

108

Kapacitetsutnyttjande

100

114

114

116

115

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare.

Källa:

| (103) | Produktionen ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionsvolymen med 24 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Produktionen ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionsvolymen med 24 % under skadeundersökningsperioden.

| (104) | Totalt sett ökade produktionsvolymen med 8 % under skadeundersökningsperioden till följd av investeringar. |
| --- | --- |

(104)

Totalt sett ökade produktionsvolymen med 8 % under skadeundersökningsperioden till följd av investeringar.

| (105) | Eftersom produktionsvolymen ökade något mer än produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet med 15 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Eftersom produktionsvolymen ökade något mer än produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet med 15 % under skadeundersökningsperioden.

4.3.2.2   Försäljning till icke-närstående kunder i unionen och marknadsandel

| (106) | Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym till icke-närstående kunder och marknadsandelar











  Index (2013 = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym | 100 | 103 | 95 | 89 | 94 |
| Marknadsandel | 100 | 101 | 106 | 101 | 103 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade svar på frågeformulär och uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare. |

(106)

Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym till icke-närstående kunder och marknadsandelar

Försäljningsvolym till icke-närstående kunder och marknadsandelar

Index (2013 = 100)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Försäljningsvolym

100

103

95

89

94

Marknadsandel

100

101

106

101

103

Källa: Eurostat, kontrollerade svar på frågeformulär och uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare.

Källa:

| (107) | Försäljningsvolymen minskade under skadeundersökningsperioden med 6 %, varpå förbrukningen i unionen minskade med 9 % liksom anges i skäl 91. Även om försäljningsvolymen minskade, ökade unionsindustrins marknadsandel något under översynsperioden. Denna ökning stämmer överens med den minskade marknadsandelen av import från Indien och Kina. |
| --- | --- |

(107)

Försäljningsvolymen minskade under skadeundersökningsperioden med 6 %, varpå förbrukningen i unionen minskade med 9 % liksom anges i skäl 91. Även om försäljningsvolymen minskade, ökade unionsindustrins marknadsandel något under översynsperioden. Denna ökning stämmer överens med den minskade marknadsandelen av import från Indien och Kina.

4.3.2.3   Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnad

| (108) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnad











  Index (2013 = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 100 | 105 | 100 | 112 | 117 |
| Produktivitet | 100 | 108 | 113 | 103 | 105 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 100 | 101 | 104 | 108 | 111 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare. |

(108)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnad

Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnad

Index (2013 = 100)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Antal anställda

100

105

100

112

117

Produktivitet

100

108

113

103

105

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

100

101

104

108

111

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppskattning för icke-samarbetsvillig unionstillverkare.

Källa:

| (109) | Sysselsättningen inom unionsindustrin överlag minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden, vilket överensstämmer med det faktum att produktionsvolymen ökade med 24 % under samma period. |
| --- | --- |

(109)

Sysselsättningen inom unionsindustrin överlag minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden, vilket överensstämmer med det faktum att produktionsvolymen ökade med 24 % under samma period.

| (110) | Mellan 2013 och översynsperioden ökade den samarbetsvilliga unionstillverkarens genomsnittliga arbetskraftskostnad per anställd med 11 %. |
| --- | --- |

(110)

Mellan 2013 och översynsperioden ökade den samarbetsvilliga unionstillverkarens genomsnittliga arbetskraftskostnad per anställd med 11 %.

4.3.2.4   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (111) | Under översynsperioden var de konstaterade individuella dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och för den kinesiska importen fortfarande betydande (se skälen 48 och 72 ovan). |
| --- | --- |

(111)

Under översynsperioden var de konstaterade individuella dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga indiska exporterande tillverkarna och för den kinesiska importen fortfarande betydande (se skälen 48 och 72 ovan).

| (112) | Trots att dumpning fortfarande förekom från Indiens och Kinas sida, visar analysen av skadeindikatorerna att de gällande åtgärderna hade en positiv inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(112)

Trots att dumpning fortfarande förekom från Indiens och Kinas sida, visar analysen av skadeindikatorerna att de gällande åtgärderna hade en positiv inverkan på unionsindustrin.

4.3.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.3.3.1   Allmänna anmärkningar

| (113) | Analysen av mikroekonomiska indikatorer (försäljningspriser och produktionskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöden, investeringar och räntabilitet) gjordes på nivån för den enda samarbetsvilliga unionstillverkaren. |
| --- | --- |

(113)

Analysen av mikroekonomiska indikatorer (försäljningspriser och produktionskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöden, investeringar och räntabilitet) gjordes på nivån för den enda samarbetsvilliga unionstillverkaren.

4.3.3.2   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (114) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad











  Index (2013 = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen | 100 | 88 | 90 | 91 | 90 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 100 | 81 | 89 | 82 | 80 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(114)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

Index (2013 = 100)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

100

88

90

91

90

Tillverkningskostnad per enhet

100

81

89

82

80

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (115) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var delvis en följd av att produktionskostnaden minskade med 20 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var delvis en följd av att produktionskostnaden minskade med 20 % under översynsperioden.

| (116) | Undersökningen visade att kostnadsminskningen framför allt berodde på det lägre råvarupriset under samma period och den optimering av produktionsprocessen som gjordes genom investeringar i tekniska förbättringsåtgärder. |
| --- | --- |

(116)

Undersökningen visade att kostnadsminskningen framför allt berodde på det lägre råvarupriset under samma period och den optimering av produktionsprocessen som gjordes genom investeringar i tekniska förbättringsåtgärder.

4.3.3.3   Lagerhållning

| (117) | Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Lagerhållning











  Index (2013 = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager | 100 | 27 | 11 | 13 | 49 |
| Utgående lager som andel av tillverkningen (%) | 2,8 | 0,7 | 0,3 | 0,3 | 1,1 |
| Källa: Kontrollerat svar på frågeformuläret. |

(117)

Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Lagerhållning

Lagerhållning

Index (2013 = 100)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Utgående lager

100

27

11

13

49

Utgående lager som andel av tillverkningen (%)

2,8

0,7

0,3

0,3

1,1

Källa: Kontrollerat svar på frågeformuläret.

Källa:

| (118) | Med tanke på den berörda produktens beskaffenhet är lagren mycket små. Eftersom den berörda produkten försämras snabbt producerar tillverkarna varor för omgående leverans. Denna indikator är därför inte särskilt meningsfull för att beskriva unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(118)

Med tanke på den berörda produktens beskaffenhet är lagren mycket små. Eftersom den berörda produkten försämras snabbt producerar tillverkarna varor för omgående leverans. Denna indikator är därför inte särskilt meningsfull för att beskriva unionsindustrins tillstånd.

4.3.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Tabell 9

Tabell 9

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

| Index (2013 = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning inom unionen till icke-närstående kunder | 100 | 267 | 134 | 305 | 332 |
| Kassaflöde | 100 | 144 | 110 | 149 | 165 |
| Investeringar | 100 | 56 | 194 | 328 | 247 |
| Räntabilitet | 100 | 281 | 144 | 283 | 333 |
| Källa: Kontrollerat svar på frågeformuläret. |

Index (2013 = 100)

2013

2014

2015

2016

ÖP

Lönsamhet för försäljning inom unionen till icke-närstående kunder

100

267

134

305

332

Kassaflöde

100

144

110

149

165

Investeringar

100

56

194

328

247

Räntabilitet

100

281

144

283

333

Källa: Kontrollerat svar på frågeformuläret.

Källa:

| (119) | Kommissionen fastställde lönsamheten för den samarbetsvilliga unionstillverkaren genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den berörda produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet stadigt, vilket återspeglade de betydligt lägre produktionskostnaderna jämfört med försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden, liksom anges i skäl 116. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen fastställde lönsamheten för den samarbetsvilliga unionstillverkaren genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den berörda produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet stadigt, vilket återspeglade de betydligt lägre produktionskostnaderna jämfört med försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden, liksom anges i skäl 116.

| (120) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet ökade under skadeundersökningsperioden, förutom 2015 då det i stället minskade. Det totala nettokassaflödet ökade med 65 % under skadeundersökningsperioden, i överensstämmelse med den ökade lönsamheten. |
| --- | --- |

(120)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet ökade under skadeundersökningsperioden, förutom 2015 då det i stället minskade. Det totala nettokassaflödet ökade med 65 % under skadeundersökningsperioden, i överensstämmelse med den ökade lönsamheten.

| (121) | Investeringarna ökade med 147 % under skadeundersökningsperioden, förutom 2014 då de minskade med 44 % jämfört med 2013. Huvudsyftet med investeringarna var att öka kapaciteten och därmed exporten för att bevara konkurrenskraften på den globala marknaden, men det ledde också till bättre teknik, bättre kvalitet, större avkastning och lägre förbrukning av råvaror samt därmed till en bättre produktivitet och ett stärkt miljöskydd. |
| --- | --- |

(121)

Investeringarna ökade med 147 % under skadeundersökningsperioden, förutom 2014 då de minskade med 44 % jämfört med 2013. Huvudsyftet med investeringarna var att öka kapaciteten och därmed exporten för att bevara konkurrenskraften på den globala marknaden, men det ledde också till bättre teknik, bättre kvalitet, större avkastning och lägre förbrukning av råvaror samt därmed till en bättre produktivitet och ett stärkt miljöskydd.

| (122) | Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten positiv, vilket återspeglar lönsamhetstrenden. |
| --- | --- |

(122)

Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten positiv, vilket återspeglar lönsamhetstrenden.

4.3.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (123) | Undersökningen visade att de åtgärder som infördes från och med 2011 innebar att unionsindustrin kunde återhämta sig från den skada som lidits. |
| --- | --- |

(123)

Undersökningen visade att de åtgärder som infördes från och med 2011 innebar att unionsindustrin kunde återhämta sig från den skada som lidits.

| (124) | Skadeindikatorerna visar en positiv trend för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(124)

Skadeindikatorerna visar en positiv trend för unionsindustrin.

| (125) | Unionsindustrins lönsamhet ökade markant under skadeundersökningsperioden (med 332 % mellan 2013 och översynsperioden). Detta är en betydande förbättring jämfört med den låga eller negativa lönsamhet som konstaterades mellan 2007 och 2011 (skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen). Dessa vinster, som delvis också hade samband med de lägre råvarupriserna, innebar att unionsindustrin kunde genomföra vissa investeringar, däribland för att minska mängden avfall och miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(125)

Unionsindustrins lönsamhet ökade markant under skadeundersökningsperioden (med 332 % mellan 2013 och översynsperioden). Detta är en betydande förbättring jämfört med den låga eller negativa lönsamhet som konstaterades mellan 2007 och 2011 (skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen). Dessa vinster, som delvis också hade samband med de lägre råvarupriserna, innebar att unionsindustrin kunde genomföra vissa investeringar, däribland för att minska mängden avfall och miljöpåverkan.

| (126) | Trots att förbrukningen i unionen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, ökade produktionsvolymen med 24 % och produktionskapaciteten med 8 % medan försäljningsvolymen på unionsmarknaden minskade med 6 %. Unionsindustrins marknadsandel ökade bara med 3 % under översynsperioden jämfört med 2013. Unionsindustrins exportförsäljning ökade också under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Trots att förbrukningen i unionen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, ökade produktionsvolymen med 24 % och produktionskapaciteten med 8 % medan försäljningsvolymen på unionsmarknaden minskade med 6 %. Unionsindustrins marknadsandel ökade bara med 3 % under översynsperioden jämfört med 2013. Unionsindustrins exportförsäljning ökade också under skadeundersökningsperioden.

| (127) | Investeringarna ökade med 147 % under skadeundersökningsperioden och räntabiliteten med 333 %. |
| --- | --- |

(127)

Investeringarna ökade med 147 % under skadeundersökningsperioden och räntabiliteten med 333 %.

| (128) | Produktiviteten förbättrades under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen ökade också i takt med produktionsvolymerna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Produktiviteten förbättrades under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen ökade också i takt med produktionsvolymerna under skadeundersökningsperioden.

| (129) | Mot denna bakgrund konstaterade kommissionen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(129)

Mot denna bakgrund konstaterade kommissionen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

| (130) | Eftersom unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden, gjordes en bedömning av sannolikheten för att skadan skulle återkomma, om åtgärderna mot Indien och Kina skulle upphöra i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(130)

Eftersom unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden, gjordes en bedömning av sannolikheten för att skadan skulle återkomma, om åtgärderna mot Indien och Kina skulle upphöra i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (131) | Kommissionen undersökte i detta avseende produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Indien och Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och den påverkan som de indiska och kinesiska importvolymerna och importpriserna skulle kunna ha på prisutvecklingen samt en sådan utvecklings påverkan på unionsindustrins försäljningsvolymer, priser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen undersökte i detta avseende produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Indien och Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och den påverkan som de indiska och kinesiska importvolymerna och importpriserna skulle kunna ha på prisutvecklingen samt en sådan utvecklings påverkan på unionsindustrins försäljningsvolymer, priser och lönsamhet.

| (132) | När det gäller importpriserna visade undersökningen att det fortfarande fanns ett konstant prisunderskridande av unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden, trots gällande antidumpningsåtgärder. Om de gällande åtgärderna skulle upphävas och om man antar att de berörda ländernas och unionsindustrins priser skulle förbli desamma under översynsperioden, skulle importpriserna dessutom underskrida unionsindustrins priser med mellan 12 % och 34,1 %. Unionsindustrin kommer därför sannolikt att förlora såväl försäljningsvolymer som marknadsandelar på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(132)

När det gäller importpriserna visade undersökningen att det fortfarande fanns ett konstant prisunderskridande av unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden, trots gällande antidumpningsåtgärder. Om de gällande åtgärderna skulle upphävas och om man antar att de berörda ländernas och unionsindustrins priser skulle förbli desamma under översynsperioden, skulle importpriserna dessutom underskrida unionsindustrins priser med mellan 12 % och 34,1 %. Unionsindustrin kommer därför sannolikt att förlora såväl försäljningsvolymer som marknadsandelar på unionsmarknaden.

| (133) | När det gäller produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Indien och Kina, beaktades den analys som gjorts i skälen 52, 53, 77 och 78. Analysen visade att Kina har en stor outnyttjad kapacitet och att Indiens outnyttjade kapacitet åtminstone motsvarar den europeiska marknadens totala storlek. Kinas och Indiens inhemska efterfrågan och exportmarknader (förutom unionsmarknaden) kommer sannolikt inte att kunna ta tillvara hela den outnyttjade potentialen. |
| --- | --- |

(133)

När det gäller produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Indien och Kina, beaktades den analys som gjorts i skälen 52, 53, 77 och 78. Analysen visade att Kina har en stor outnyttjad kapacitet och att Indiens outnyttjade kapacitet åtminstone motsvarar den europeiska marknadens totala storlek. Kinas och Indiens inhemska efterfrågan och exportmarknader (förutom unionsmarknaden) kommer sannolikt inte att kunna ta tillvara hela den outnyttjade potentialen.

| (134) | Liksom konstateras i skälen 54, 55, 56, 79 och 80 är unionsmarknaden för oxalsyra attraktiv och det finns incitament för att indiska och kinesiska tillverkare kommer att exportera till unionsmarknaden där priserna är högre i stället för till andra tredjeländer, om de gällande åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(134)

Liksom konstateras i skälen 54, 55, 56, 79 och 80 är unionsmarknaden för oxalsyra attraktiv och det finns incitament för att indiska och kinesiska tillverkare kommer att exportera till unionsmarknaden där priserna är högre i stället för till andra tredjeländer, om de gällande åtgärderna skulle upphävas.

| (135) | Det anses att en eventuellt betydande import av dumpade produkter från Indien och Kina återigen skulle försvaga unionsindustrin och hota dess bärkraft och överlevnad, om inga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(135)

Det anses att en eventuellt betydande import av dumpade produkter från Indien och Kina återigen skulle försvaga unionsindustrin och hota dess bärkraft och överlevnad, om inga åtgärder vidtas.

| (136) | För att bedöma den sannolika påverkan av sådan lågprisimport från de berörda länderna på unionsindustrin analyserade kommissionen först den potentiella förlusten av unionsindustrins marknadsandel. Kommissionen simulerade effekten av om de exporterande tillverkarna från de berörda länderna skulle importera samma kvantiteter som under den ursprungliga undersökningsperioden, det vill säga innan åtgärderna vidtas. Liksom fastställdes i den ursprungliga undersökningen var en sådan volym av dumpad import av den berörda produkten tillräcklig för att förorsaka väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(136)

För att bedöma den sannolika påverkan av sådan lågprisimport från de berörda länderna på unionsindustrin analyserade kommissionen först den potentiella förlusten av unionsindustrins marknadsandel. Kommissionen simulerade effekten av om de exporterande tillverkarna från de berörda länderna skulle importera samma kvantiteter som under den ursprungliga undersökningsperioden, det vill säga innan åtgärderna vidtas. Liksom fastställdes i den ursprungliga undersökningen var en sådan volym av dumpad import av den berörda produkten tillräcklig för att förorsaka väsentlig skada för unionsindustrin.

| (137) | För denna analys ansåg kommissionen att priserna som tas ut av exporterande tillverkare i de berörda länderna och unionsindustrins priser skulle ligga kvar på samma nivå som under översynsperioden. Dessutom antog kommissionen att importvolymerna från de berörda länderna först skulle innebära ett övertagande av andra tredjeländers marknadsandelar och därefter av unionsindustrins marknadsandel. I och med dessa antaganden visade analysen i skäl 136 att den samarbetsvilliga unionstillverkaren skulle gå med förlust och att unionsindustrin återigen skulle lida skada, om åtgärderna upphävs och den kinesiska och indiska importen når samma volymer som under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(137)

För denna analys ansåg kommissionen att priserna som tas ut av exporterande tillverkare i de berörda länderna och unionsindustrins priser skulle ligga kvar på samma nivå som under översynsperioden. Dessutom antog kommissionen att importvolymerna från de berörda länderna först skulle innebära ett övertagande av andra tredjeländers marknadsandelar och därefter av unionsindustrins marknadsandel. I och med dessa antaganden visade analysen i skäl 136 att den samarbetsvilliga unionstillverkaren skulle gå med förlust och att unionsindustrin återigen skulle lida skada, om åtgärderna upphävs och den kinesiska och indiska importen når samma volymer som under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (138) | Undersökningen visade att den samarbetsvilliga unionstillverkaren återigen skulle gå med förlust och att skada skulle återkomma, om åtgärderna upphävs och den kinesiska och indiska importen når samma volymer som under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Undersökningen visade att den samarbetsvilliga unionstillverkaren återigen skulle gå med förlust och att skada skulle återkomma, om åtgärderna upphävs och den kinesiska och indiska importen når samma volymer som under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (139) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad export från Kina och Indien till dumpade priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma. |
| --- | --- |

(139)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att en avsaknad av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad export från Kina och Indien till dumpade priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (140) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Indien och Kina skulle strida mot unionens intresse. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(140)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Indien och Kina skulle strida mot unionens intresse. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (141) | I undersökningen konstaterades att unionsindustrin under översynsperioden hade återhämtat sig från den skada som vållats av den dumpade importen från Indien och Kina. Om åtgärderna mot Indien och Kina upphävs kommer skadan dock sannolikt att återkomma eftersom unionsindustrin förmodligen skulle utsättas för en stor mängd dumpad import och betydande prispress. Av ovanstående skäl är det därför sannolikt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras kraftigt. Om man däremot bibehåller åtgärderna skulle det ge en stabil marknad, som gör det möjligt för unionsindustrin att bibehålla sin positiva ekonomiska utveckling och fortsätta med sina investeringar och tillväxtplaner. |
| --- | --- |

(141)

I undersökningen konstaterades att unionsindustrin under översynsperioden hade återhämtat sig från den skada som vållats av den dumpade importen från Indien och Kina. Om åtgärderna mot Indien och Kina upphävs kommer skadan dock sannolikt att återkomma eftersom unionsindustrin förmodligen skulle utsättas för en stor mängd dumpad import och betydande prispress. Av ovanstående skäl är det därför sannolikt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras kraftigt. Om man däremot bibehåller åtgärderna skulle det ge en stabil marknad, som gör det möjligt för unionsindustrin att bibehålla sin positiva ekonomiska utveckling och fortsätta med sina investeringar och tillväxtplaner.

| (142) | På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(142)

På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

6.3   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (143) | Inga icke-närstående importörer samarbetade med kommissionen under undersökningen. |
| --- | --- |

(143)

Inga icke-närstående importörer samarbetade med kommissionen under undersökningen.

| (144) | Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på importörerna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(144)

Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på importörerna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

6.4   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (145) | Frågeformulär sändes till kända användare. Kommissionen mottog endast svarsformulär från fem användare av den berörda produkten, trots att denna används inom flera industrier. Två användare skickade tillbaka fullständiga svar på frågeformuläret. Två andra användare skickade bara in ifyllda tabeller, och en användare lämnade synpunkter. |
| --- | --- |

(145)

Frågeformulär sändes till kända användare. Kommissionen mottog endast svarsformulär från fem användare av den berörda produkten, trots att denna används inom flera industrier. Två användare skickade tillbaka fullständiga svar på frågeformuläret. Två andra användare skickade bara in ifyllda tabeller, och en användare lämnade synpunkter.

| (146) | Ingen användare motsatte sig förlängningen av åtgärderna, och fyra av dem var tydliga med att de är för ett bibehållande av de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(146)

Ingen användare motsatte sig förlängningen av åtgärderna, och fyra av dem var tydliga med att de är för ett bibehållande av de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

| (147) | Eftersom kommissionen inte har mottagit några invändningar från användarna, verkar det osannolikt att ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna skulle ha en negativ påverkan på unionsanvändarna som skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(147)

Eftersom kommissionen inte har mottagit några invändningar från användarna, verkar det osannolikt att ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna skulle ha en negativ påverkan på unionsanvändarna som skulle väga tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

6.5   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (148) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl utifrån unionens intresse till att upphäva antidumpningsåtgärderna på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Kina. |
| --- | --- |

(148)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl utifrån unionens intresse till att upphäva antidumpningsåtgärderna på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Kina.

7.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (149) | Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande åtgärderna mot Indien och Kina. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifterna. Kommissionen mottog endast synpunkter från unionsindustrin. Dessa synpunkter analyserades och togs i beaktande där så var befogat. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen underrättade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande åtgärderna mot Indien och Kina. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifterna. Kommissionen mottog endast synpunkter från unionsindustrin. Dessa synpunkter analyserades och togs i beaktande där så var befogat.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (150) | Med tanke på de slutsatser som dragits när det gäller fortsatt/återkommande dumpning och fortsatt/återkommande skada enligt ovan, följer det att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Kina och som införts genom förordning (EU) nr 325/2012 bör bibehållas, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(150)

Med tanke på de slutsatser som dragits när det gäller fortsatt/återkommande dumpning och fortsatt/återkommande skada enligt ovan, följer det att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Kina och som införts genom förordning (EU) nr 325/2012 bör bibehållas, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (151) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (18). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(151)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (18). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

18

Europeiska unionens officiella tidning

| (152) | Enligt ny rättspraxis från domstolen (19) är det lämpligt att föreskriva en dröjsmålsränta vid återbetalning av slutgiltiga tullar, eftersom relevanta gällande bestämmelser om tullar inte föreskriver någon sådan och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en otillbörlig snedvridning mellan ekonomiska aktörer beroende på vilken medlemsstat som väljs för förtullning. |
| --- | --- |

(152)

Enligt ny rättspraxis från domstolen (19) är det lämpligt att föreskriva en dröjsmålsränta vid återbetalning av slutgiltiga tullar, eftersom relevanta gällande bestämmelser om tullar inte föreskriver någon sådan och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en otillbörlig snedvridning mellan ekonomiska aktörer beroende på vilken medlemsstat som väljs för förtullning.

19

| (153) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(153)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av oxalsyra, antingen i dihydratform (CUS-nummer 0028635-1 och CAS-nummer 6153-56-6) eller i vattenfri form (CUS-nummer 0021238-4 och CAS-nummer 144-62-7), även löst i vattenhaltig lösning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2917 11 00 (Taric-nummer 2917110091), med ursprung i Indien och Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Punjab Chemicals and Crop Protection Limited | 22,8 | B230 |
| Star Oxochem Pvt. Ltd | 31,5 | B270 |
| Alla övriga företag | 43,6 | B999 |
| Kina | Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd | 37,7 | B231 |
| Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd | 14,6 | B232 |
| Alla övriga företag | 52,2 | B999 |

Land

Företag

Antidumpningstullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Indien

Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

22,8

B230

Star Oxochem Pvt. Ltd

31,5

B270

Alla övriga företag

43,6

B999

Kina

Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

37,7

B231

Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

14,6

B232

Alla övriga företag

52,2

B999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som förtecknas i punkt 2 ska förutsätta att en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan kan uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 325/2012 av den 12 april 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina (EUT L 106, 18.4.2012, s. 1).

2

(3)  Mål T-310/12, Yuanping Changyuan Chemicals/rådet.

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2081 av den 28 november 2016 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av oxalsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och som tillverkas av Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (EUT L 321, 29.11.2016, s. 48).

4

(5)  
  EUT C 329, 7.9.2016, s. 4.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av oxalsyra med ursprung i Indien och Folkrepubliken Kina (EUT C 117, 12.4.2017, s. 15).

6

(7)  Information från de båda exporterande tillverkarna och följande källor: uppgifter från begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, ett okontrollerat stickprovsformulär från en annan exporterande tillverkare och uppgifter från den ursprungliga undersökningen. Kapacitetsutnyttjandet hos de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna användes för att uppskatta utnyttjandet hos de andra två kända exporterande tillverkarna.

7

(8)  Se den icke-konfidentiella inlagan från företaget Star Oxochem av den 23 oktober 2017.

8

(9)  Gemensamma tulltaxan. Den konventionella tullsatsen för oxalsyra med kod 2917 11 00, dess salter och estrar är 6,5 %. Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1821 av den 6 oktober 2016 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 294, 28.10.2016, s. 1) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1925 av den 12 oktober 2017 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 282, 31.10.2017, s. 1).

9

(10)  MEIS-systemet infördes 2015 för att ersätta tidigare system. https://www.eepcindia.org/MEIS/about-MEIS-scheme.aspx

10

(11)  https://archive.india.gov.in/business/taxation/modvat.php. Den 1 juli 2017 införde Indien en skatt på varor och tjänster (Goods & Services Tax), som ersatte flera andra skatter inklusive Cenvat.

11

(12)  Se fotnot 7.

12

(13)  Se den icke-konfidentiella inlagan från företaget Star Oxochem av den 23 oktober 2017.

13

(14)  Uppskattning från översynen vid giltighetstidens utgång. Det bör noteras att uppskattningarna varierar och att kommissionen har använt sig av en försiktig uppskattning. Sökanden lämnade uppgifterna i intervall efter marknadskännedom. Marknadskällan till uppgifterna är konfidentiell, och en exakt siffra skulle kunna ge konkurrenterna en fördel.

14

(15)  Den franska anläggning som tillverkar den berörda produkten och som ingick i den schweiziska koncernen Clariant SA såldes 2014 till en ny investerare, WeylChem. Inga strukturförändringar har dock rapporterats.

15

(16)  Alla siffror ges i indexerad form eller intervall för att skydda konfidentiella uppgifter om den unionstillverkare som samarbetade i undersökningen.

16

(17)  Eftersom Kina inte samarbetade baserades dessa beräkningar på uppgifter från Eurostat.

17

(18)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

18

(19)  Dom av den 18 januari 2017, Wortmann KG Internationale Schuhproduktionen/Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

19

---

BILAGA

På den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska det finnas en försäkran som undertecknats av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan, utformad på följande sätt:

| 1. | Tjänstemannens namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Tjänstemannens namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran:


  ”Undertecknad intygar att den kvantitet oxalsyra som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran:

”Undertecknad intygar att den kvantitet oxalsyra som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

Datum och namnteckning

---

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2018/932

av den 29 juni 2018

om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller bestämmelserna om provning med hjälp av ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS) och krav för typgodkännande för generella bränsletyper

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (1), särskilt artikel 5.4, och

av följande skäl:

| (1) | CEN-standarder för vissa vanliga dieselblandningar med fettsyrametylester (FAME) och paraffiniska dieselbränslen har nyligen offentliggjorts. Det är därför lämpligt att uppdatera de nuvarande reglerna så att de även hänvisar till dessa nya standarder. |
| --- | --- |

(1)

CEN-standarder för vissa vanliga dieselblandningar med fettsyrametylester (FAME) och paraffiniska dieselbränslen har nyligen offentliggjorts. Det är därför lämpligt att uppdatera de nuvarande reglerna så att de även hänvisar till dessa nya standarder.

| (2) | När det gäller provning med ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS) infördes genom kommissionens förordning (EU) 2016/1718 (2) krav både för andelen av trippen med stadskörning och för trippens totala längd. Särskilt för vissa fordon av kategori N3 utrustade med en motor med högre nominell effekt har det konstaterats att dessa begränsande krav medför att PEMS-provning i enlighet med de nuvarande bestämmelserna kommer att leda till ogiltiga tester. För att lösa detta problem bör villkoren för att uppfylla kravet för stadskörningsfönstret ändras, så att stadskörningen utökas på bekostnad av motorvägsandelen av trippen och den maximala längden för trippen förlängs. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller provning med ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS) infördes genom kommissionens förordning (EU) 2016/1718 (2) krav både för andelen av trippen med stadskörning och för trippens totala längd. Särskilt för vissa fordon av kategori N3 utrustade med en motor med högre nominell effekt har det konstaterats att dessa begränsande krav medför att PEMS-provning i enlighet med de nuvarande bestämmelserna kommer att leda till ogiltiga tester. För att lösa detta problem bör villkoren för att uppfylla kravet för stadskörningsfönstret ändras, så att stadskörningen utökas på bekostnad av motorvägsandelen av trippen och den maximala längden för trippen förlängs.

| (3) | Ett klargörande krävs när det gäller kravet att ha minst ett giltigt fönster med endast stadskörning som specifikt gäller kväveoxidutsläpp, eftersom detta är den kritiska föroreningen under de villkoren. |
| --- | --- |

(3)

Ett klargörande krävs när det gäller kravet att ha minst ett giltigt fönster med endast stadskörning som specifikt gäller kväveoxidutsläpp, eftersom detta är den kritiska föroreningen under de villkoren.

| (4) | När det gäller typgodkännande för generella bränsletyper fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (3) för närvarande inte förfarandet för att demonstrera överenstämmelse med de toleranser som krävs för vridmomentsignalen i motorns elektroniska styrenhet (ECU). När motorn inte är utrustad med ett system för att känna igen vilket bränsle som används är det därför upp till den tekniska tjänsten att välja hur överensstämmelsen ska demonstreras. På grund av det ökade intresset för typgodkännande av alternativa bränslen är det lämpligt att harmonisera detta förfarande. Den vridmomentsavvikelse som orsakas av det alternativa bränslet bör därför bestämmas och avvikelsen bör sedan användas för att beräkna en korrektionsfaktor för effekt, som bör anges i dokumentationen för typgodkännande. Korrektionsfaktorn för effekt får användas för att demonstrera överensstämmelse med precisionskraven för ECU-vridmomentsignalen. För PEMS-provning med ett alternativt bränsle får korrektionsfaktorn för effekt användas för att bestämma det korrekta vridmomentvärdet för utsläppsberäkningarna. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller typgodkännande för generella bränsletyper fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (3) för närvarande inte förfarandet för att demonstrera överenstämmelse med de toleranser som krävs för vridmomentsignalen i motorns elektroniska styrenhet (ECU). När motorn inte är utrustad med ett system för att känna igen vilket bränsle som används är det därför upp till den tekniska tjänsten att välja hur överensstämmelsen ska demonstreras. På grund av det ökade intresset för typgodkännande av alternativa bränslen är det lämpligt att harmonisera detta förfarande. Den vridmomentsavvikelse som orsakas av det alternativa bränslet bör därför bestämmas och avvikelsen bör sedan användas för att beräkna en korrektionsfaktor för effekt, som bör anges i dokumentationen för typgodkännande. Korrektionsfaktorn för effekt får användas för att demonstrera överensstämmelse med precisionskraven för ECU-vridmomentsignalen. För PEMS-provning med ett alternativt bränsle får korrektionsfaktorn för effekt användas för att bestämma det korrekta vridmomentvärdet för utsläppsberäkningarna.

| (5) | Förordning (EU) nr 582/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EU) nr 582/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 582/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1.1.2 första stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Om det enligt tillverkaren är tillåtet för motorfamiljen att drivas med marknadsbränslen som inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG (*1) eller CEN-standarden EN 228:2012 när det gäller blyfri bensin eller CEN-standarden EN 590:2013 när det gäller diesel, till exempel FAME B100 (CEN-standarden EN 14214), FAME-dieselblandningarna B20/B30 (CEN-standarden EN 16709), paraffinskt bränsle (CEN-standarden EN 15940) eller andra, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 1.1.1 även uppfylla följande krav:

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1.1.2 första stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Om det enligt tillverkaren är tillåtet för motorfamiljen att drivas med marknadsbränslen som inte överensstämmer med vare sig Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG (*1) eller CEN-standarden EN 228:2012 när det gäller blyfri bensin eller CEN-standarden EN 590:2013 när det gäller diesel, till exempel FAME B100 (CEN-standarden EN 14214), FAME-dieselblandningarna B20/B30 (CEN-standarden EN 16709), paraffinskt bränsle (CEN-standarden EN 15940) eller andra, ska tillverkaren utöver kraven i punkt 1.1.1 även uppfylla följande krav:

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (EGT L 350, 28.12.1998, s. 58).”
  "

| b) | I punkt 1.1.2 ska följande led införas som led a1:






  ”a1) | Bestämma korrektionsfaktorn för effekt för varje bränsle som deklarerats enligt punkt 5.2.7, om tillämpligt.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 1.1.2 ska följande led införas som led a1:

”a1)

| c) | Punkt 5.2.5 b ska ersättas med följande:






  ”b) | 10 % vid genomförande av WHSC-provning enligt bilaga III, utom för lägena 1 och 13 (tomgångslägen).” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 5.2.5 b ska ersättas med följande:

”b)

| d) | Följande punkt ska införas som punkt 5.2.7:






  ”5.2.7 | Om skillnaden mellan det uppmätta vridmoment som erhålls med ett deklarerat marknadsbränsle och det vridmoment som beräknas utifrån den information som krävs enligt punkt 5.2.1 överskrider något av de värden som anges i punkt 5.2.5, ska en korrektionsfaktor för effekt fastställas för motorfamiljen för varje ytterligare marknadsbränsle som tillåts av tillverkaren i enlighet med punkt 1.1.2. Korrektionsfaktorn ska beräknas som förhållandet mellan det genomsnittliga uppmätta högsta vridmomentet [Nm] för referensbränslet enligt bilaga IX, och det genomsnittliga uppmätta högsta vridmomentet [Nm] för det deklarerade marknadsbränslet.” |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas som punkt 5.2.7:

”5.2.7

| e) | Punkterna 5.3.3 och 5.3.3.1 ska ersättas med följande:






  ”5.3.3 | Överensstämmelsen med kravet i punkt 5.2.5 ska visas för huvudmotorn i en motorfamilj när motoreffekten bestäms i enlighet med bilaga XIV och när WHSC-provning utförs i enlighet med bilaga III och provning i laboratorium utanför cykeln vid typgodkännande utförs i enlighet med avsnitt 6 i bilaga VI. |
| --- | --- | --- |

e)

Punkterna 5.3.3 och 5.3.3.1 ska ersättas med följande:

”5.3.3

| 5.3.3.1 | Överensstämmelsen med kravet i punkt 5.2.5 ska visas för varje medlem i motorfamiljen när motoreffekten bestäms i enlighet med bilaga XIV.I detta syfte ska ytterligare mätningar göras vid flera delbelastningar och motorvarvtal (t.ex. vid WHSC-lägen och vid ytterligare slumpmässigt utvalda punkter).” |
| --- | --- |

5.3.3.1

| f) | Följande punkt ska införas som punkt 5.3.3.2:






  ”5.3.3.2 | I tillämpliga fall ska korrektionsfaktorn för effekt för motorfamiljen, enligt punkt 5.2.7, fastställas för huvudmotorn i motorfamiljen.” |
| --- | --- | --- |

f)

Följande punkt ska införas som punkt 5.3.3.2:

”5.3.3.2

| g) | I addendumet till EG-typgodkännandeintyg i tillägg 5 ska punkt 1.5.2 ersättas med följande:






  ”1.5.2 | Ytterligare uppgifter, i tillämpliga fall t ex korrektionsfaktor för effekt för varje deklarerat bränsle”. |
| --- | --- | --- |

g)

I addendumet till EG-typgodkännandeintyg i tillägg 5 ska punkt 1.5.2 ersättas med följande:

”1.5.2

| h) | I addendumet till EG-typgodkännandeintyg i tillägg 7 ska punkt 1.5.2 ersättas med följande:






  ”1.5.2 | Ytterligare uppgifter, i tillämpliga fall t ex korrektionsfaktor för effekt för varje deklarerat bränsle”. |
| --- | --- | --- |

h)

I addendumet till EG-typgodkännandeintyg i tillägg 7 ska punkt 1.5.2 ersättas med följande:

”1.5.2

| 2. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4.4.2 ska ersättas med följande:
  ”4.4.2   Bränsle

  Provningsbränslet ska vara ett marknadsbränsle som omfattas av direktiv 98/70/EG och relevanta CEN-standarder eller ett referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga IX till denna förordning.” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4.4.2 ska ersättas med följande:

”4.4.2   Bränsle

Provningsbränslet ska vara ett marknadsbränsle som omfattas av direktiv 98/70/EG och relevanta CEN-standarder eller ett referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga IX till denna förordning.”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 4.4.2.2:






  ”4.4.2.2 | Bränsleprover ska tas.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 4.4.2.2:

”4.4.2.2

| c) | Punkt 4.5.3 ska ersättas med följande:






  ”4.5.3 | För fordon av kategori N3 ska trippen bestå av ungefär 30 % stadskörning, 25 % landsvägskörning och 45 % motorvägskörning.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 4.5.3 ska ersättas med följande:

”4.5.3

| d) | Punkt 4.6.5 ska ersättas med följande:






  ”4.6.5 | Provningens varaktighet ska vara tillräcklig för att slutföra fyra till åtta gånger så mycket arbete som görs under WHTC eller för att producera fyra till åtta gånger CO2-referensmassan i kg/cykel från WHTC, beroende på vad som är tillämpligt.” |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 4.6.5 ska ersättas med följande:

”4.6.5

| e) | Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande punkt ska införas som punkt 4.2.1.1:
  ”4.2.1.1   Beräkning av specifika utsläpp för ett deklarerat marknadsbränsle
  Om en provning enligt denna bilaga utförs med ett marknadsbränsle som deklareras i del 1 punkt 3.2.2.2.1 i tillägg 4 till bilaga I ska de specifika utsläppen egas (mg/kWh) beräknas för varje fönster och varje förorening genom att de okorrigerade specifika utsläppen multipliceras med den korrektionsfaktor för effekt som bestäms enligt punkt 1.1.2 a1 i bilaga I.” |
| --- | --- | --- |

e)

Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Följande punkt ska införas som punkt 4.2.1.1:

”4.2.1.1   Beräkning av specifika utsläpp för ett deklarerat marknadsbränsle

Om en provning enligt denna bilaga utförs med ett marknadsbränsle som deklareras i del 1 punkt 3.2.2.2.1 i tillägg 4 till bilaga I ska de specifika utsläppen egas (mg/kWh) beräknas för varje fönster och varje förorening genom att de okorrigerade specifika utsläppen multipliceras med den korrektionsfaktor för effekt som bestäms enligt punkt 1.1.2 a1 i bilaga I.”

| ii) | Punkt 4.2.2.2.2 ska ersättas med följande:






  ”4.2.2.2.2 | Provningen ska vara ogiltig om andelen giltiga fönster är mindre än 50 % eller om det inte finns några giltiga fönster när det gäller kväveoxider (NOx) kvar med endast stadskörning efter det att regeln om den 90:e percentilen har tillämpats.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 4.2.2.2.2 ska ersättas med följande:

”4.2.2.2.2

| f) | I tillägg 4 ska följande punkt införas som punkt 2.1.1:






  ”2.1.1 | Om ett marknadsbränsle som deklareras i del 1 punkt 3.2.2.2.1 i tillägg 4 till bilaga I används för provningen, ska den elektroniska styrenhetens vridmomentsignal divideras med korrektionsfaktorn innan verifieringen med referenskurvan för det högsta vridmomentet utförs för detta marknadsbränsle.” |
| --- | --- | --- |

f)

I tillägg 4 ska följande punkt införas som punkt 2.1.1:

”2.1.1

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2016/1718 av den 20 september 2016 om ändring av förordning (EU) nr 582/2011 vad gäller utsläpp från tunga fordon när det gäller bestämmelserna om provning med hjälp av ombordsystem för utsläppsmätning och förfarandet för provning av hållbarheten hos ersättande utsläppsbegränsande anordningar (EUT L 259, 27.9.2016, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (EUT L 167, 25.6.2011, s. 1).

3

---

DIREKTIV

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/35

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2018/933

av den 29 juni 2018

om rättelse av den tyska språkversionen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (1), särskilt artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | Fel förekommer i den tyska språkversionen av direktiv 2006/126/EG, närmare bestämt i bilaga III om minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon, punkterna 6.1 och 6.4 om synförmåga. Dessa fel infördes genom kommissionens direktiv 2009/113/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

Fel förekommer i den tyska språkversionen av direktiv 2006/126/EG, närmare bestämt i bilaga III om minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon, punkterna 6.1 och 6.4 om synförmåga. Dessa fel infördes genom kommissionens direktiv 2009/113/EG (2).

| (2) | Den tyska språkversionen av direktiv 2006/126/EG bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

Den tyska språkversionen av direktiv 2006/126/EG bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från körkortskommittén. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från körkortskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(Berör ej den svenska versionen.)

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast ett år efter det att detta direktiv har trätt i kraft. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 403, 30.12.2006, s. 18.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2009/113/EG av den 25 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (EUT L 223, 26.8.2009, s. 31).

2

---

BESLUT

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/37

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/934

av den 25 juni 2018

om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av anslutningsakten för Republiken Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 4.2,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.2 första stycket i anslutningsakten för Republiken Bulgarien och Rumänien (nedan kallad 2005 års anslutningsakt) är bestämmelserna i Schengenregelverket, med undantag av dem som förtecknas i bilaga II till den akten, till vilka Republiken Bulgarien (nedan kallad Bulgarien) och Rumänien anslöt sig i samband med anslutningen, inte tillämpliga i Bulgarien och Rumänien förrän efter ett rådsbeslut, när det har kontrollerats att de nödvändiga villkoren för tillämpning av samtliga delar av Schengenregelverket är uppfyllda. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.2 första stycket i anslutningsakten för Republiken Bulgarien och Rumänien (nedan kallad 2005 års anslutningsakt) är bestämmelserna i Schengenregelverket, med undantag av dem som förtecknas i bilaga II till den akten, till vilka Republiken Bulgarien (nedan kallad Bulgarien) och Rumänien anslöt sig i samband med anslutningen, inte tillämpliga i Bulgarien och Rumänien förrän efter ett rådsbeslut, när det har kontrollerats att de nödvändiga villkoren för tillämpning av samtliga delar av Schengenregelverket är uppfyllda.

| (2) | Den 29 juni 2010 antog rådet beslut 2010/365/EU (2). Till följd av det beslutet började de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem (SIS) att gälla för Bulgarien och Rumänien den 15 oktober 2010, med undantag för skyldigheten att neka inresa till eller vistelse på deras territorium för tredjelandsmedborgare för vilken en annan medlemsstat har infört en registrering i syfte att neka inresa eller vistelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (3) och skyldigheten att avhålla sig från att lägga in SIS-registreringar och föra in kompletterande uppgifter samt att utbyta tilläggsinformation om tredjelandsmedborgare i syfte att neka inresa eller vistelse i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 (nedan kallade återstående restriktioner). |
| --- | --- |

(2)

Den 29 juni 2010 antog rådet beslut 2010/365/EU (2). Till följd av det beslutet började de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem (SIS) att gälla för Bulgarien och Rumänien den 15 oktober 2010, med undantag för skyldigheten att neka inresa till eller vistelse på deras territorium för tredjelandsmedborgare för vilken en annan medlemsstat har infört en registrering i syfte att neka inresa eller vistelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (3) och skyldigheten att avhålla sig från att lägga in SIS-registreringar och föra in kompletterande uppgifter samt att utbyta tilläggsinformation om tredjelandsmedborgare i syfte att neka inresa eller vistelse i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 (nedan kallade återstående restriktioner).

| (3) | Den 9 juni 2011 konstaterade rådet, i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden, att Bulgarien och Rumänien hade uppfyllt villkoren på alla de områden av Schengenregelverket som rör luftgränser, landgränser, polissamarbete, dataskydd, SIS, sjögränser och viseringar. |
| --- | --- |

(3)

Den 9 juni 2011 konstaterade rådet, i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden, att Bulgarien och Rumänien hade uppfyllt villkoren på alla de områden av Schengenregelverket som rör luftgränser, landgränser, polissamarbete, dataskydd, SIS, sjögränser och viseringar.

| (4) | Den 12 oktober 2017 antog rådet beslut (EU) 2017/1908 (4) om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar (VIS) i Bulgarien och Rumänien utan att det påverkar rådets separata beslut, som ska antas med enhällighet i enlighet med artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt vad gäller avskaffandet av kontroller vid de berörda medlemsstaternas inre gränser. Inledandet av tillämpningen av dessa bestämmelser, enligt vilka Bulgarien och Rumänien ges behörighet till åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i enlighet med de förfaranden och villkor som anges i det beslutet, syftar till att underlätta Bulgariens och Rumäniens kontroller vid gränsövergångsställen vid deras yttre gränser, som också är Schengens yttre gränser, och inom deras territorium, och bidrar därmed till att höja säkerhetsnivån i Schengenområdet och underlätta kampen mot grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 oktober 2017 antog rådet beslut (EU) 2017/1908 (4) om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar (VIS) i Bulgarien och Rumänien utan att det påverkar rådets separata beslut, som ska antas med enhällighet i enlighet med artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt vad gäller avskaffandet av kontroller vid de berörda medlemsstaternas inre gränser. Inledandet av tillämpningen av dessa bestämmelser, enligt vilka Bulgarien och Rumänien ges behörighet till åtkomst för inhämtande av VIS-uppgifter i enlighet med de förfaranden och villkor som anges i det beslutet, syftar till att underlätta Bulgariens och Rumäniens kontroller vid gränsövergångsställen vid deras yttre gränser, som också är Schengens yttre gränser, och inom deras territorium, och bidrar därmed till att höja säkerhetsnivån i Schengenområdet och underlätta kampen mot grov brottslighet och terrorism.

| (5) | I syfte att höja säkerhetsnivån i Schengenområdet och effektivisera kampen mot grov brottslighet och terrorism bör Bulgariens och Rumäniens kontroller av de egna yttre gränserna och det egna territoriet bli effektivare genom att SIS-registreringar läggs in i syfte att neka inresa eller vistelse och genom verkställande av sådana registreringar på spärrlista som gjorts av andra medlemsstater, särskilt om sådana registreringar bygger på ett hot mot allmän ordning eller allmän säkerhet eller nationell säkerhet. För att säkerställa att Bulgarien och Rumänien är skyldiga att neka inresa till eller vistelse på sina respektive territorier till en tredjelandsmedborgare för vilken ett inreseförbud har utfärdats av en annan medlemsstat, och att de även är skyldiga att lägga in sådana SIS-registreringar, är det lämpligt att avskaffa återstående restriktioner beträffande användningen av SIS. Avskaffandet av dessa restriktioner i Bulgarien och Rumänien bidrar till att höja säkerhetsnivån i Schengenområdet och effektiviserar kampen mot grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att höja säkerhetsnivån i Schengenområdet och effektivisera kampen mot grov brottslighet och terrorism bör Bulgariens och Rumäniens kontroller av de egna yttre gränserna och det egna territoriet bli effektivare genom att SIS-registreringar läggs in i syfte att neka inresa eller vistelse och genom verkställande av sådana registreringar på spärrlista som gjorts av andra medlemsstater, särskilt om sådana registreringar bygger på ett hot mot allmän ordning eller allmän säkerhet eller nationell säkerhet. För att säkerställa att Bulgarien och Rumänien är skyldiga att neka inresa till eller vistelse på sina respektive territorier till en tredjelandsmedborgare för vilken ett inreseförbud har utfärdats av en annan medlemsstat, och att de även är skyldiga att lägga in sådana SIS-registreringar, är det lämpligt att avskaffa återstående restriktioner beträffande användningen av SIS. Avskaffandet av dessa restriktioner i Bulgarien och Rumänien bidrar till att höja säkerhetsnivån i Schengenområdet och effektiviserar kampen mot grov brottslighet och terrorism.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa en tidpunkt från och med vilken återstående restriktioner i Schengenregelverket rörande SIS bör avskaffas. Artikel 25 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (5) (Schengenkonventionen) om uppehållstillstånd och personer registrerade på spärrlista bör tillämpas från samma dag. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa en tidpunkt från och med vilken återstående restriktioner i Schengenregelverket rörande SIS bör avskaffas. Artikel 25 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (5) (Schengenkonventionen) om uppehållstillstånd och personer registrerade på spärrlista bör tillämpas från samma dag.

| (7) | Detta beslut påverkar inte avskaffandet av kontroller vid de berörda medlemsstaternas inre gränser, som bör bli föremål för ett separat beslut av rådet, vilket ska antas med enhällighet i enlighet med artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut påverkar inte avskaffandet av kontroller vid de berörda medlemsstaternas inre gränser, som bör bli föremål för ett separat beslut av rådet, vilket ska antas med enhällighet i enlighet med artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt.

| (8) | Eftersom kontrollen i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden för Bulgarien och Rumänien redan har slutförts enligt artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt, kommer kontrollen enligt artikel 1.1 b i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (6) inte att genomföras för dessa medlemsstater. Efter antagandet av detta beslut bör dock avskaffandet av återstående restriktioner avseende användningen av SIS få verkan den 1 augusti 2018. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom kontrollen i enlighet med tillämpliga Schengenutvärderingsförfaranden för Bulgarien och Rumänien redan har slutförts enligt artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt, kommer kontrollen enligt artikel 1.1 b i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (6) inte att genomföras för dessa medlemsstater. Efter antagandet av detta beslut bör dock avskaffandet av återstående restriktioner avseende användningen av SIS få verkan den 1 augusti 2018.

| (9) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (8). |
| --- | --- |

(9)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (8).

| (10) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (9), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (10). |
| --- | --- |

(10)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (9), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (10).

| (11) | När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (12). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (12).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De återstående restriktioner i Schengenregelverket rörande SIS som avses i artikel 1.4 a och b i beslut 2010/365/EU ska inte tillämpas på Bulgarien och Rumänien i deras inbördes förbindelser eller i deras förbindelser med Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland och Konungariket Sverige samt Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet.

2.   Artikel 25 i Schengenkonventionen ska tillämpas på Bulgarien och Rumänien i deras inbördes förbindelser samt i deras förbindelser med de stater som avses i punkt 1 i denna artikel.

3.   Tillämpningen av punkterna 1 och 2 i denna artikel ska inte påverka antagandet av ett rådsbeslut där tidpunkten fastställs för avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna med Bulgarien och Rumänien.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 augusti 2018.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas i enlighet med fördragen.

Utfärdat i Luxemburg den 25 juni 2018.

På rådets vägnar

Ordförande

N. DIMOV

---

(1)  Yttrande av den 13 juni 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut 2010/365/EU av den 29 juni 2010 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (EUT L 166, 1.7.2010, s. 17).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (EUT L 269, 19.10.2017, s. 39).

4

(5)  
  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

5

(6)  Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen (EUT L 295, 6.11.2013, s. 27).

6

(7)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

7

(8)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

8

(9)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

9

(10)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

10

(11)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

11

(12)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

12

---

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/935

av den 28 juni 2018

om ändring av genomförandebeslut 2014/88/EU om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad vad gäller dess tillämpningsperiod

[delgivet med nr C(2018) 3997]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b i, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 178/2002 fastställs allmänna principer för livsmedel i allmänhet, och för livsmedelssäkerhet i synnerhet, på unionsnivå och på nationell nivå. I förordningen fastställs att kommissionen ska vidta nödåtgärder om det kan styrkas att livsmedel som importerats från ett tredjeland sannolikt kommer att utgöra en allvarlig risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 178/2002 fastställs allmänna principer för livsmedel i allmänhet, och för livsmedelssäkerhet i synnerhet, på unionsnivå och på nationell nivå. I förordningen fastställs att kommissionen ska vidta nödåtgärder om det kan styrkas att livsmedel som importerats från ett tredjeland sannolikt kommer att utgöra en allvarlig risk för människors hälsa.

| (2) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/88/EU (2) förbjöds import till unionen av livsmedel som innehåller eller består av betelblad från Bangladesh under en begränsad tillämpningsperiod till och med den 31 juli 2014. Beslutet antogs efter ett stort antal anmälningar via systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF) på grund av att förekomsten av många olika salmonellastammar, bl.a. Salmonella Typhimurium, konstaterats i livsmedel som innehåller eller består av betelblad från Bangladesh. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2014/88/EU (2) förbjöds import till unionen av livsmedel som innehåller eller består av betelblad från Bangladesh under en begränsad tillämpningsperiod till och med den 31 juli 2014. Beslutet antogs efter ett stort antal anmälningar via systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF) på grund av att förekomsten av många olika salmonellastammar, bl.a. Salmonella Typhimurium, konstaterats i livsmedel som innehåller eller består av betelblad från Bangladesh.

| (3) | Eftersom Bangladesh inte har kunnat lämna garantier för en trygg import av betelblad till unionen förlängdes tillämpningsperioden för det tillfälliga förbudet mot import av dessa produkter genom kommissionens genomförandebeslut 2014/510/EU (3), (EU) 2015/1028 (4) och (EU) 2016/884 (5), till och med den 30 juni 2015, till och med den 30 juni 2016 respektive till och med den 30 juni 2018. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom Bangladesh inte har kunnat lämna garantier för en trygg import av betelblad till unionen förlängdes tillämpningsperioden för det tillfälliga förbudet mot import av dessa produkter genom kommissionens genomförandebeslut 2014/510/EU (3), (EU) 2015/1028 (4) och (EU) 2016/884 (5), till och med den 30 juni 2015, till och med den 30 juni 2016 respektive till och med den 30 juni 2018.

| (4) | Det förslag till handlingsplan som Bangladesh lämnade in i januari 2018 är fortfarande ofullständigt och det finns inga garantier för planens effektiva tillämpning och verkställighet. De uppgifter som mottagits visar inte att produktionen av betelblad är förenlig med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (6), och inte heller att landet kan tillhandahålla tillförlitliga analysresultat från ackrediterade laboratorier. Myndigheterna i Bangladesh meddelade även att ett kemiskt dekontamineringsmedel använts för att dekontaminera betelbladen, utan några bevis i fråga om den använda produktens säkerhet och toxicitet. Trots att Bangladesh införde ett självpåtaget förbud mot export av betelblad i maj 2013 och fortsättningsvis tillämpar detta, har ändå 29 anmälningar rapporterats via systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF). Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att de garantier som Bangladesh lämnat är tillräckliga för att undanröja de allvarliga riskerna för människors hälsa. De nödåtgärder som fastställs i genomförandebeslut 2014/88/EU bör därför fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Det förslag till handlingsplan som Bangladesh lämnade in i januari 2018 är fortfarande ofullständigt och det finns inga garantier för planens effektiva tillämpning och verkställighet. De uppgifter som mottagits visar inte att produktionen av betelblad är förenlig med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (6), och inte heller att landet kan tillhandahålla tillförlitliga analysresultat från ackrediterade laboratorier. Myndigheterna i Bangladesh meddelade även att ett kemiskt dekontamineringsmedel använts för att dekontaminera betelbladen, utan några bevis i fråga om den använda produktens säkerhet och toxicitet. Trots att Bangladesh införde ett självpåtaget förbud mot export av betelblad i maj 2013 och fortsättningsvis tillämpar detta, har ändå 29 anmälningar rapporterats via systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF). Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att de garantier som Bangladesh lämnat är tillräckliga för att undanröja de allvarliga riskerna för människors hälsa. De nödåtgärder som fastställs i genomförandebeslut 2014/88/EU bör därför fortsätta att gälla.

| (5) | Tillämpningsperioden för genomförandebeslut 2014/88/EU bör därför förlängas ytterligare. |
| --- | --- |

(5)

Tillämpningsperioden för genomförandebeslut 2014/88/EU bör därför förlängas ytterligare.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4 i genomförandebeslut 2014/88/EU ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Detta beslut ska tillämpas till och med den 30 juni 2020.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/88/EU av den 13 februari 2014 om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad (EUT L 45, 15.2.2014, s. 34).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/510/EU av den 29 juli 2014 om ändring av genomförandebeslut 2014/88/EU om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad vad gäller dess tillämpningsperiod (EUT L 228, 31.7.2014, s. 33).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1028 av den 26 juni 2015 om ändring av genomförandebeslut 2014/88/EU om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad vad gäller dess tillämpningsperiod (EUT L 163, 30.6.2015, s. 53).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/884 av den 1 juni 2016 om ändring av genomförandebeslut 2014/88/EU om tillfälligt förbud mot import från Bangladesh av livsmedel som innehåller eller består av betelblad vad gäller dess tillämpningsperiod (EUT L 146, 3.6.2016, s. 29).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

6

---

| 2.7.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/936

av den 29 juni 2018

om bemyndigande för medlemsstaterna att anta vissa undantag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar

[delgivet med nr C(2018) 4003]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (1), särskilt artikel 6.2 och 6.4, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I avsnitt I.3, bilaga II avsnitt II.3 och bilaga III avsnitt III.3 till direktiv 2008/68/EG innehåller förteckningar över nationella undantag, som gör det möjligt att beakta specifika nationella omständigheter. Flera nya nationella undantag och flera ändringar av beviljade undantag har begärts av vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I avsnitt I.3, bilaga II avsnitt II.3 och bilaga III avsnitt III.3 till direktiv 2008/68/EG innehåller förteckningar över nationella undantag, som gör det möjligt att beakta specifika nationella omständigheter. Flera nya nationella undantag och flera ändringar av beviljade undantag har begärts av vissa medlemsstater.

| (2) | Dessa undantag bör beviljas. |
| --- | --- |

(2)

Dessa undantag bör beviljas.

| (3) | Eftersom bilaga I avsnitt I.3, bilaga II avsnitt II.3 och bilaga III avsnitt III.3 därför måste anpassas, är det lämpligt att för tydlighetens skull ersätta dem i deras helhet. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom bilaga I avsnitt I.3, bilaga II avsnitt II.3 och bilaga III avsnitt III.3 därför måste anpassas, är det lämpligt att för tydlighetens skull ersätta dem i deras helhet.

| (4) | Direktiv 2008/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2008/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom direktiv 2008/68/EG. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom direktiv 2008/68/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De medlemsstater som anges i bilagan bemyndigas att genomföra de undantag som anges i bilagan avseende transport av farligt gods inom sina territorier.

Dessa undantag ska tillämpas utan åtskillnad.

Artikel 2

Bilaga I avsnitt I.3, bilaga II avsnitt II.3 och bilaga III avsnitt III.3 till direktiv 2008/68/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 260, 30.9.2008, s. 13.

1

---

BILAGA

Bilagorna I, II och III till direktiv 2008/68/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt I.3 i bilaga I ska ersättas med följande:
  ”I.3   Nationella undantag

  Undantag för medlemsstaterna för transport av farligt gods på deras territorier i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2008/68/EG.
  Numrering av undantag: RO-a/bi/bii-MS-nn


  RO
  = väg


  a/bi/bii
  = artikel 6.2 a/b i/b ii


  MS
  = medlemsstat


  nn
  = löpnummer


  På grundval av artikel 6.2 a i direktiv 2008/68/EG



  AT Österrike


  RO–a–AT-1

  Typ: Små mängder av alla klasser utom 1, 6.2 och 7
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 3.4
  Innehållet i bilagan till direktivet: Transport av farligt gods som är förpackat i begränsade mängder
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Upp till 30 kg eller liter av farligt gods, som inte tillhör transportkategori 0 eller 1 i innerförpackningar för begränsade mängder eller i förpackningar i enlighet med ADR eller i form av robusta föremål får packas tillsammans i X-provade lådor.
  Slutanvändare har rätt att transportera dem från affären och tillbaka, återförsäljare har rätt att transportera dem till slutanvändare eller mellan sina egna butiker.
  Begränsningen per transportenhet är 333 kg eller liter, den tillåtna körsträckan är 100 km.
  Lådorna måste märkas på ett enhetligt sätt och åtföljas av ett förenklat transportdokument.
  Endast ett fåtal bestämmelser i fråga om lastning och hantering tillämpas.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: –
  Kommentarer:
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2022


  BE Belgien


  RO–a–BE–1

  Typ: Klass 1 – Små mängder.
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.3.6
  Innehållet i bilagan till direktivet: Genom 1.1.3.6 begränsas mängden av de explosiva ämnen för gruvdrift som kan transporteras i ett normalt fordon till 20 kg.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Tillstånd för innehavare av magasin som är avlägset belägna från leverantörer att transportera högst 25 kg dynamit eller kraftiga explosiva ämnen och 300 sprängkapslar i normala motorfordon, och endast enligt bestämmelser som ska fastställas av byrån för explosiva ämnen.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2020


  RO–a–BE–2

  Typ: Transport av ej rengjorda, tömda containrar som har innehållit produkter av olika klasser.
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.6
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Angivelse på transportdokumentet ”ej rengjorda, tömda förpackningar som har innehållit produkter av olika klasser”.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 6–97.
  Sista giltighetsdag: 31 december 2022


  RO–a–BE–3

  Typ: Antagande av RO–a–UK–4.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 4–2004:
  Sista giltighetsdag: 31 december 2022


  RO–a–BE–4

  Typ: Undantag från samtliga ADR-krav på nationell transport av maximalt 1 000 använda joniska rökdetektorer från privata hushåll till behandlingsanläggningen i Belgien via de insamlingsställen som ingår i planerna för selektiv insamling av rökdetektorer.
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: samtliga krav
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Om rökdetektorn är av godkänd typ omfattas privat användning av joniska rökdetektorer inte av regelverket ur radiologisk synpunkt. Transporten av sådana rökdetektorer till slutanvändaren är också undantagna från ADR-kraven. (se 1.7.1.4 e).
  Direktiv 2002/96/EG (om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter) innehåller krav på selektiv insamling av rökdetektorer för behandling av kretskorten och, i fråga om joniska rökdetektorer, för att avlägsna radioaktiva ämnen. För att göra den selektiva insamlingen möjlig har det utarbetats en plan för att uppmuntra privata hushåll att ta sina använda rökdetektorer till ett insamlingsställe. Från detta insamlingsställe kan detektorerna därefter transporteras till en behandlingsanläggning, vilket ibland sker via ett andra insamlingsställe eller en tillfällig lagringsplats.
  Vid insamlingsställena kommer det att finnas metallbehållare med en maximikapacitet på 1 000 rökdetektorer. Från insamlingsställena kan en sådan behållare med rökdetektorer därefter transporteras tillsammans med annat avfall till en tillfällig lagringsplats eller till behandlingsanläggningen. Behållaren ska vara märkt med ordet ”rökdetektor”.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Planen för selektiv insamling av rökdetektorer utgör en del av villkoren för bortskaffande av godkända instrument i enlighet med artikel 3.1.d.2 i det kungliga dekretet av den 20 juli 2001: Allmänna regler för strålningsskydd.
  Kommentarer: Det här undantaget är nödvändigt för att möjliggöra selektiv insamling av använda joniska rökdetektorer.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2020


  DE Tyskland


  RO–a–DE–1

  Typ: Samemballering och samlastning av bildelar med klassificeringen 1.4G tillsammans med visst farligt gods (n4).
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.10 och 7.5.2.1
  Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om samemballering och samlastning.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: UN 0431 och UN 0503 får lastas tillsammans med visst farligt gods (produkter som avser biltillverkning) i vissa mängder, som anges i undantaget. Värdet 1 000 (jämför med 1.1.3.6.4) får inte överskridas.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Kommentarer: Undantaget krävs för snabb leverans av säkerhetsdetaljer till bilar i takt med den lokala efterfrågan. På grund av det stora utbudet av dessa produkter är det ovanligt att de lagerhålls i de lokala bilverkstäderna.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  RO–a–DE–2

  Typ: Undantag från kravet att medföra en godsdeklaration och ett avsändarintygande avseende vissa mängder av farligt gods enligt definitionen i 1.1.3.6 (n1).
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.1 och 5.4.1.1.6
  Innehållet i bilagan till direktivet: Transportdokuments innehåll.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: För alla klasser utom klass 7 krävs ingen godsdeklaration, förutsatt att mängden transporterat gods inte överskrider de mängder som anges i 1.1.3.6.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Kommentarer: De uppgifter som ges i märkningen och på etiketterna på förpackningar betraktas som tillräckliga för nationella transporter, eftersom ett transportdokument inte alltid är lämpligt när det rör sig om lokal distribution.
  Undantaget har registrerats av kommissionen som nr 22 (inom ramen för artikel 6.10 i direktiv 94/55/EG).
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  RO–a–DE–3

  Typ: Transport av mätstandarder och bränslepumpar (tömda, ej rengjorda).
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bestämmelser avseende UN-nummer 1202, 1203 och 1223.
  Innehållet i bilagan till direktivet: Förpackning, märkning, dokument, transport- och hanteringsinstruktioner samt instruktioner för fordonsbesättningar.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Angivande av gällande föreskrifter och kompletterande bestämmelser om tillämpning av undantaget upp till och med 1 000 liter: jämförbara med tömda, ej rengjorda förpackningar, och över 1 000 liter: överensstämmelse med vissa föreskrifter för tankar. Transport av endast tömda och ej rengjorda behållare.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Kommentarer: Förteckningarna nr 7, 38 och 38a.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  RO–a–DE–5

  Typ: Tillstånd för samemballering.
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.10.4 MP2
  Innehållet i bilagan till direktivet: Förbud mot samemballering.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Klass 1.4S, 2, 3 och 6.1; tillstånd för samemballering av föremål i klass 1.4S (patroner till små vapen), aerosolbehållare (klass 2) och rengörings- och behandlingsmaterial i klass 3 och 6.1 (UN-nummer) som ska säljas som set i samemballering i förpackningsgrupp II och i mindre mängder.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Kommentarer: Förteckning nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  DK Danmark


  RO–a–DK–2

  Typ: Vägtransport av förpackningar innehållande explosiva ämnen och förpackningar med sprängkapslar på samma fordon.
  Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5.2.2
  Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om samemballering.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Reglerna i ADR måste följas när farligt gods transporteras på väg.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.
  Kommentarer: Det finns ett praktiskt behov av att kunna förpacka explosiva ämnen tillsammans med sprängkapslar på samma fordon när dessa varor transporteras från lagringsplatsen till arbetsplatsen och tillbaka.
  När den danska lagstiftningen om transport av farligt gods har ändrats kommer de danska myndigheterna att tillåta sådan transport på följande villkor:






  1. | Transporten får högst innehålla 25 kg explosiva ämnen i grupp D. |
| --- | --- | --- |

1.

Avsnitt I.3 i bilaga I ska ersättas med följande:

”I.3   Nationella undantag

Undantag för medlemsstaterna för transport av farligt gods på deras territorier i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2008/68/EG.

Numrering av undantag: RO-a/bi/bii-MS-nn

RO
  = väg

a/bi/bii
  = artikel 6.2 a/b i/b ii

MS
  = medlemsstat

nn
  = löpnummer

På grundval av artikel 6.2 a i direktiv 2008/68/EG

AT Österrike

RO–a–AT-1

Typ: Små mängder av alla klasser utom 1, 6.2 och 7

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 3.4

Innehållet i bilagan till direktivet: Transport av farligt gods som är förpackat i begränsade mängder

Den nationella lagstiftningens innehåll: Upp till 30 kg eller liter av farligt gods, som inte tillhör transportkategori 0 eller 1 i innerförpackningar för begränsade mängder eller i förpackningar i enlighet med ADR eller i form av robusta föremål får packas tillsammans i X-provade lådor.

Slutanvändare har rätt att transportera dem från affären och tillbaka, återförsäljare har rätt att transportera dem till slutanvändare eller mellan sina egna butiker.

Begränsningen per transportenhet är 333 kg eller liter, den tillåtna körsträckan är 100 km.

Lådorna måste märkas på ett enhetligt sätt och åtföljas av ett förenklat transportdokument.

Endast ett fåtal bestämmelser i fråga om lastning och hantering tillämpas.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: –

Kommentarer:

Sista giltighetsdag: 30 juni 2022

BE Belgien

RO–a–BE–1

Typ: Klass 1 – Små mängder.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.3.6

Innehållet i bilagan till direktivet: Genom 1.1.3.6 begränsas mängden av de explosiva ämnen för gruvdrift som kan transporteras i ett normalt fordon till 20 kg.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Tillstånd för innehavare av magasin som är avlägset belägna från leverantörer att transportera högst 25 kg dynamit eller kraftiga explosiva ämnen och 300 sprängkapslar i normala motorfordon, och endast enligt bestämmelser som ska fastställas av byrån för explosiva ämnen.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2020

RO–a–BE–2

Typ: Transport av ej rengjorda, tömda containrar som har innehållit produkter av olika klasser.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.6

Den nationella lagstiftningens innehåll: Angivelse på transportdokumentet ”ej rengjorda, tömda förpackningar som har innehållit produkter av olika klasser”.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 6–97.

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–a–BE–3

Typ: Antagande av RO–a–UK–4.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 4–2004:

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–a–BE–4

Typ: Undantag från samtliga ADR-krav på nationell transport av maximalt 1 000 använda joniska rökdetektorer från privata hushåll till behandlingsanläggningen i Belgien via de insamlingsställen som ingår i planerna för selektiv insamling av rökdetektorer.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: samtliga krav

Den nationella lagstiftningens innehåll: Om rökdetektorn är av godkänd typ omfattas privat användning av joniska rökdetektorer inte av regelverket ur radiologisk synpunkt. Transporten av sådana rökdetektorer till slutanvändaren är också undantagna från ADR-kraven. (se 1.7.1.4 e).

Direktiv 2002/96/EG (om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter) innehåller krav på selektiv insamling av rökdetektorer för behandling av kretskorten och, i fråga om joniska rökdetektorer, för att avlägsna radioaktiva ämnen. För att göra den selektiva insamlingen möjlig har det utarbetats en plan för att uppmuntra privata hushåll att ta sina använda rökdetektorer till ett insamlingsställe. Från detta insamlingsställe kan detektorerna därefter transporteras till en behandlingsanläggning, vilket ibland sker via ett andra insamlingsställe eller en tillfällig lagringsplats.

Vid insamlingsställena kommer det att finnas metallbehållare med en maximikapacitet på 1 000 rökdetektorer. Från insamlingsställena kan en sådan behållare med rökdetektorer därefter transporteras tillsammans med annat avfall till en tillfällig lagringsplats eller till behandlingsanläggningen. Behållaren ska vara märkt med ordet ”rökdetektor”.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Planen för selektiv insamling av rökdetektorer utgör en del av villkoren för bortskaffande av godkända instrument i enlighet med artikel 3.1.d.2 i det kungliga dekretet av den 20 juli 2001: Allmänna regler för strålningsskydd.

Kommentarer: Det här undantaget är nödvändigt för att möjliggöra selektiv insamling av använda joniska rökdetektorer.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2020

DE Tyskland

RO–a–DE–1

Typ: Samemballering och samlastning av bildelar med klassificeringen 1.4G tillsammans med visst farligt gods (n4).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.10 och 7.5.2.1

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om samemballering och samlastning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: UN 0431 och UN 0503 får lastas tillsammans med visst farligt gods (produkter som avser biltillverkning) i vissa mängder, som anges i undantaget. Värdet 1 000 (jämför med 1.1.3.6.4) får inte överskridas.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Kommentarer: Undantaget krävs för snabb leverans av säkerhetsdetaljer till bilar i takt med den lokala efterfrågan. På grund av det stora utbudet av dessa produkter är det ovanligt att de lagerhålls i de lokala bilverkstäderna.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–DE–2

Typ: Undantag från kravet att medföra en godsdeklaration och ett avsändarintygande avseende vissa mängder av farligt gods enligt definitionen i 1.1.3.6 (n1).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.1 och 5.4.1.1.6

Innehållet i bilagan till direktivet: Transportdokuments innehåll.

Den nationella lagstiftningens innehåll: För alla klasser utom klass 7 krävs ingen godsdeklaration, förutsatt att mängden transporterat gods inte överskrider de mängder som anges i 1.1.3.6.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Kommentarer: De uppgifter som ges i märkningen och på etiketterna på förpackningar betraktas som tillräckliga för nationella transporter, eftersom ett transportdokument inte alltid är lämpligt när det rör sig om lokal distribution.

Undantaget har registrerats av kommissionen som nr 22 (inom ramen för artikel 6.10 i direktiv 94/55/EG).

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–DE–3

Typ: Transport av mätstandarder och bränslepumpar (tömda, ej rengjorda).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bestämmelser avseende UN-nummer 1202, 1203 och 1223.

Innehållet i bilagan till direktivet: Förpackning, märkning, dokument, transport- och hanteringsinstruktioner samt instruktioner för fordonsbesättningar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Angivande av gällande föreskrifter och kompletterande bestämmelser om tillämpning av undantaget upp till och med 1 000 liter: jämförbara med tömda, ej rengjorda förpackningar, och över 1 000 liter: överensstämmelse med vissa föreskrifter för tankar. Transport av endast tömda och ej rengjorda behållare.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Kommentarer: Förteckningarna nr 7, 38 och 38a.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–DE–5

Typ: Tillstånd för samemballering.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.10.4 MP2

Innehållet i bilagan till direktivet: Förbud mot samemballering.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Klass 1.4S, 2, 3 och 6.1; tillstånd för samemballering av föremål i klass 1.4S (patroner till små vapen), aerosolbehållare (klass 2) och rengörings- och behandlingsmaterial i klass 3 och 6.1 (UN-nummer) som ska säljas som set i samemballering i förpackningsgrupp II och i mindre mängder.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Kommentarer: Förteckning nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

DK Danmark

RO–a–DK–2

Typ: Vägtransport av förpackningar innehållande explosiva ämnen och förpackningar med sprängkapslar på samma fordon.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5.2.2

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om samemballering.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Reglerna i ADR måste följas när farligt gods transporteras på väg.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Kommentarer: Det finns ett praktiskt behov av att kunna förpacka explosiva ämnen tillsammans med sprängkapslar på samma fordon när dessa varor transporteras från lagringsplatsen till arbetsplatsen och tillbaka.

När den danska lagstiftningen om transport av farligt gods har ändrats kommer de danska myndigheterna att tillåta sådan transport på följande villkor:

1.

Transporten får högst innehålla 25 kg explosiva ämnen i grupp D.

| 2. | Högst 200 sprängkapslar i grupp B får transporteras. |
| --- | --- |

2.

Högst 200 sprängkapslar i grupp B får transporteras.

| 3. | Sprängkapslar och explosiva ämnen måste förpackas separat i UN-godkända förpackningar i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2000/61/EG om ändring av direktiv 94/55/EG. |
| --- | --- |

3.

Sprängkapslar och explosiva ämnen måste förpackas separat i UN-godkända förpackningar i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2000/61/EG om ändring av direktiv 94/55/EG.

| 4. | Avståndet mellan förpackningar som innehåller sprängkapslar och förpackningar som innehåller explosiva ämnen måste minst vara 1 meter. Detta avstånd måste även bibehållas vid plötslig inbromsning. Förpackningar som innehåller explosiva ämnen och förpackningar som innehåller sprängkapslar måste placeras så att de snabbt kan avlägsnas från fordonet. |
| --- | --- |

4.

Avståndet mellan förpackningar som innehåller sprängkapslar och förpackningar som innehåller explosiva ämnen måste minst vara 1 meter. Detta avstånd måste även bibehållas vid plötslig inbromsning. Förpackningar som innehåller explosiva ämnen och förpackningar som innehåller sprängkapslar måste placeras så att de snabbt kan avlägsnas från fordonet.

| 5. | Alla övriga bestämmelser om vägtransport av farligt gods måste iakttas. |
| --- | --- |

5.

Alla övriga bestämmelser om vägtransport av farligt gods måste iakttas.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–DK–3

Typ: Vägtransport av förpackningar och artiklar innehållande avfall eller rester av farligt gods av olika klasser från hushåll och företag i syfte att bortskaffas.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Delarna och kapitlen 2, 3, 4.1, 5.1, 5.2, 5.4, 6, 8.1 samt 8.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: klassificeringsbestämmelser, särskilda bestämmelser, bestämmelser om emballering, avsändningsförfaranden, bestämmelser om tillverkning och provning av förpackningar, allmänna krav avseende transportenheter och utrustning ombord samt utbildningskrav.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Innerförpackningar och artiklar innehållande avfall eller rester av farligt gods som hör till vissa klasser och som samlats in från privata hushåll eller företag i syfte att bortskaffas får packas tillsammans i vissa ytterförpackningar och/eller styckegodsenheter och transporteras enligt särskilda avsändningsförfaranden, inbegripet särskilda emballerings- och märkningsrestriktioner. Mängden farligt gods per innerförpackning, per ytterförpackning och/eller per transportenhet är begränsad.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Kommentarer: Det är inte möjligt för avfallshanterare att tillämpa alla bestämmelser i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG när avfall med rester av farligt gods har samlats in från privata hushåll och företag i syfte att transporteras för bortskaffande. Avfallet är vanligen förpackat i förpackningar som sålts i detaljhandeln.

Sista giltighetsdag: 1 januari 2019

FI Finland

RO–a–FI–1

Typ: Transport av farligt gods i vissa mängder i bussar

Rättslig grund: Direktiv 2008/68/EG (artikel 6.2 a)

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 1, 4 och 5.

Innehållet i bilagan till direktivet: Undantag, bestämmelser om förpackning, märkning och dokumentation.

Den nationella lagstiftningens innehåll:

I bussar med passagerare får små mängder gods som specificerats som farligt transporteras som fraktgods så att den totala kvantiteten inte överstiger 200 kg. I en buss får en privatperson transportera farligt gods som avses i avsnitt 1.1.3 om varorna i fråga är emballerade för detaljhandelsförsäljning och är avsedda för personligt bruk. Den totala mängden brandfarliga vätskor som i påfyllningsbara behållare får inte överstiga 5 liter.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen:

Trafiksäkerhetsverkets förordning om transport av farligt gods på väg och statsrådets förordning om transport av farligt gods på väg (194/2002)

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–FI–2

Typ: Beskrivning av tömda tankar i transportdokumentet.

Rättslig grund: Direktiv 2008/68/EG (artikel 6.2 a)

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 5, 5.4.1

Innehållet i bilagan till direktivet:

Särbestämmelser för transport i tankfordon eller transportenheter med mer än en tank

Den nationella lagstiftningens innehåll:

Vid transport av tömda, ej rengjorda tankfordon eller transportenheter med en eller flera tankar som är märkta enligt 5.3.2.1.3, får det sista transporterade ämnet som anges i transportdokumentet vara ämnet med den lägsta flampunkten.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen:

Trafiksäkerhetsverket förordning om transport av farligt gods på väg.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–FI–3

Typ: Etikettering och märkning av transportenheten för explosiva ämnen.

Rättslig grund: Direktiv 2008/68/EG (artikel 6.2 a)

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.2.1.1

Innehållet i bilagan till direktivet: Allmänna bestämmelser för orangefärgad märkning

Den nationella lagstiftningens innehåll:

Transportenheter (normalt sett skåpbilar) som transporterar små mängder explosiva ämnen (högst 1 000 kg netto) till stenbrott och arbetsplatser får märkas fram och bak med storetikett nr 1.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen:

Trafiksäkerhetsverket förordning om transport av farligt gods på väg.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

FR Frankrike

RO–a–FR–2

Typ: Transport av avfall från sjukvårdsverksamhet som medför smittorisker och som omfattas av UN 3291 med en vikt på högst 15 kg.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Undantag från ADR-bestämmelserna för transport av avfall från sjukvårdsverksamhet som medför smittorisker och som omfattas av UN 3291 med en vikt på högst 15 kg.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route – Article 12.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–FR–5

Typ: Transport av farligt gods i kollektivtrafikfordon (18).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.3.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Transport av passagerare och farligt gods.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transport av farligt gods förutom det i klass 7 som får medföras som handbagage i kollektivtrafikfordon: Endast de bestämmelser om förpackning, märkning och etikettering av paket som fastställs i 4.1, 5.2 och 3.4 gäller.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Kommentarer: I handbagage får endast medföras farligt gods för personligt eller eget yrkesmässigt bruk. Bärbara gasbehållare i den mängd som krävs för en resa tillåts för patienter med andningsproblem.

Sista giltighetsdag: 28 februari 2022

RO–a–FR–6

Typ: Transport av små mängder av farligt gods för egen räkning (18).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på innehav av ett transportdokument.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transport för egen räkning av små mängder av farligt gods förutom det i klass 7, som inte överskrider de gränsvärden som fastställs i 1.1.3.6, omfattas inte av det krav på innehav av ett transportdokument som fastställs i 5.4.1.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I, paragraphe 3.2.1.

Sista giltighetsdag: 28 februari 2022

RO–a–FR–7

Typ: Vägtransport av prover av kemiska ämnen, blandningar och varor innehållande farligt gods i marknadsövervakningssyfte

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 1 till 9.

Innehållet i bilagan till direktivet: allmänna bestämmelser, klassificering, särskilda bestämmelser och undantag avseende transport av farligt gods som är förpackat i begränsade mängder, bestämmelser om användningen av förpackningar och tankar, avsändningsförfaranden, krav för tillverkning av förpackningar, bestämmelser om transportförhållanden, hantering, lastning och lossning, krav på transportutrustning och transporter, krav för konstruktion och godkännande av fordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Prover av kemiska ämnen, blandningar och varor som innehåller farligt gods och som transporteras för analys som ett led i marknadsövervakning ska förpackas i samemballage. De ska följa reglerna om maximala mängder för innerförpackningar beroende på vilken typ av farligt gods det handlar om. Ytterförpackningen ska uppfylla kraven för lådor av hårdplast (4H2, kapitel 6.1 i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG). Ytterförpackningen måste vara försedd med märkningen i punkt 3.4.7 i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG samt med texten ”Prover för analys” (på franska: ”
  Echantillons destinés à l'analyse
  ”). Om dessa bestämmelser är uppfyllda omfattas transporten inte av bestämmelserna i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres

Kommentarer: Undantaget i punkt 1.1.3 i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG omfattar inte transport av prover av farligt gods, tagna av de behöriga myndigheterna eller för deras räkning, för analys. För att säkerställa effektiv marknadsövervakning har Frankrike infört ett förfarande som är baserat på det system som gäller för begränsade mängder för att säkra transporterna av prover som innehåller farligt gods. Eftersom det inte alltid är möjligt att tillämpa bestämmelserna i tabell A har kvantitetsgränsen för innerförpackningen bestämts på ett mer operativt sätt.

Sista giltighetsdag: 1 januari 2019

HU Ungern

RO–a–HU–1

Typ: Antagande av RO-a-DE-2

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Sista giltighetsdag: 30 januari 2020

RO–a–HU–2

Typ: Antagande av RO-a-UK-4

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Sista giltighetsdag: 30 januari 2020

ΙΕ Irland

RO–a–IE–1

Typ: Undantag från kravet på godsdeklaration i punkt 5.4.0 i ADR för transport av bekämpningsmedel i ADR-klass 3, som tagits upp under 2.2.3.3 som FT2-bekämpningsmedel (flampunkt < 23 °C) och ADR-klass 6.1, som tagits upp under 2.2.61.3 som T6-bekämpningsmedel, vätskor (flampunkt minst 23 °C), om den mängd farligt gods som transporteras inte överstiger de mängder som anges i 1.1.3.6 i ADR.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på innehav av ett transportdokument.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transportdokument krävs inte för transport av bekämpningsmedel i ADR-klasserna 3 och 6.1 om den mängd farligt gods som transporteras inte överstiger de mängder som anges i 1.1.3.6 i ADR.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Regulation 82(9) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”
  .

Kommentarer: Onödiga, betungande krav för lokala transporter och leveranser av sådana bekämpningsmedel.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–IE–4

Typ: Undantag från kraven i 5.3, 5.4, 7 och bilaga B i ADR i fråga om transport av gaskärl för utskänkningsställen (för drycker) när de transporteras på samma fordon som dryckerna (som de ska användas för).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3, 5.4, 7 och bilaga B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Märkning av fordonet, den dokumentation som ska medföras samt bestämmelserna för transportutrustning och transporter.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Undantag från kraven i 5.3, 5.4, 7 och bilaga B i ADR i fråga om gaskärl som används vid utskänkning av drycker när de transporteras på samma fordon som dryckerna (som de ska användas för).

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Kommentarer: Huvudverksamheten utgörs av distribution av förpackade dryckesvaror, som inte ingår i ADR, samt små mängder av små kärl som innehåller samma typ av gaser.

Tidigare artikel 6.10 i direktiv 94/55/EG.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–IE–5

Typ: Undantag för nationella transporter inom Irland från konstruktions- och testkraven för behållare, samt bestämmelserna om användning av dem, i 6.2 och 4.1 i ADR för kärl och tryckfat för gaser i klass 2, som ingått i en multimodal transport, inklusive till havs, och där följande krav är uppfyllda: i) kärlen och tryckfaten har tillverkats, provats och använts i enlighet med IMDG-koden, ii) kärlen och tryckfaten återfylls inte i Irland utan returneras praktiskt taget tömda till ursprungslandet för den multimodala transporten och iii) kärlen och tryckfaten distribueras lokalt i små mängder.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.4.2, 4.1 och 6.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om multimodala transporter, även till havs, användning av kärl och tryckfat för gaser i ADR-klass 2, samt konstruktion och provning av dessa kärl och tryckfat för gaser i ADR-klass 2.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelserna i 4.1 och 6.2 gäller inte kärl och tryckfat för gaser i klass 2 under följande förutsättningar: i) kärlen och tryckfaten har tillverkats och provats i enlighet med IMDG-koden, ii) kärlen och tryckfaten används i enlighet med IMDG-koden, iii) kärlen och tryckfaten transporterades till avsändaren med multimodal transport, inklusive till havs, iv) transporten av kärlen och tryckfaten till slutanvändaren består av en enskild transport, som genomförts på en dag, från mottagaren av den multimodala transporten (som det hänvisas till i led iii ovan), v) kärlen och tryckfaten återfylls inte inom landet och returneras praktiskt taget tömda till ursprungslandet för den multimodala transporten (som det hänvisas till i led iii ovan) och vi) kärlen och tryckfaten distribueras lokalt inom landet i små mängder.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Kommentarer: Gaserna i dessa kärl och tryckfat har sådana egenskaper, vilka specificerats av slutanvändarna, att det är nödvändigt att importera dem från områden som inte omfattas av ADR. Efter användning ska dessa praktiskt taget tömda kärl och tryckfat returneras till ursprungslandet för återfyllning med särskilt specificerade gaser. De får inte återfyllas i Irland eller inom ADR-området. Även om de inte uppfyller ADR-kraven uppfyller de IMDG-koden och är godkända för den. Den multimodala transporten, som påbörjas utanför ADR-området, förväntas avslutas vid importörens lokaler, varifrån distribution av kärlen och tryckfaten ska ske i små mängder till slutanvändaren i Irland. Sådan transport inom Irland förväntas omfattas av den ändrade artikeln 6.9 i direktiv 94/55/EG.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–IE–6

Typ: Undantag från vissa av bestämmelserna i bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG om förpackning, märkning och etikettering vid transport av små mängder (under gränserna i 1.1.3.6) utgångna pyrotekniska artiklar med klassificeringskoderna 1.3G, 1.4G och 1.4S i ADR-klass 1, som är försedda med ämnesidentifieringsnummer UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404 eller UN 0507, till närmaste militäranläggning för bortskaffande.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Delarna 1, 2, 4, 5 och 6

Innehållet i bilagan till direktivet: Allmänna bestämmelser. Klassificering. Bestämmelser om förpackning, dokumentation. Avsändningsbestämmelser. Utformning och testning av förpackningar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelserna i i bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG om förpackning, märkning och etikettering vid transport av utgångna pyrotekniska artiklar som är försedda med respektive UN-nummer UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404 eller UN 0507 till närmaste militäranläggning är inte tillämpliga om ADR:s allmänna förpackningsbestämmelser är uppfyllda och transportdokumentet innehåller kompletterande information. Detta gäller endast lokala transporter, till närmaste militäranläggning, av små mängder av dessa utgångna pyrotekniska artiklar för säkert bortskaffande.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g)

Kommentarer: Transporter av små mängder av utgångna nödraketer till militäranläggningar för säkert bortskaffande, som utförs av fritidsbåtägare och företag för båttillbehör, har skapat problem, framför allt i fråga om förpackningskraven. Undantaget gäller små mängder (mindre än de som anges i 1.1.3.6) vid lokala transporter och omfattar alla UN-nummer som tilldelats pyrotekniska artiklar för användning till sjöss.

Sista giltighetsdag: 30 januari 2020

RO–a–IE–7

Typ: Antagande av RO-a-UK-4

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: -

Sista giltighetsdag: 30 juni 2022

PT Portugal

RO–a–PT–3

Typ: Antagande av RO-a-UK-4

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: –

Sista giltighetsdag: 30 januari 2022

SE Sverige

RO–a–SE–1

Typ: Antagande av RO-a-FR-7

Rättslig grund: Direktiv 2008/68/EG (artikel 6.2 a) (Små mängder)

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 1 till 9.

Bakgrund till direktivet:

Hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer:

Sista giltighetsdag: 30 juni 2022

UK Förenade kungariket

RO–a–UK–1

Typ: Transport av vissa produkter innehållande relativt ofarliga radioaktiva ämnen, som klockor, armbandsur, rökdetektorer och kompassrosor (E1).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: De flesta bestämmelserna i ADR.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelserna om transport av ämnen av klass 7.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Vissa varor som innehåller begränsade mängder radioaktiva ämnen undantas helt från de nationella bestämmelserna. (En självlysande anordning som är avsedd att bäras på kroppen; högst 500 rökdetektorer för privat bruk med en aktivitet på högst 40 kBq per fordon eller järnvägsvagn; högst fem lysanordningar med gasformig tritium med en aktivitet per anordning på högst 10 GBq per fordon eller järnvägsvagn).

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Kommentarer: Detta undantag är en kortsiktig åtgärd, som inte längre kommer att vara nödvändig när liknande ändringar av Internationella atomenergiorganets (IAEA) föreskrifter har införlivats med ADR.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–2

Typ: Undantag från kravet att medföra ett transportdokument för vissa mängder av farligt gods (annat än klass 7) enligt definitionen i 1.1.3.6 (E2).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.3.6.2 och 1.1.3.6.3.

Innehållet i bilagan till direktivet: Undantag från vissa krav för vissa mängder per transportenhet.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Det krävs inget transportdokument för begränsade mängder förutsatt att dessa inte utgör en del av en större last.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Kommentarer: Detta undantag avser nationella transporter, eftersom ett transportdokument inte alltid är lämpligt när det rör sig om lokal distribution.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–3

Typ: Undantag från kravet på brandsläckningsutrustning för fordon som transporterar lågradioaktivt material (E4).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.1.4.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på att fordon medför brandsläckningsutrustning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelser om avskaffande av kravet på att medföra brandsläckningsutrustning vid transport av enbart sådana förpackningar som omfattas av undantag (UN 2908, 2909, 2910 och 2911).

Begränsade krav för transport av endast ett litet antal förpackningar.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Kommentarer: Det är i praktiken ofta ovidkommande huruvida brandsläckningsutrustning medförs eller inte vid transport av UN 2908, 2909, 2910 och 2911, som ofta kan transporteras i små fordon.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–4

Typ: Distribution av gods i innerförpackningar till återförsäljare och användare (med undantag av sådant gods som tillhör klasserna 1, 4.2, 6.2 och 7) från lokala distributionsmagasin till återförsäljare eller användare och från återförsäljare till slutanvändare (N1).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 6.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om tillverkning och provning av förpackningar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Förpackningarna måste inte bära ett RID/ADR- eller UN-märke eller vara märkta på något annat sätt om de innehåller gods som ingår i förteckning 3.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Kommentarer: Det är olämpligt att tillämpa bestämmelserna i ADR när det gäller de sista transportsträckorna från ett distributionsmagasin till en återförsäljare eller användare, eller från en återförsäljare till en slutanvändare. Detta undantag syftar till att tillåta transport av innerkärl för gods utan ytterförpackningar på den sista delsträckan av den lokala distributionsresan, om det är ämnat för detaljhandeln.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–5

Typ: Bestämmelser om att tillåta olika högsta totalmängder per transportenhet för gods av klass 1 i kategorierna1 och 2 i tabell 1.1.3.6.3 (N10).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.3.6.3 och 1.1.3.6.4.

Innehållet i bilagan till direktivet: Undantag avseende transporterade mängder per transportenhet.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Regler om undantag för begränsade kvantiteter och samlastade explosiva ämnen.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. reg. 14 and Schedule 4.

Kommentarer: Bestämmelser om att tillåta olika högsta totalmängder per transportenhet för gods av klass 1, närmare bestämt 50 för kategori 1 och 500 för kategori 2. Vid beräkning av samlastning används multiplikationsfaktorn 20 för transportkategori 1 och multiplikationsfaktorn 2 för transportkategori 2.

Tidigare artikel 6.10 i direktiv 94/55/EG.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–6

Typ: Ökad maximal nettovikt för explosiva föremål som tillåts i EX/II-fordon (N13).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5.5.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Begränsning av de mängder explosiva ämnen och föremål som får transporteras.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Begränsning av de mängder explosiva ämnen och föremål som får transporteras.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Kommentarer: Enligt Förenade kungarikets bestämmelser tillåts en maximal nettovikt på 5 000 kg i fordon av typ II när det gäller samhanteringsgrupperna 1.1C, 1.1D, 1.1E och 1.1 J.

Många föremål i klasserna 1.1C, 1.1D, 1.1E och 1.1 J som transporteras inom unionen är stora eller skrymmande och längre än 2,5 m. Det rör sig främst om explosiva föremål för militär användning. Konstruktionsbegränsningarna för EX/III-fordon (som måste vara täckta fordon) gör det mycket svårt att lasta och lossa sådana föremål. Vissa föremål skulle kräva specialutrustning för lastning och lossning vid transportens båda ändpunkter. Sådan utrustning finns sällan i praktiken. Endast ett fåtal EX/III-fordon används i Förenade kungariket och det skulle vara extremt betungande för industrin att kräva att fler specialiserade EX/III-fordon byggs för transport av denna typ av explosiva föremål och ämnen.

I Förenade kungariket transporteras militära explosiva föremål och ämnen oftast av privata företag, som inte kan utnyttja undantaget för militärfordon i direktiv 2008/68/EG. För att lösa detta problem har Förenade kungariket alltid tillåtit transport av upp till 5 000 kg av explosiva ämnen och föremål på EX/II-fordon. Den gällande gränsen räcker inte alltid till eftersom ett föremål kan innehålla mer än 1 000 kg explosiva ämnen.

Efter 1950 har endast två tillbud inträffat (båda på 1950-talet) med sprängämnen med en vikt på mer än 5 000 kg. Det ena tillbudet utlöstes av ett brinnande däck och det andra av att fordonets kapell antändes av ett hett avgassystem. Bränderna hade även kunnat uppstå med en mindre last. Inga personer skadades eller omkom vid dessa tillbud.

Erfarenheten visar att det är osannolikt att explosiva föremål som förpackas på ett korrekt sätt exploderar vid stötar, exempelvis vid fordonskollisioner. Belägg från militära rapporter och från provning av missilers anslag visar att den anslagshastighet som krävs är högre än den som uppkommer vid ett fallprov från 12 meter för att patroner ska explodera.

Gällande säkerhetsnormer påverkas inte.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–7

Typ: Undantag från övervakningskravet för små mängder av vissa typer av gods i klass 1 (N12).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.4 och 8.5 S1(6).

Innehållet i bilagan till direktivet: Övervakningskrav avseende fordon som transporterar vissa mängder farligt gods.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelser om säkra uppställningsplatser och övervakningsanordningar, enligt vilka det inte krävs att vissa laster av klass 1 alltid ska övervakas i enlighet med 8.5 S1(6) i ADR.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Kommentarer: Övervakningskraven enligt ADR är inte alltid genomförbara på nationell nivå.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–8

Typ: Lättnad av begränsningarna för transporter av samlastade explosiva ämnen och för transporter av explosiva ämnen med andra typer av farligt gods, i vagnar, fordon och containrar (N4/5/6).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5.2.1 och 7.5.2.2

Innehållet i bilagan till direktivet: Begränsningar av vissa typer av samlastning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Den nationella lagstiftningen är mindre begränsande när det gäller samlastning av explosiva ämnen, förutsatt att sådana transporter kan ske riskfritt.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 18.

Kommentarer: Förenade kungariket vill tillåta vissa anpassningar av bestämmelserna för samlastning av explosiva ämnen med andra explosiva ämnen och samlastning av explosiva ämnen med andra typer av farligt gods. Alla anpassningar kommer dock att innebära en begränsning av mängden av en eller flera delar av lasten och tillåts endast förutsatt att alla rimliga och genomförbara åtgärder har vidtagits för att förhindra att de explosiva ämnena kommer i kontakt med, eller på annat sätt äventyrar eller blir utsatta för fara från, sådant gods.

Exempel på anpassningar som Förenade kungariket kan komma att tillåta är:

| 1. | Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361 får transporteras i samma fordon som farligt gods som klassificerats med UN-nummer 1942. Mängden av UN 1942 som får transporteras ska begränsas genom att det betraktas som ett explosivt ämne enligt 1.1D. |
| --- | --- |

1.

Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361 får transporteras i samma fordon som farligt gods som klassificerats med UN-nummer 1942. Mängden av UN 1942 som får transporteras ska begränsas genom att det betraktas som ett explosivt ämne enligt 1.1D.

| 2. | Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453 får transporteras i samma fordon som farligt gods (med undantag av brandfarliga gaser, smittfarliga ämnen och giftiga ämnen) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3, eller en kombination av dessa, förutsatt att den totala vikten eller volymen av farligt gods i transportkategori 2 inte överstiger 500 kg eller liter och att den sammanlagda nettovikten för sådana explosiva ämnen inte överstiger 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453 får transporteras i samma fordon som farligt gods (med undantag av brandfarliga gaser, smittfarliga ämnen och giftiga ämnen) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3, eller en kombination av dessa, förutsatt att den totala vikten eller volymen av farligt gods i transportkategori 2 inte överstiger 500 kg eller liter och att den sammanlagda nettovikten för sådana explosiva ämnen inte överstiger 500 kg.

| 3. | Explosiva ämnen enligt 1.4G får transporteras med brandfarliga vätskor och gaser i transportkategori 2 eller ej brandfarliga, ej giftiga gaser i transportkategori 3, eller en kombination av dessa i samma fordon, förutsatt att den totala vikten eller volymen för farligt gods inte överstiger 200 kg eller liter och den sammanlagda nettovikten för explosiva ämnen inte överstiger 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Explosiva ämnen enligt 1.4G får transporteras med brandfarliga vätskor och gaser i transportkategori 2 eller ej brandfarliga, ej giftiga gaser i transportkategori 3, eller en kombination av dessa i samma fordon, förutsatt att den totala vikten eller volymen för farligt gods inte överstiger 200 kg eller liter och den sammanlagda nettovikten för explosiva ämnen inte överstiger 20 kg.

| 4. | Explosiva föremål som klassificerats med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får transporteras med explosiva föremål i samhanteringsgrupp D, E eller F av vilka de utgör beståndsdelar. Den totala mängden av explosiva ämnen med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får inte överstiga 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Explosiva föremål som klassificerats med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får transporteras med explosiva föremål i samhanteringsgrupp D, E eller F av vilka de utgör beståndsdelar. Den totala mängden av explosiva ämnen med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får inte överstiga 20 kg.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–9

Typ: Alternativ till orangefärgade skyltar vid transport av små mängder radioaktivt material i små fordon.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på orangefärgade skyltar vid transport av små mängder radioaktivt material i små fordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Lagstiftningen tillåter undantag som godkänts enligt detta förfarande. Det begärda undantaget avser följande:

Fordonen ska antingen

| a) | märkas enligt gällande bestämmelser i punkt 5.3.2 i ADR, eller |
| --- | --- |

a)

märkas enligt gällande bestämmelser i punkt 5.3.2 i ADR, eller

| b) | märkas med skyltar som uppfyller kraven i nationell lagstiftning när det gäller fordon som transporterar högst tio förpackningar med icke klyvbart eller undantaget klyvbart material och summan av dessa förpackningars transportindex inte överskrider 3. |
| --- | --- |

b)

märkas med skyltar som uppfyller kraven i nationell lagstiftning när det gäller fordon som transporterar högst tio förpackningar med icke klyvbart eller undantaget klyvbart material och summan av dessa förpackningars transportindex inte överskrider 3.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Kommentarer:

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–a–UK–10

Typ: Transport av avfall från sjukvårdsverksamhet som medför smittorisker och som omfattas av UN 3291 med en vikt på högst 15 kg.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: alla bestämmelser.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Undantag från kraven i avsnitt I.1 i bilaga I för transport av avfall från sjukvårdsverksamhet som medför smittorisker och som omfattas av UN 3291 med en vikt på högst 15 kg.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Detta undantag infördes ursprungligen under The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2009, i dess ändrade lydelse.

Sista giltighetsdag: 1 januari 2023

På grundval av artikel 6.2 b i i direktiv 2008/68/EG

BE Belgien

RO–bi–BE–4

Typ: Transport i tankar av farligt gods avsett för destruktion genom förbränning.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 3.2.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Genom ett undantag från tabellen i 3.2 tillåts användning av en tankcontainer med tankkoden L4BH i stället för L4DH för transport av vattenreaktiv vätska, giftig, III, inte närmare specificerad, på vissa villkor.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Dérogation 01 – 2002.

Kommentarer: Denna bestämmelse får endast användas för transport av farligt avfall på en kort sträcka.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2020

RO–bi–BE–5

Typ: Transport av avfall till avfallsanläggningar.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.2, 5.4, 6.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Klassificering, märkning och förpackningskrav.

Den nationella lagstiftningens innehåll: I stället för att avfallet klassificeras enligt ADR kan det delas in i olika grupper (brandfarliga lösningsmedel, färger, syror, batterier, etc.) för att undvika farliga reaktioner inom en grupp. Kraven för förpackningarnas konstruktion är mindre stränga.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté royal relatif au transport de marchandises dangereuses par route.

Kommentarer: Denna bestämmelse kan tillämpas vid transport av små avfallsmängder till avfallsanläggningar.

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–6

Typ: Antagande av RO–bi–SE–5

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 01–2004:

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–7

Typ: Antagande av RO–bi–SE–6

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 02–2003:

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–8

Typ: Antagande av RO–bi–UK–2

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté royal relatif au transport de marchandises dangereuses par route.

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–10

Typ: Transporter i närheten av industriområden, inklusive transporter på allmänna vägar.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bilagorna A och B.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Undantagen gäller dokumentationen, förarintyg, etikettering och/eller märkning av förpackningar.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: undantag 10–2012, 12–2012, 24–2013, 31–2013, 07–2014, 08–2014, 09–2014 och 38–2014.

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–11

Typ: insamling av butanpropancylindrar utan överensstämmande märkning

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.2.2.1.1

Innehållet i bilagan till direktivet: gaskärl måste vara försedda faromärkning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: vid insamling av kärl som innehåller UN 1965, behöver inte saknad faromärkning ersättas om fordonet är korrekt märkt (modell 2.1)

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 14–2016:

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–12

Typ: transport av UN 3509 i presenningsförsedda bulkcontainrar

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.3.2.1

Innehållet i bilagan till direktivet: UN 3509 ska transporteras i täckta bulkcontainrar

Den nationella lagstiftningens innehåll: UN 3509 kan transporteras i presenningsförsedda bulkcontainrar

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag 15–2016:

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

RO–bi–BE–13

Typ: transport av DOT-kärl

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 6.2.3.4–6.2.3.9

Innehållet i bilagan till direktivet: gaskärl måste tillverkas och provas i enlighet med kapitel 6.2 i ADR

Den nationella lagstiftningens innehåll: gaskärl tillverkade och provade enligt föreskrifterna från Förenta staternas transportministerium (Department of Transportation, DOT) kan användas för transport av en begränsad förteckning av gaser som finns som bilaga till undantaget

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag BWV01-2017

Sista giltighetsdag: 31 december 2022

DE Tyskland

RO–bi–DE–1

Typ: Utelämnande av vissa uppgifter i transportdokumentet (n2).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Transportdokumentets innehåll.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Avser alla klasser utom klasserna 1 (utom 1.4S), 5.2 och 7:

I transportdokumentet krävs inga uppgifter om

| a) | Mottagaren när det gäller lokal distribution (utom för kompletta laster och transporter på vissa rutter). |
| --- | --- |

a)

Mottagaren när det gäller lokal distribution (utom för kompletta laster och transporter på vissa rutter).

| b) | Antal förpackningar och typ av förpackningar, om 1.1.3.6 inte tillämpas och om fordonet uppfyller alla bestämmelser i bilagorna A och B. |
| --- | --- |

b)

Antal förpackningar och typ av förpackningar, om 1.1.3.6 inte tillämpas och om fordonet uppfyller alla bestämmelser i bilagorna A och B.

| c) | Transportdokumentet för den senaste lasten är tillräcklig för tömda, ej rengjorda tankar. |
| --- | --- |

c)

Transportdokumentet för den senaste lasten är tillräcklig för tömda, ej rengjorda tankar.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Kommentarer: Det skulle inte vara praktiskt möjligt att tillämpa alla bestämmelser i den berörda typen av transport.

Undantaget har registrerats av kommissionen som nr 22 (inom ramen för artikel 6.10 i direktiv 94/55/EG).

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–DE–3

Typ: Transporter av förpackat farligt avfall.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1 till 5.

Innehållet i bilagan till direktivet: Klassificering, förpackning och märkning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Klasserna 2 till 6.1, 8 och 9. Samemballering och transport av farligt avfall i förpackningar och IBC-behållare (mindre bulkbehållare). Avfall måste vara förpackat i inre förpackningar (när det samlas in) och delas in i specifika avfallsgrupper (för att undvika farliga reaktioner inom en avfallsgrupp). Användning av skriftliga specialinstruktioner som rör avfallsgrupperna och som utgör fraktsedel. Insamling av avfall från hushåll, laboratorier etc.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Kommentarer: Förteckning nr 6*.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–DE–5

Typ: Lokala transporter av UN 3343 (nitroglycerinblandning, okänsliggjord, i flytande form, brandfarlig, som inte specificeras på annat sätt, med högst 30 viktprocent nitroglycerin) i tankcontainrar, som undantag från punkt 4.3.2.1.1 i bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 3.2, 4.3.2.1.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Regler för användning av tankcontainrar

Den nationella lagstiftningens innehåll: lokal transport av nitroglycerin (UN 3343) i tankcontainrar på korta sträckor, förutsatt att följande villkor uppfylls:

1.   Krav avseende tankcontainrar

| 1.1 | Endast tankcontainrar särskilt avsedda för detta ändamål får användas, och ska i alla övriga avseenden uppfylla kraven för konstruktion, utrustning, typgodkännande, inspektioner och provning, märkning och drift i kapitel 6.8 i bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tankcontainerns stängningsmekanism måste vara utrustad med tryckavlastningssystem som ger efter om det inre trycket stiger till 300 kPa (3 bar) över normaltryck och därvid frigör en öppning som är riktad uppåt och har en tryckavlastningsyta på minst 135 cm2 (132 mm i diameter). Öppningen får inte återförsluta sig efter det att den aktiverats. Som säkerhetsinstallation kan ett eller flera säkerhetselement med samma aktiveringsbeteende och motsvarande tryckavlastningsyta användas. Säkerhetsinstallationens konstruktionstyp måste ha genomgått typprovning och typgodkännande hos den berörda myndigheten. |
| --- | --- |

1.2

2.   Märkning

Varje tankcontainer ska märkas på båda sidor med varningsmärke i enlighet med mall 3 i punkt 5.2.2.2.2 i bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG.

3.   Driftsvillkor

| 3.1 | Det ska säkerställas att nitroglycerinet vid transport är jämnt fördelat i flegmatiseringsmediet och att ingen separering kan äga rum. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vid lastning och lossning är det förbjudet för personer att vistas i eller på fordon, utom för att sköta lastnings- och lossningsutrustningen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vid lossningsplatsen ska tankcontainrarna tömmas helt. Om de inte kan tömmas helt ska de förslutas tätt efter lossning fram till dess att de fylls igen. |
| --- | --- |

3.3

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Undantag Nordrhein-Westfalen.

Anm.: Detta avser lokala vägtransporter i tankcontainrar på korta avstånd som del av en industriprocess mellan två fasta produktionsanläggningar. För att tillverka en läkemedelsprodukt levererar produktionsanläggning A som del i en regelenlig transport en hartslösning i 600 liters tankcontainrar, brandfarlig (UN 1866), förpackningsgrupp II, till produktionsanläggning B. Här tillförs en nitroglycerinlösning, och blandning sker, för att få fram en limblandning innehållande nitroglycerin, okänsliggjord, i flytande form, brandfarlig, som inte specificeras på annat sätt, med högst 30 viktprocent nitroglycerin (UN 3343) för vidareanvändning. Återtransporten av denna beredning till produktionsanläggning A sker också i ovannämnda tankcontainrar, som särskilt kontrollerats och godkänts av den behöriga myndigheten för denna specifika transport, och som är försedda med tankkod L10DN.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2022

RO–bi–DE–6

Typ: Antagande av RO–bi–SE-6.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB)

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–DE-7

Typ: Antagande av RO-bi-BE-10.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen:

Sista giltighetsdag: 20 mars 2021

DK Danmark

RO–bi–DK–1

Typ: UN 1202, 1203, 1223 och klass 2 – ingen godsdeklaration.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på transportdokument.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Vid transport av mineraloljeprodukter i klass 3, UN 1202, 1203 och 1223 och gaser i klass 2 i samband med distribution (av gods till två eller flera mottagare och insamling av returnerat gods i liknande situationer) krävs inget transportdokument, förutsatt att de skriftliga anvisningarna, förutom de upplysningar som krävs enligt ADR, innehåller upplysningar om UN-nr, namn och klass.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 729 af 15.8.2001 om vejtransport af farligt gods.

Kommentarer: Skälet till att det nationella undantaget finns är utvecklingen av elektronisk utrustning, vilket gör det möjligt för exempelvis oljebolag, som använder elektronisk utrustning, att kontinuerligt överföra information om kunderna till fordonen. Eftersom denna information inte finns tillgänglig i början av transporten och därför kommer att överföras under transporten, är det inte möjligt att före transporten sammanställa en godsdeklaration. Denna typ av transport begränsas till vissa områden.

Danmark har redan beviljats undantag för en liknande bestämmelse inom ramen för artikel 6.10 i direktiv 94/55/EG.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–DK–2

Typ: Antagande av RO–bi–SE–6

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, as amended.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–DK–3

Typ: Antagande av RO–bi–UK–1

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, as amended.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–DK–4

Typ: Vägtransport av farligt gods av vissa klasser från privata hushåll och företag till närbelägna insamlingsplatser för avfall eller mellanbearbetningsanläggningar i bortskaffningssyfte.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 1 till 9.

Innehållet i bilagan till direktivet: allmänna bestämmelser, klassificeringsbestämmelser, särskilda bestämmelser, förpackningsbestämmelser, avsändningsförfaranden, bestämmelser för tillverkning och provning av förpackningar, bestämmelser om transportförhållanden, lastning, lossning och hantering, krav för fordonsbesättningar, utrustning, drift och dokumentation och krav för konstruktion och godkännande av fordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Farligt gods från privata hushåll och företag får under vissa förhållanden transporteras till närbelägna insamlingsplatser för avfall eller mellanbearbetningsanläggningar i bortskaffningssyfte. Olika bestämmelser ska följas beroende på transportens karaktär och beroende på vilka risker som hör samman med transporten; exempelvis mängden farligt gods per innerförpackning, per ytterförpackning och/eller per transportenhet, och huruvida transport av farligt gods är underordnad företagens huvudsakliga verksamhet eller inte.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Kommentarer: Det är inte möjligt för avfallshanterare och företag att tillämpa alla bestämmelser i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG när avfall som kan innehålla rester av farligt gods transporteras från privata hushåll och/eller företag till närbelägna insamlingsplatser för avfall i bortskaffningssyfte. Avfallet är vanligen förpackningar som ursprungligen har transporterats i enlighet med undantaget i punkt 1.1.3.1 c i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG och/eller sålts i detaljhandeln. Undantaget i punkt 1.1.3.1 c gäller emellertid inte transport till insamlingspunkter för avfall, och bestämmelserna i kapitel 3.4 i avsnitt I.1 i bilaga I till direktiv 2008/68/EG är inte ändamålsenliga för transport av avfall som är innerförpackningar.

Sista giltighetsdag: 1 januari 2019

EL Grekland

RO–bi–EL–1

Typ: Undantag från säkerhetskraven för fasta tankar (tankfordon) med en bruttovikt under 4 ton som används för lokal transport av gasol (UN 1202), som registrerades i Grekland för första gången mellan den 1 januari 1991 och den 31 december 2002.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17–6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav avseende konstruktion, utrustning, typgodkännande, inspektioner och provning samt märkning av fasta tankar (tankfordon), avmonterbara tankar och tankbehållare samt tank- växelflak med tankvägg av metall, och batterifordon och gasbehållare bestående av flera element (MEGC).

Den nationella lagstiftningens innehåll: Övergångsbestämmelser: Fasta tankar (tankfordon) med en bruttovikt under 4 ton som används för lokal transport av gasol (UN 1202), som registrerades i Grekland för första gången mellan den 1 januari 1991 och den 31 december 2002 och vars hölje är tunnare än 3 mm får fortfarande användas. Sådan transport utgörs av lokal transport med fordon som registrerats inom den referensperioden. Denna övergångsbestämmelse kommer att gälla för tankfordon endast om de anpassas i enlighet med punkt 6.8.2.1.20 och enligt följande:

| 1. | Punkterna i ADR för inspektion och provning: 6.8.2.4.5, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4 |
| --- | --- |

1.

Punkterna i ADR för inspektion och provning: 6.8.2.4.5, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4

| 2. | Tankarna ska uppfylla kraven i punkterna 6.8.2.1.28, 6.8.2.2.1 och 6.8.2.2.2. |
| --- | --- |

2.

Tankarna ska uppfylla kraven i punkterna 6.8.2.1.28, 6.8.2.2.1 och 6.8.2.2.2.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (Krav avseende konstruktion, utrustning, inspektioner och provning av fasta tankar [tankfordon], avmonterbara tankar som befinner sig i cirkulation, för vissa kategorier av farligt gods).

Sista giltighetsdag: 30 juni 2019

ES Spanien

RO–bi–ES–2

Typ: Specialutrustning för distribution av vattenfri ammoniak.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 6.8.2.2.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: För att förhindra att innehåll går förlorat om de yttre tillbehören (rör, sidomonterade avstängningsventiler) skulle skadas, måste den inre stoppventilen och dess förankring vara skyddade så att de inte kan lossna på grund av yttre påverkan eller vara utformade för att motstå sådan påverkan. Påfyllnings- och tömningsanordningarna (inklusive flänsar och gängade pluggar) samt skyddskåpor (om sådana finns) ska kunna säkras mot oavsiktligt öppnande.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Tankar som används inom jordbruket för utkörning och spridning av vattenfri ammoniak, och som togs i drift före den 1 januari 1997, får utrustas med yttre, i stället för inre, säkerhetsanordningar, under förutsättning att de erbjuder samma skydd som tankens vägg.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Real Decreto 97/2014. Anejo 1. Apartado 3.

Kommentarer: Före den 1 januari 1997 användes en typ av tank utrustad med yttre säkerhetsanordningar enbart inom jordbruket för att sprida vattenfri ammoniak direkt på marken. Tankar av den här typen används fortfarande. De körs sällan lastade på vägar utan används enbart för gödselspridning på större gårdar.

Sista giltighetsdag: 28 februari 2022

FI Finland

RO–bi–FI–1

Typ: Ändring av informationen i transportdokumentet för explosiva ämnen.

Rättslig grund: Direktiv 2008/68/EG (artikel 6.2 a)

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.2.1 a

Innehållet i bilagan till direktivet: Särskilda bestämmelser för klass 1.

Den nationella lagstiftningens innehåll:

I transportdokumentet är det tillåtet att ange antalet tändhattar (1 000 tändhattar motsvarar 1 kilo explosiva ämnen) i stället för den faktiska nettovikten explosiva ämnen.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen:

Trafiksäkerhetsverket förordning om transport av farligt gods på väg.

Kommentarer:

Informationen anses tillräcklig för nationell transport. Detta undantag avser huvudsakligen sprängämnesindustrin och små mängder i lokala transporter.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–FI–3

Typ: Antagande av RO–bi–DE–1

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen:

Sista giltighetsdag: 28 februari 2022

RO–bi–FI-4

Typ: Antagande av RO-bi-SE-6.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Government Decree on a Driving Certificate for Drivers of Vehicles Carrying Dangerous Goods (401/2011)

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

FR Frankrike

RO–bi–FR–1

Typ: Användning av ett sjöfartsdokument som transportdokument för korta transporter efter fartygslossning.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Uppgifter som ska finnas i det dokument som används som transportdokument för farligt gods.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Sjöfartsdokumentet används som transportdokument för transporter inom en radie på 15 km.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 23–4.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–FR–3

Typ: Transport av fasta lagertankar för LPG (18).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Särskilda bestämmelser gäller för transport av fasta lagertankar för LPG. Gäller endast för korta sträckor.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 30.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–FR–4

Typ: Antagande av RO-bi-UK-2.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 29 mai 2009 modifié relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Sista giltighetsdag: 30 januari 2022

RO–bi–FR–5

Typ: Antagande av RO-bi-BE-5.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: -

Sista giltighetsdag: 30 juni 2024

RO–bi–FR–6

Typ: Transporter av avfall som innehåller fri asbest

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.4.

Innehållet i bilagan till direktivet: Förpackningsinstruktion P002

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transporter av avfall som innehåller fri asbest (UN-nummer 2212 ASBEST, AMFIBOL (amosit, tremolit, aktinolit, antofyllit, krokidolit) eller UN-nummer 2590 ASBEST, KRYSOTIL) från byggarbetsplatser:

| — | avfall transporteras i lastbilar med tippfunktion, |
| --- | --- |

—

avfall transporteras i lastbilar med tippfunktion,

| — | avfallet är förpackat i storsäckar, som är vikbara säckar av samma storlek som tippflakets bädd, och som försluts tätt för att förhindra att asbestfibrer läcker ut under transporten. |
| --- | --- |

—

avfallet är förpackat i storsäckar, som är vikbara säckar av samma storlek som tippflakets bädd, och som försluts tätt för att förhindra att asbestfibrer läcker ut under transporten.

| — | storsäckarna är utformade för att kunna klara av påfrestningar under normala transportförhållanden och under lossning vid deponin. |
| --- | --- |

—

storsäckarna är utformade för att kunna klara av påfrestningar under normala transportförhållanden och under lossning vid deponin.

| — | övriga villkor som gäller enligt ADR är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

övriga villkor som gäller enligt ADR är uppfyllda.

Dessa transportvillkor förefaller särskilt lämpade för transport av stora mängder avfall som uppkommer vid vägarbeten eller asbestsanering av byggnader. Villkoren lämpar sig också för slutlig förvaring av avfall vid deponier och erbjuder smidigare lastning och därmed bättre skydd för arbetstagare mot asbest jämfört med de villkor som är tillämpliga enligt förpackningsinstruktion P002 i kapitel 4.1.4 i ADR.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: -.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2024

HU Ungern

RO–bi–HU–1

Typ: Antagande av RO-bi-SE-3.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Sista giltighetsdag: 30 januari 2020

ΙΕ Irland

RO–bi–IE–3

Typ: Undantag för lastning och lossning av farligt gods, som omfattas av specialbestämmelsen CV1 i 7.5.11 eller S1 i 8.5, på en offentlig plats utan specialtillstånd från behöriga myndigheter.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5 och 8.5.

Innehållet i bilagan till direktivet: Kompletterande bestämmelser om lastning, lossning och hantering.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Lastning och lossning av farligt gods på en offentlig plats är tillåten utan specialtillstånd från behöriga myndigheter, vilket innebär en avvikelse från kraven i 7.5.11 eller 8.5.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Regulation 82(5) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”
  .

Kommentarer: När det gäller nationella transporter inom statens gränser, utgör denna bestämmelse en mycket tung börda för de behöriga myndigheterna.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–IE–6

Typ: Undantag från kravet i 4.3.4.2.2 om att böjliga påfyllnings- och tömningsrör som inte är ständigt fastsatta på tanken på tankvagn ska vara tömda under transport.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.3

Innehållet i bilagan till direktivet: Användning av tankfordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Upprullade böjliga slangar (även fasta rör som är en del av slangarna) monterade på tankfordon som används för distribution av petroleumprodukter med ämnesidentifieringsnummer UN 1011, UN 1202, UN 1223, UN 1863 och UN 1978 behöver inte vara tömda under transport på väg under förutsättning att lämpliga åtgärder vidtagits för att förhindra att innehållet läcker ut.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Regulation 82(8) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”
  .

Kommentarer: Böjliga slangar monterade på tankfordon för leverans till hushåll måste vara fyllda, även under transport. Tömningssystemet är av ”wet-line”-typ, vilket innebär att tankfordonets mätare och slangar måste vara fyllda så att det garanteras att kunden får rätt mängd.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–IE–7

Typ: Undantag från vissa av kraven i 5.4.0, 5.4.1.1.1 och 7.5.11 i ADR för bulktransport av ammoniumnitratgödselmedel UN 2067 från hamnar till mottagare.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.0, 5.4.1.1.1 och 7.5.11.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på separat transportdokument som ska innehålla korrekt total kvantitet för den särskilda last som avses, för varje transport, och krav på att fordonet ska rengöras före och efter resan.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Föreslaget undantag för att tillåta ändringar av kraven i ADR för transportdokument och fordonsrengöring. Syftet är att ta hänsyn till de praktiska problemen vid bulktransport från hamn till mottagare.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”
  .

Kommentarer: Enligt bestämmelserna i ADR krävs a) ett separat transportdokument med uppgifter om den totala massan farligt gods som transporteras i den aktuella lasten och b) specialbestämmelsen ”CV24” om rengöring vid samtliga laster som transporteras mellan hamnen och mottagaren vid lossning av bulkfartyg. Eftersom transporten är lokal och omfattar lossning av ett bulkfartyg, där flera laster (på samma dag eller under flera på varandra följande dagar) av samma ämne transporteras mellan bulkfartyget och mottagaren, räcker det med ett enda transportdokument som innehåller en uppskattning av totalmassan för varje last. Att kräva specialbestämmelse ”CV24” borde inte vara nödvändigt.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–IE-8

Typ: Transport av farligt gods mellan ett privatägt område och ett annat fordon i omedelbar närhet av området, eller mellan två delar av ett privatägt område belägna i omedelbar närhet av varandra men åtskilda av en allmän väg.

Hänvisning till bilagan till direktivet: bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om transport av farligt gods på väg.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelserna tillämpas inte när ett fordon används för transport av farligt gods

| a) | mellan ett privatägt område och ett annat fordon i omedelbar närhet av det området, eller |
| --- | --- |

a)

mellan ett privatägt område och ett annat fordon i omedelbar närhet av det området, eller

| b) | mellan två delar av ett privatägt område belägna i omedelbar närhet av varandra men exempelvis åtskilda av en allmän väg, |
| --- | --- |

b)

mellan två delar av ett privatägt område belägna i omedelbar närhet av varandra men exempelvis åtskilda av en allmän väg,

förutsatt att transporten sker den kortaste möjliga vägen.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Kommentarer: Det kan uppstå en rad olika situationer när farligt gods transporteras mellan två delar av ett privatägt område eller mellan ett privatägt område och ett dithörande fordon åtskilda av en allmän väg. Denna transportform utgör inte transport av farligt gods i sedvanlig mening, och bestämmelserna om transport av farligt gods behöver därför inte tillämpas. Se även RO-bi-SE-3 och RO-bi-UK-1.

Sista giltighetsdag: 30 januari 2020

NL Nederländerna

RO–bi–NL–13

Typ: System för transport av farligt hushållsavfall 2015.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 och 9.

Innehållet i bilagan till direktivet: Undantag för vissa kvantiteter, särskilda bestämmelser, användningen av förpackningar, användningen av ytterförpackningar, dokumentation, utformning och testning av förpackningar, lastning, lossning och hantering, bemanning, utrustning, drift, fordon och dokumentation, konstruktion och godkännande av fordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelser om transport av farligt hushållsavfall som samlas in i små mängder, även sådant från företag, och som tillhandahålls i lämplig förpackning med en maximal volym på 60 liter. Eftersom det rör sig om små mängder vid varje insamlingstillfälle och med tanke på ämnenas skiftande karaktär, är det omöjligt att genomföra transporterna helt i enlighet med ADR-bestämmelserna. I enlighet med det ovannämnda systemet fastställs därför en förenklad variant som avviker från en del av ADR-bestämmelserna.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Scheme for transport of domestic hazardous waste 2015.

Kommentarer: Systemet inrättades för att privatpersoner och företag skulle kunna lämna små mängder kemiskt avfall på ett enda ställe. De aktuella ämnena består därför av rester, exempelvis färgavfall. Risknivån begränsas av valet av transportmedel, där det bland annat handlar om särskilda transportenheter och skyltar som anger ”rökning förbjuden” samt en för allmänheten väl synlig gul blinkande lampa. När det gäller transporter är den viktigaste aspekten att säkerheten kan garanteras. För att uppnå det målet kan man exempelvis transportera ämnena i förseglade förpackningar för att förhindra att ämnena sprids eller att giftiga ångor läcker ut eller samlas i fordonet. I fordonet finns enheter som är lämpliga för att lagra olika avfallskategorier och som skyddar mot att lasten förskjuts eller oavsiktligen öppnas. Trots att det rör sig om små mängder avfall, måste transportoperatören kunna uppvisa bevis på yrkesmässig utbildning med tanke på att det rör sig om olika typer av ämnen. Med tanke på privatpersoners dåliga kunskaper i fråga om riskerna förknippade med dessa ämnen bör det finnas skriftliga instruktioner i enlighet med bilagan till systemet.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

PT Portugal

RO–bi–PT–1

Typ: Transportdokumentation för UN 1965.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav avseende transportdokumentet.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Den transportbenämning som enligt avsnitt 5.4.1 i Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada (RPE) ska anges i transportdokumentet när det gäller kommersiella butan- och propangaser som omfattas av UN 1965 (kolvätegasblandning, kondenserad, inte närmare specificerad) och som transporteras i cylindrar får ersättas med andra handelsnamn enligt följande:

| | ”UN 1965 Butan” för blandningarna A, A01, A02 och A0 i enlighet med beskrivningen i underavsnitt 2.2.2.3 i RPE och som transporteras i cylindrar. |
| --- | --- |

”UN 1965 Butan” för blandningarna A, A01, A02 och A0 i enlighet med beskrivningen i underavsnitt 2.2.2.3 i RPE och som transporteras i cylindrar.

| | ”UN 1965 Propan” för blandning C i enlighet med beskrivningen i underavsnitt 2.2.2.3 i RPE och som transporteras i cylindrar. |
| --- | --- |

”UN 1965 Propan” för blandning C i enlighet med beskrivningen i underavsnitt 2.2.2.3 i RPE och som transporteras i cylindrar.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Despacho DGTT 7560/2004, 16 April 2004, under Article 5, No 1, of Decreto-Lei No 267-A/2003 of 27 October
  .

Kommentarer: Det finns behov av att göra det enklare för de ekonomiska aktörerna att fylla i transportdokumenten för farligt gods, men säkerheten får inte äventyras.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–PT–2

Typ: Transportdokument för tömda, icke rengjorda tankar och behållare.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav avseende transportdokumentet.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Under returtransporten av tomma tankar och behållare som använts för transport av farligt gods får den godsdeklaration som anges i avsnitt 5.4.1 i RPE ersättas med den godsdeklaration som använts för den omedelbart föregående transporten för att leverera det farliga godset.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Despacho DGTT 15162/2004, 28 July 2004, under Article 5, No 1, of Decreto-Lei No 267-A/2003, of 27 October
  .

Kommentarer: Kravet på att tomma tankar och behållare som har innehållit farligt gods ska åtföljas av ett transportdokument i enlighet med RPE har i vissa fall skapat praktiska problem, vilka på detta sätt kan minimeras utan att säkerheten äventyras.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

SE Sverige

RO–bi–SE–1

Typ: Transport av farligt avfall till anläggningar för bortskaffande av farligt avfall.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 5 och 6.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om tillverkning och provning av förpackningar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transport av förpackningar innehållande farligt gods i form av avfall ska utföras i enlighet med bestämmelserna i ADR, från vilka endast ett fåtal undantag tillåts. Undantag tillåts inte för alla typer av ämnen och föremål.

De viktigaste undantagen är följande:

Småförpackningar (under 30 kg) med farligt gods i form av avfall får förpackas i förpackningar, inklusive IBC-behållare och storförpackningar, utan att uppfylla bestämmelserna i punkterna 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 och 6.6.5.4.3 i bilaga I, avsnitt I.1, till detta direktiv. Förpackningar, inklusive IBC-behållare och storförpackningar, behöver inte provas i transportfärdigt skick med ett representativt urval av små inre förpackningar.

Detta tillåts, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:

| — | Förpackningar, IBC-behållare och storförpackningar överensstämmer med en typ som har provats och godkänts enligt förpackningsgrupp I eller II i de tillämpliga bestämmelserna i avsnitt 6.1, 6.5 eller 6.6 i bilaga I, avsnitt I.1, till detta direktiv. |
| --- | --- |

—

Förpackningar, IBC-behållare och storförpackningar överensstämmer med en typ som har provats och godkänts enligt förpackningsgrupp I eller II i de tillämpliga bestämmelserna i avsnitt 6.1, 6.5 eller 6.6 i bilaga I, avsnitt I.1, till detta direktiv.

| — | De små förpackningarna förpackas med ett absorberande material som håller kvar all fri vätska som kan läcka ut i de yttre förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna under transporten. och |
| --- | --- |

—

De små förpackningarna förpackas med ett absorberande material som håller kvar all fri vätska som kan läcka ut i de yttre förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna under transporten. och

| — | Förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna i transportfärdigt skick har en bruttovikt på högst den tillåtna bruttovikt som anges på UN-märkningen för förpackningsgrupp I eller II för förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna. och |
| --- | --- |

—

Förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna i transportfärdigt skick har en bruttovikt på högst den tillåtna bruttovikt som anges på UN-märkningen för förpackningsgrupp I eller II för förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna. och

| — | Följande mening ingår i transportdokumentet enligt ADR-S: ”Förpackat enligt del 16”. |
| --- | --- |

—

Följande mening ingår i transportdokumentet enligt ADR-S: ”Förpackat enligt del 16”.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Tillägg S – Särskilda regler för inrikes transport av farligt gods på väg, utgivet i enlighet med lagen om transport av farligt gods på väg.

Kommentarer: Punkterna 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 och 6.6.5.4.3 i bilaga I, avsnitt I.1, till detta direktiv är svåra att tillämpa, eftersom förpackningarna, IBC-behållarna och storförpackningarna ska provas med ett representativt urval av avfallet, vilket är svårt att fastställa i förväg.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–2

Typ: Avsändarens namn och adress i transportdokumentet.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Allmänna uppgifter i transportdokumentet.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Enligt den nationella lagstiftningen krävs ingen uppgift om avsändarens namn och adress i samband med att tömda ej rengjorda förpackningar returneras inom ett distributionssystem.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: Tömda, ej rengjorda förpackningar som returneras kommer i de flesta fall fortfarande att innehålla små mängder av farligt gods.

Detta undantag tillämpas främst av industrier för retur av tömda, ej rengjorda gasbehållare i utbyte mot fyllda.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–3

Typ: Transport av farligt gods i närheten av industriområden, inklusive transporter på allmän väg mellan olika delar av industriområden.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om transport av farligt gods på allmän väg.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transport av farligt gods i närheten av industriområden, inklusive transporter på allmän väg mellan olika delar av industriområden. Undantagen rör etikettering och märkning av förpackningar, godsdeklarationer, förarintyg och godkännandecertifikat enligt 9.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: Det förekommer i ett antal situationer att farligt gods transporteras mellan områden som ligger på varsin sida om en allmän väg. Denna transportform utgör inte transport av farligt gods på privat väg och bör därför omfattas av de tillämpliga bestämmelserna. Jämför även med artikel 6.14 i direktiv 96/49/EG.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–4

Typ: Transport av farligt gods som beslagtagits av myndigheterna.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om transport av farligt gods på väg.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Avvikelser från bestämmelserna kan tillåtas om de kan motiveras genom hänvisning till arbetarskydd, lossningsrisker, överlämnande av bevis m.m.

Avvikelser från bestämmelserna kan endast tillåtas om tillfredsställande säkerhet garanteras under normala transportförhållanden.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: Dessa undantag får endast tillämpas av myndigheter som beslagtar farligt gods.

Undantaget avser lokal transport av gods som beslagtagits av polisen, exempelvis explosiva ämnen eller stulen egendom. Problemet med dessa typer av gods är att man aldrig kan vara säker på dess klassificering. Dessutom är godset ofta inte förpackat, märkt eller etiketterat i enlighet med ADR. Hundratals sådana transporter genomförs årligen av polisen. Smuggelsprit ska transporteras från den plats där den beslagtogs till en anläggning där bevismaterial förvaras och därefter till en anläggning där spriten förstörs. Avståndet mellan de två senare kan vara långt. De tillåtna avvikelserna är följande: a) varje förpackning behöver inte vara etiketterad, och b) godkända förpackningar behöver inte användas. Varje pall som innehåller sådana förpackningar måste emellertid vara etiketterad på ett korrekt sätt. Alla övriga krav måste uppfyllas. Ungefär 20 sådana transporter genomförs varje år.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–5

Typ: Transport av farligt gods i och i närheten av hamnar.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2

Innehållet i bilagan till direktivet: Dokument som ska medföras i transportenheten. Varje transportenhet som transporterar farligt gods ska vara utrustad med den angivna utrustningen. Godkännande av fordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll:

Dokument (med undantag av förarintyget) behöver inte medföras i transportenheten.

En transportenhet behöver inte vara utrustad med den utrustning som anges i 8.1.5.

Det behöver inte finnas ett godkännandecertifikat för dragbilar.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: Jämför med artikel 6.14 i direktiv 96/49/EG.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–6

Typ: Intyg om ADR-utbildning för inspektörer.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.2.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Fordonsförare måste genomgå utbildning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Inspektörer som utför årliga tekniska besiktningar av fordon behöver inte delta i den utbildning som avses i 8.2 eller inneha ett intyg om ADR-utbildning.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: I vissa fall kan de fordon som provas vid den tekniska besiktningen medföra farligt gods i lasten, exempelvis ej rengjorda, tömda tankar.

Bestämmelserna i 1.3 och 8.2.3 gäller fortfarande.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–7

Typ: Lokal distribution av UN 1202, 1203 och 1223 i tankfordon.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: För tömda, ej rengjorda tankar och tankcontainrar ska beskrivningen överensstämma med 5.4.1.1.6. Flera mottagares namn och adress får anges i andra handlingar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: För tömda, ej rengjorda tankar och tankcontainrar krävs det inte någon beskrivning i godsdeklarationen enligt 5.4.1.1.6 om mängden av ämnet i lastningsplanen anges som 0. Mottagarnas namn och adress krävs inte i några handlingar i fordonet.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–9

Typ: Lokala transporter inom jordbruksområden och byggplatser.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4, 6.8 och 9.1.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Godsdeklaration, konstruktion av tankar, godkännandecertifikat.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Lokala transporter inom jordbruksområden och byggplatser behöver inte uppfylla vissa krav:

| a) | En deklaration av farligt gods krävs inte. |
| --- | --- |

a)

En deklaration av farligt gods krävs inte.

| b) | Äldre tankar/containrar som inte konstruerats i enlighet med kapitel 6.8 utan enligt äldre nationell lagstiftning och som monterats på depåvagnar får fortfarande användas. |
| --- | --- |

b)

Äldre tankar/containrar som inte konstruerats i enlighet med kapitel 6.8 utan enligt äldre nationell lagstiftning och som monterats på depåvagnar får fortfarande användas.

| c) | Äldre tankar, som inte uppfyller kraven i 6.7 eller 6.8, avsedda för transport av ämnen enligt UN 1268, 1999, 3256 och 3257, med eller utan vägbeläggningsutrustning, får fortfarande användas för lokala transporter och i närheten av vägarbeten. |
| --- | --- |

c)

Äldre tankar, som inte uppfyller kraven i 6.7 eller 6.8, avsedda för transport av ämnen enligt UN 1268, 1999, 3256 och 3257, med eller utan vägbeläggningsutrustning, får fortfarande användas för lokala transporter och i närheten av vägarbeten.

| d) | Godkännandecertifikat krävs inte för depåvagnar och tankfordon med eller utan vägbeläggningsutrustning. |
| --- | --- |

d)

Godkännandecertifikat krävs inte för depåvagnar och tankfordon med eller utan vägbeläggningsutrustning.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: En depåvagn är en typ av bod för manskapet med dels ett manskapsutrymme, dels en icke-godkänd tank/container för dieselbränsle avsett för driften av skogsbrukstraktorer.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–10

Typ: Transport i tankar av explosiva ämnen.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.4.

Innehållet i bilagan till direktivet: Explosiva ämnen får endast förpackas i förpackningar enligt 4.1.4.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Den nationella behöriga myndigheten godkänner tankfordon som är avsedda för transport av explosiva ämnen. Transport i tankar godkänns endast i fråga om sådana explosiva ämnen som anges i förordningen eller genom ett specialgodkännande från den behöriga myndigheten.

Ett fordon som är lastat med explosiva ämnen i tankar måste vara märkt i enlighet med reglerna i 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2. och 5.3.1.4. Endast ett fordon i transportenheten får transportera farligt gods.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bilaga S – Särskilda nationella bestämmelser för transport av farligt gods på väg och i terräng, utgiven i enlighet med lagen om transport av farligt gods och den svenska föreskriften SÄIFS 1993:4.

Kommentarer: Detta gäller endast inrikes transporter och om transporten till största delen sker lokalt. De aktuella bestämmelserna var i kraft innan Sverige blev medlem av Europeiska unionen.

Endast två företag utför transporter med explosiva ämnen i tankfordon. Inom en snar framtid förväntas en övergång till emulsioner ske.

Tidigare undantag: nr 84.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–11

Typ: Körkort

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på utbildning av fordonets besättning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Förarutbildning får inte ske i något av de fordon som anges i 8.2.1.1.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Tillägg S – Särskilda regler för inrikes transport av farligt gods på väg, utgivet i enlighet med lagen om transport av farligt gods på väg.

Kommentarer: Lokal transport.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE–12

Typ: Transport av UN 0335 Fyrverkerier.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilaga B, 7.2.4, V2 (1).

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om bruk av EX/II- och EX/III-fordon.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Vid transport av UN 0335 Fyrverkerier är specialbestämmelsen V2 (1) i 7.2.4 endast tillämplig om det explosiva innehållets nettovikt överstiger 3 000 kg (4 000 kg med släpfordon) och fyrverkerierna är klassificerade som UN 0335 enligt tabellen för standardklassificering av fyrverkerier i 2.1.3.5.5 i den fjortonde reviderade utgåvan av Förenta nationernas rekommendationer om transport av farligt gods.

En sådan klassificering ska ske med den behöriga myndighetens samtycke. En bekräftelse av klassificeringen ska medföras i transportenheten.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Tillägg S – Särskilda regler för inrikes transport av farligt gods på väg, utgivet i enlighet med lagen om transport av farligt gods på väg.

Kommentarer: Fyrverkerier transporteras endast under två korta perioder varje år, nämligen vid årsskiftet och vid månadsskiftet april/maj. Transporten från leverantör till terminal kan utan större svårigheter utföras med den nuvarande fordonsparken av EX-godkända fordon. Distributionen av fyrverkerierna från terminalerna till återförsäljarna och av överskottsvaror tillbaka till terminalerna begränsas emellertid av bristen på EX-godkända fordon. Transportörerna är inte intresserade av att investera i sådana godkännanden eftersom de inte kan få sina utgifter täckta. Eftersom fyrverkerileverantörerna då inte kan få ut sina produkter på marknaden utgör detta ett hot mot deras affärsverksamhet.

När detta undantag tillämpas måste fyrverkerierna ha klassificerats enligt standardförteckningen i FN:s rekommendationer för att klassificeringen ska vara så aktuell som möjligt.

Ett liknande undantag har införts för UN 0336 Fyrverkerier enligt särbestämmelse 651, avsnitt 3.3.1 i ADR 2005.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–SE-13

Typ: Antagande av RO-bi-DK-4.

Rättslig grund: Direktiv 2008/68/EG, artikel 6.2 b i (lokala transporter över korta sträckor)

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 1 till 9.

Innehållet i bilagan till direktivet:

Hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer:

Sista giltighetsdag: 30 juni 2022

UK Förenade kungariket

RO–bi–UK–1

Typ: Bestämmelser i de fall fordon som medför farligt gods korsar allmänna vägar (N8).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om transport av farligt gods på allmän väg.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Bestämmelserna om farligt gods tillämpas inte på transporter inom privata områden som skiljs åt av en väg. När det gäller klass 7 gäller detta undantag inte bestämmelserna i Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Kommentarer: Det uppstår ofta situationer där farligt gods transporteras mellan privatägda områden som ligger på varsin sida om en väg. Sådana transporter utgör inte transport av farligt gods på allmän väg i vanlig bemärkelse, och ingen av bestämmelserna om farligt gods bör tillämpas i sådana fall.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–UK–2

Typ: Undantag från förbudet för förare eller medhjälpare att öppna en förpackning med farligt gods i en lokal distributionskedja under transport från ett lokalt distributionsmagasin till en återförsäljare eller slutanvändare, eller från en återförsäljare till en slutanvändare (med undantag av klass 7) (N11).

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 8.3.3.

Innehållet i bilagan till direktivet: Förbud för förare eller medhjälpare att öppna en förpackning med farligt gods.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Förbudet mot öppnande av förpackningar inskränks av förbehållet ”om inte tillstånd erhållits för det ändamålet av den som ansvarar för fordonets drift”.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Kommentarer: Vid en ordagrann tolkning kan förbudet enligt dess ordalydelse i bilagan skapa allvarliga problem för distributionen till detaljhandeln.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–UK–3

Typ: Alternativa bestämmelser för transport av trätunnor innehållande UN 3065 i förpackningsklass III.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.4, 4.1, 5.2 och 5.3.

Innehållet i bilagan till direktivet: Förpacknings- och märkningskrav.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Tillstånd för transport av alkoholhaltiga drycker på över 24 men högst 70 volymprocent (förpackningsgrupp III) i trätunnor som inte är UN-godkända och utan varningsmärken, på villkor att striktare lastnings- och fordonskrav iakttas.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Kommentarer: Den aktuella produkten är en dyr produkt som omfattas av statlig punktskatt och som måste transporteras från destilleriet till förseglade lagerlokaler i säkra och förseglade fordon med skattemärken. För att garantera säkerheten beaktas de mildrade förpacknings- och märkningskraven i de kompletterande bestämmelserna.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–UK–4

Typ: Antagande av RO–bi–SE–12

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RO–bi–UK–5

Typ: Uppsamling av begagnade batterier för bortskaffande eller återvinning.

Hänvisning till bilaga I, avsnitt I.1, till direktiv 2008/68/EG: Bilagorna A och B.

Innehållet i bilagan till direktivet: Den särskilda bestämmelsen nr 636.

Den nationella lagstiftningens innehåll: I lagstiftningen anges följande alternativ till den särskilda föreskriften nr 636 i kapitel 3.3:

Begagnade litiumbatterier (UN 3090 och UN 3091) som samlats in för transport från den insamlingsplats där allmänheten lämnar batterier till mellanbearbetningsanläggningen tillsammans med andra batterier som inte innehåller litium (UN 2800 och UN 3028) ska inte omfattas av övriga bestämmelser i ADR om de uppfyller följande villkor:

| — | De ska vara förpackade i fat 1H2 eller lådor 4H2, som uppfyller provningskraven för fasta ämnen i förpackningsgrupp II. |
| --- | --- |

—

De ska vara förpackade i fat 1H2 eller lådor 4H2, som uppfyller provningskraven för fasta ämnen i förpackningsgrupp II.

| — | Endast 5 % av varje förpackning får utgöras av litium- och litiumjonbatterier. |
| --- | --- |

—

Endast 5 % av varje förpackning får utgöras av litium- och litiumjonbatterier.

| — | Varje enskild förpacknings bruttovikt får ej överstiga 25 kg. |
| --- | --- |

—

Varje enskild förpacknings bruttovikt får ej överstiga 25 kg.

| — | Den samlade vikten per transportenhet får inte överstiga 333 kg. |
| --- | --- |

—

Den samlade vikten per transportenhet får inte överstiga 333 kg.

| — | Inget annat farligt gods får ingå i transporten. |
| --- | --- |

—

Inget annat farligt gods får ingå i transporten.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Kommentarer: Insamlingsställen för konsumenter finns ofta hos detaljister och det är inte rimligt att lära ett stort antal människor att sortera och förpacka uttjänta batterier i enlighet med ADR. Det brittiska systemet skulle skötas i enlighet med riktlinjerna i det brittiska ”Waste and Resources Action Programme” och skulle innebära att man måste tillhandahålla lämpliga förpackningar som uppfyller ADR-kraven samt lämpliga instruktioner.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021
  ”

| 2. | Avsnitt II.3 i bilaga II ska ersättas med följande:
  ”II.3   Nationella undantag

  Undantag för medlemsstaterna för transport av farligt gods på deras territorier i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2008/68/EG.
  Numrering av undantag: RA-a/bi/bii-MS-nn


  RA
  = Järnväg


  a/bi/bii
  = artikel 6.2 a/bi/bii


  MS
  = medlemsstat


  nn
  = löpnummer


  På grundval av artikel 6.2 a i direktiv 2008/68/EG



  DE Tyskland


  RA–a–DE–2

  Typ: Tillstånd för samemballering.
  Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.10.4 MP2.
  Innehållet i bilagan till direktivet: Förbud mot samemballering.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Klasserna 1.4S, 2, 3 och 6.1, tillstånd för samemballering av föremål i klass 1.4S (patroner till små vapen), aerosolbehållare (klass 2) och rengörings- och behandlingsmaterial i klass 3 och 6.1 (UN-nummer) som ska säljas som set i samemballering i förpackningsgrupp II och i mindre mängder.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Kommentarer: Förteckning nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  FR Frankrike


  RA–a–FR–3

  Typ: Transporter för järnvägsföretagets räkning.
  Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.
  Innehållet i bilagan till direktivet: Uppgifter om farligt gods ska anges på fraktsedeln.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Farligt gods i mängder som inte överskrider begränsningarna enligt 1.1.3.6 och som transporteras för järnvägsföretagets räkning behöver inte anges i lastdeklarationen.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.

  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  RA–a–FR–4

  Typ: Undantag från märkning av vissa postvagnar.
  Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.1.
  Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på att sätta etiketter på vagnar.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Etiketter måste endast sättas på postvagnar som transporterar mer än tre ton ämnen av samma klass (med undantag för klasserna 1, 6.2 och 7).
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.

  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  SE Sverige


  RA–a–SE–1

  Typ: Järnvägsvagnar som transporterar farligt gods som expressgods behöver inte vara försedda med etiketter.
  Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.1.
  Innehållet i bilagan till direktivet: Järnvägsvagnar som transporterar farligt gods ska vara försedda med etiketter.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Järnvägsvagnar som transporterar farligt gods som expressgods behöver inte vara försedda med etiketter.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.
  Kommentarer: Gods som betecknas som expressgods enligt RID omfattas av kvantitativa begränsningar. Med andra ord rör det sig om små mängder.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  UK Förenade kungariket


  RA–a–UK–1

  Typ: Transport av vissa relativt ofarliga radioaktiva föremål, exempelvis klockor, armbandsur, rökdetektorer och kompassrosor.
  Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: Största delen av bestämmelserna i RID.
  Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelserna om transport av ämnen av klass 7.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Vissa varor som innehåller begränsade mängder radioaktiva ämnen undantas helt från de nationella bestämmelserna.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods [Amendment] Regulations 1999).

  Kommentarer: Detta undantag är en kortsiktig åtgärd, som inte längre kommer att vara nödvändig när liknande ändringar av IAEA:s föreskrifter har införlivats med RID.
  Sista giltighetsdag: 30 juni 2021


  RA–a–UK–2

  Typ: Lättnad av begränsningarna för transporter av samlastade explosiva ämnen och för transporter av explosiva ämnen med andra typer av farligt gods, i vagnar, fordon och containrar (N4/5/6).
  Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5.2.1 och 7.5.2.2
  Innehållet i bilagan till direktivet: Begränsningar av vissa typer av samlastning.
  Den nationella lagstiftningens innehåll: Den nationella lagstiftningen är mindre begränsande när det gäller samlastning av explosiva ämnen, förutsatt att sådana transporter kan ske riskfritt.
  Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods [Amendment] Regulations 1999).

  Kommentarer: Förenade kungariket vill tillåta vissa anpassningar av bestämmelserna för samlastning av explosiva ämnen med andra explosiva ämnen och samlastning av explosiva ämnen med andra typer av farligt gods. Alla anpassningar kommer dock att innebära en begränsning av mängden av en eller flera delar av lasten och kommer endast att tillåtas förutsatt att alla rimliga och genomförbara åtgärder har vidtagits för att förhindra att de explosiva ämnena kommer i kontakt med, eller på annat sätt utgör en fara för eller blir utsatta för fara från, sådant gods.
  Exempel på anpassningar som Förenade kungariket kan komma att tillåta är:






  1. | Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361 får transporteras i samma fordon som farligt gods som klassificerats med UN-nummer 1942. Mängden av UN 1942 som får transporteras ska begränsas genom att det betraktas som ett explosivt ämne enligt 1.1D. |
| --- | --- | --- |

2.

Avsnitt II.3 i bilaga II ska ersättas med följande:

”II.3   Nationella undantag

Undantag för medlemsstaterna för transport av farligt gods på deras territorier i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 2008/68/EG.

Numrering av undantag: RA-a/bi/bii-MS-nn

RA
  = Järnväg

a/bi/bii
  = artikel 6.2 a/bi/bii

MS
  = medlemsstat

nn
  = löpnummer

På grundval av artikel 6.2 a i direktiv 2008/68/EG

DE Tyskland

RA–a–DE–2

Typ: Tillstånd för samemballering.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 4.1.10.4 MP2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Förbud mot samemballering.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Klasserna 1.4S, 2, 3 och 6.1, tillstånd för samemballering av föremål i klass 1.4S (patroner till små vapen), aerosolbehållare (klass 2) och rengörings- och behandlingsmaterial i klass 3 och 6.1 (UN-nummer) som ska säljas som set i samemballering i förpackningsgrupp II och i mindre mängder.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Kommentarer: Förteckning nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

FR Frankrike

RA–a–FR–3

Typ: Transporter för järnvägsföretagets räkning.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.4.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Uppgifter om farligt gods ska anges på fraktsedeln.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Farligt gods i mängder som inte överskrider begränsningarna enligt 1.1.3.6 och som transporteras för järnvägsföretagets räkning behöver inte anges i lastdeklarationen.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RA–a–FR–4

Typ: Undantag från märkning av vissa postvagnar.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Krav på att sätta etiketter på vagnar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Etiketter måste endast sättas på postvagnar som transporterar mer än tre ton ämnen av samma klass (med undantag för klasserna 1, 6.2 och 7).

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

SE Sverige

RA–a–SE–1

Typ: Järnvägsvagnar som transporterar farligt gods som expressgods behöver inte vara försedda med etiketter.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Järnvägsvagnar som transporterar farligt gods ska vara försedda med etiketter.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Järnvägsvagnar som transporterar farligt gods som expressgods behöver inte vara försedda med etiketter.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kommentarer: Gods som betecknas som expressgods enligt RID omfattas av kvantitativa begränsningar. Med andra ord rör det sig om små mängder.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

UK Förenade kungariket

RA–a–UK–1

Typ: Transport av vissa relativt ofarliga radioaktiva föremål, exempelvis klockor, armbandsur, rökdetektorer och kompassrosor.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: Största delen av bestämmelserna i RID.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelserna om transport av ämnen av klass 7.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Vissa varor som innehåller begränsade mängder radioaktiva ämnen undantas helt från de nationella bestämmelserna.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods [Amendment] Regulations 1999).

Kommentarer: Detta undantag är en kortsiktig åtgärd, som inte längre kommer att vara nödvändig när liknande ändringar av IAEA:s föreskrifter har införlivats med RID.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RA–a–UK–2

Typ: Lättnad av begränsningarna för transporter av samlastade explosiva ämnen och för transporter av explosiva ämnen med andra typer av farligt gods, i vagnar, fordon och containrar (N4/5/6).

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5.2.1 och 7.5.2.2

Innehållet i bilagan till direktivet: Begränsningar av vissa typer av samlastning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Den nationella lagstiftningen är mindre begränsande när det gäller samlastning av explosiva ämnen, förutsatt att sådana transporter kan ske riskfritt.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods [Amendment] Regulations 1999).

Kommentarer: Förenade kungariket vill tillåta vissa anpassningar av bestämmelserna för samlastning av explosiva ämnen med andra explosiva ämnen och samlastning av explosiva ämnen med andra typer av farligt gods. Alla anpassningar kommer dock att innebära en begränsning av mängden av en eller flera delar av lasten och kommer endast att tillåtas förutsatt att alla rimliga och genomförbara åtgärder har vidtagits för att förhindra att de explosiva ämnena kommer i kontakt med, eller på annat sätt utgör en fara för eller blir utsatta för fara från, sådant gods.

Exempel på anpassningar som Förenade kungariket kan komma att tillåta är:

1.

Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361 får transporteras i samma fordon som farligt gods som klassificerats med UN-nummer 1942. Mängden av UN 1942 som får transporteras ska begränsas genom att det betraktas som ett explosivt ämne enligt 1.1D.

| 2. | Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453 får transporteras i samma fordon som farligt gods (med undantag av brandfarliga gaser, smittfarliga ämnen och giftiga ämnen) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3, eller en kombination av dessa, förutsatt att den totala vikten eller volymen av farligt gods i transportkategori 2 inte överstiger 500 kg eller liter och att den sammanlagda nettovikten för sådana explosiva ämnen inte överstiger 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Explosiva ämnen som klassificerats med UN-nummer 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453 får transporteras i samma fordon som farligt gods (med undantag av brandfarliga gaser, smittfarliga ämnen och giftiga ämnen) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3, eller en kombination av dessa, förutsatt att den totala vikten eller volymen av farligt gods i transportkategori 2 inte överstiger 500 kg eller liter och att den sammanlagda nettovikten för sådana explosiva ämnen inte överstiger 500 kg.

| 3. | Explosiva ämnen enligt 1.4G får transporteras med brandfarliga vätskor och gaser i transportkategori 2 eller ej brandfarliga, ej giftiga gaser i transportkategori 3, eller en kombination av dessa i samma fordon, förutsatt att den totala vikten eller volymen för farligt gods inte överstiger 200 kg eller liter och den sammanlagda nettovikten för explosiva ämnen inte överstiger 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Explosiva ämnen enligt 1.4G får transporteras med brandfarliga vätskor och gaser i transportkategori 2 eller ej brandfarliga, ej giftiga gaser i transportkategori 3, eller en kombination av dessa i samma fordon, förutsatt att den totala vikten eller volymen för farligt gods inte överstiger 200 kg eller liter och den sammanlagda nettovikten för explosiva ämnen inte överstiger 20 kg.

| 4. | Explosiva föremål som klassificerats med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får transporteras med explosiva föremål i samhanteringsgrupp D, E eller F av vilka de utgör beståndsdelar. Den totala mängden av explosiva ämnen med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får inte överstiga 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Explosiva föremål som klassificerats med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får transporteras med explosiva föremål i samhanteringsgrupp D, E eller F av vilka de utgör beståndsdelar. Den totala mängden av explosiva ämnen med UN-nummer 0106, 0107 eller 0257 får inte överstiga 20 kg.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RA–a–UK–3

Typ: Tillstånd för olika maximala totala kvantiteter per transportenhet för gods av klass 1 i kategorierna 1 och 2 i tabellen i 1.1.3.1.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 1.1.3.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Undantag beroende på transportens art.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Fastställande av regler om undantag för begränsade kvantiteter och samlastade explosiva ämnen.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Kommentarer: Att tillåta olika begränsade kvantitetsgränser och multiplikationsfaktorer för samlastat gods av klass 1, dvs. 50 för kategori 1 och 500 för kategori 2. Vid beräkning av blandad last ska multiplikationsfaktorerna anges som 20 för transportkategori 1 och 2 för transportkategori 2.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RA–a–UK–4

Typ: Antagande av RA–a–FR–6.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 5.3.1.3.2.

Innehållet i bilagan till direktivet: Lättnader i kravet på etikettering vid kombitransport.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Kravet på storetikettering är inte tillämpligt när fordonets storetiketter är klart synliga.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Kommentarer: Detta har alltid varit en nationell bestämmelse i Förenade kungariket.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RA–a–UK–5

Typ: Distribution av gods i innerförpackningar till återförsäljare och användare (med undantag av sådant gods som tillhör klasserna 1, 4.2, 6.2 och 7) från lokala distributionsmagasin till återförsäljare eller användare och från återförsäljare till slutanvändare.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 6.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om tillverkning och provning av förpackningar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Inget krav på att förpackningar ska vara försedda med RID/ADR- eller UN-märkning.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Kommentarer: Det är olämpligt att tillämpa RID-bestämmelserna när det gäller de sista transportsträckorna från ett distributionsmagasin till en återförsäljare eller användare, eller från en återförsäljare till en slutanvändare. Detta undantag syftar till att tillåta transport av innerkärl för gods utan ytterförpackningar på järnvägssträckan av den lokala distributionsresan, om det är ämnat för detaljhandeln.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

På grundval av artikel 6.2 b i i direktiv 2008/68/EG

DE Tyskland

RA–bi–DE–2

Typ: Transporter av förpackat farligt avfall.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 1 till 5.

Innehållet i bilagan till direktivet: Klassificering, förpackning och märkning.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Klasserna 2 till 6.1, 8 och 9. Samemballering och transport av farligt avfall i förpackningar och IBC-behållare (mindre bulkbehållare). Avfall måste vara förpackat i inre förpackningar (när det samlas in) och delas in i specifika avfallsgrupper (för att undvika farliga reaktioner inom en avfallsgrupp). Användning av skriftliga specialinstruktioner som rör avfallsgrupperna och som utgör fraktsedel. Insamling av avfall från hushåll, laboratorier etc.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Kommentarer: Förteckning nr 6*.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

RA–bi–DE–3

Typ: Lokala transporter av UN 1381 (fosfor, gul, under vatten), klass 4.2, förpackningsgrupp I, tankvagnar på järnväg.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 6.8, 6.8.2.3.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser för konstruktion av tankar och tankvagnar. Kapitel 6.8, underavsnitt 6.8.2.3, kräver typgodkännande för tankar som används för transport av UN 1381 (fosfor, gul, under vatten).

Den nationella lagstiftningens innehåll: Lokal transport av UN 1381 (fosfor, gul, under vatten), klass 4.2, förpackningsgrupp I, över korta sträckor (från Sassnitz-Mukran till Lutherstadt Wittenberg-Piesteritz och Bitterfeld) i järnvägstankvagnar byggda enligt ryska normer. Transporten av varorna omfattas av kompletterande operativa bestämmelser som fastställts av de behöriga säkerhetsmyndigheterna.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Sista giltighetsdag: 30 januari 2020 (tillstånd förlängt)

DK Danmark

RA–bi–DK–1

Typ: Transport av farligt gods i tunnlar.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5

Innehållet i bilagan till direktivet: Lastning, lossning och säkerhetsavstånd.

Den nationella lagstiftningens innehåll: I lagstiftningen fastställs alternativa bestämmelser till dem i bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG i fråga om transport via järnvägstunneln i den fasta förbindelsen över Stora Bält. Dessa alternativa bestämmelser gäller endast lastvolym och avståndet mellan laster av farligt gods.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 februari 2005.

Kommentarer:

Sista giltighetsdag: 30 juni 2022

RA–bi–DK–2

Typ: Transport av farligt gods i tunnlar.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 7.5

Innehållet i bilagan till direktivet: Lastning, lossning och säkerhetsavstånd.

Den nationella lagstiftningens innehåll: I lagstiftningen fastställs alternativa bestämmelser till dem i bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG i fråga om transport via järnvägstunneln i den fasta förbindelsen över Öresund. Dessa alternativa bestämmelser gäller endast lastvolym och avståndet mellan laster av farligt gods.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 februari 2005.

Kommentarer:

Sista giltighetsdag: 28 februari 2022

SE Sverige

RA–bi–SE–1

Typ: Transport av farligt avfall till anläggningar för bortskaffande av farligt avfall.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: Del 5 och 6.

Innehållet i bilagan till direktivet: Bestämmelser om tillverkning och provning av förpackningar.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Transport av förpackningar innehållande farligt gods i form av avfall ska utföras i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv, från vilka endast ett fåtal undantag tillåts. Undantag tillåts inte för alla typer av ämnen och föremål.

De viktigaste undantagen är följande:

Småförpackningar (under 30 kg) med farligt gods i form av avfall får förpackas i förpackningar, inklusive IBC-behållare och storförpackningar, utan att uppfylla bestämmelserna i punkterna 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 och 6.6.5.4.3 i bilaga II, avsnitt II.1, till detta direktiv. Förpackningar, inklusive IBC-behållare och storförpackningar, behöver inte provas i transportfärdigt skick med ett representativt urval av små inre förpackningar.

Detta tillåts, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:

| — | Förpackningar, IBC-behållare och storförpackningar överensstämmer med en typ som har provats och godkänts enligt förpackningsgrupp I eller II i de tillämpliga bestämmelserna i avsnitt 6.1, 6.5 eller 6.6 i bilaga II, avsnitt II.1, till detta direktiv. |
| --- | --- |

—

Förpackningar, IBC-behållare och storförpackningar överensstämmer med en typ som har provats och godkänts enligt förpackningsgrupp I eller II i de tillämpliga bestämmelserna i avsnitt 6.1, 6.5 eller 6.6 i bilaga II, avsnitt II.1, till detta direktiv.

| — | De små förpackningarna förpackas med ett absorberande material som håller kvar all fri vätska som kan läcka ut i de yttre förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna under transporten. och |
| --- | --- |

—

De små förpackningarna förpackas med ett absorberande material som håller kvar all fri vätska som kan läcka ut i de yttre förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna under transporten. och

| — | Förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna i transportfärdigt skick har en bruttovikt på högst den tillåtna bruttovikt som anges på UN-märkningen för förpackningsgrupp I eller II för förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna. och |
| --- | --- |

—

Förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna i transportfärdigt skick har en bruttovikt på högst den tillåtna bruttovikt som anges på UN-märkningen för förpackningsgrupp I eller II för förpackningarna, IBC-behållarna eller storförpackningarna. och

| — | Följande mening ingår i transportdokumentet enligt ADR-S: ”Förpackat enligt del 16”. |
| --- | --- |

—

Följande mening ingår i transportdokumentet enligt ADR-S: ”Förpackat enligt del 16”.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Tillägg S – Särskilda nationella bestämmelser för transport av farligt gods på järnväg, utgiven i enlighet med lagen om transport av farligt gods

Kommentarer: Punkterna 6.1.5.2.1, 6.1.5.8.2, 6.5.6.1.2, 6.5.6.14.2, 6.6.5.2.1 och 6.6.5.4.3 i bilaga II, avsnitt II.1, till detta direktiv är svåra att tillämpa, eftersom förpackningarna, IBC-behållarna och storförpackningarna ska provas med ett representativt urval av avfallet, vilket är svårt att förutse i förväg.

Sista giltighetsdag: 30 juni 2021

På grundval av artikel 6.2 b ii i direktiv 2008/68/EG

DE Tyskland

RA–bii–DE–1

Typ: Lokal transport av UN 1051 (vätecyanid, stabiliserad, i flytande form, innehållande högst 1 viktprocent vatten), i järnvägstankvagnar, genom undantag från bilaga II, avsnitt II, till direktiv 2008/68/EG.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1 till direktiv 2008/68/EG: 3.2, 4.3.2.1.1.

Innehållet i bilagan till direktivet: Förbud mot transport av UN 1051 (vätecyanid), stabiliserad, i flytande form, innehållande högst 1 viktprocent vatten, i järnvägstankvagnar (RID-tankar).

Den nationella lagstiftningens innehåll: Lokala transporter på järnväg på bestämda rutter som ingår i en viss industriprocess och som övervakas noga i enlighet med tydligt angivna villkor. Transporten sker i tankvagnar som genomgått ett särskilt tillståndsförfarande för detta ändamål och vars konstruktion och tillbehör ständigt anpassas till de senaste säkerhetskraven. Transporten regleras i detalj i kompletterande operativa säkerhetsbestämmelser i överensstämmelse med berörda myndigheter för säkerhet och larmmyndigheter, och övervakas av berörda tillsynsmyndigheter.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Ausnahmezulassung Eisenbahn-Bundesamt, No E 1/97.

Sista giltighetsdag: 1 januari 2023

RA–bii–DE–2

Typ: Lokala transporter på bestämda rutter av UN 1402 (kalciumkarbid), förpackningsgrupp I, i behållare på godsvagnar.

Hänvisning till bilaga II, avsnitt II.1, till direktiv 2008/68/EG: 3.2, 7.3.1.1

Innehållet i bilagan till direktivet: Allmänna bestämmelser för transport i bulk. Kapitel 3.2, tabell A, tillåter inte att kalciumkarbid transporteras i bulk.

Den nationella lagstiftningens innehåll: Lokala transporter på järnväg av UN 1402 (kalciumkarbid), förpackningsgrupp I, på bestämda rutter som ingår i en viss industriprocess och som övervakas noga i enlighet med tydligt angivna villkor. Lasten transporteras i specialbyggda containrar i godsvagnar. Transporten av varorna omfattas av kompletterande operativa bestämmelser som fastställts av de behöriga säkerhetsmyndigheterna.

Ursprunglig hänvisning till den nationella lagstiftningen: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Sista giltighetsdag: 15 januari 2024
  ”

| 3. | Avsnitt III.3 i bilaga II ska ersättas med följande:
  ”III.3   
  Nationella undantag”. |
| --- | --- |

3.

Avsnitt III.3 i bilaga II ska ersättas med följande:

”III.3   
  Nationella undantag”.

---