# Euroopa Liidu L 181/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik18. juuli 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 181

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik18. juuli 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1009, 17. juuli 2018, millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1010, 13. juuli 2018, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Radicchio Variegato di Castelfranco (KGT) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1011, 17. juuli 2018, millega antakse luba UV-töödeldud seente kasutuskoguste suurendamiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 alusel ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1012, 17. juuli 2018, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/671 | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1013, 17. juuli 2018, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes | 39 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/1014, 13. juuli 2018, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige | 84 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/1015, 13. juuli 2018, millega nimetatakse ametisse kaks Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget | 85 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2018/1016, 17. juuli 2018, millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 86 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1009, 17. juuli 2018, millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1010, 13. juuli 2018, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Radicchio Variegato di Castelfranco (KGT)

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1011, 17. juuli 2018, millega antakse luba UV-töödeldud seente kasutuskoguste suurendamiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 alusel ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1012, 17. juuli 2018, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/671

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1013, 17. juuli 2018, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes

39

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/1014, 13. juuli 2018, millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

84

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/1015, 13. juuli 2018, millega nimetatakse ametisse kaks Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget

85

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2018/1016, 17. juuli 2018, millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1009,

17. juuli 2018,

millega rakendatakse määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. augusti 2017. aasta määrust (EL) 2017/1509, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007, (1) eriti selle artikli 47 lõiget 5,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. augustil 2017 vastu määruse (EL) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. augustil 2017 vastu määruse (EL) 2017/1509.

| (2) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu („ÜRO Julgeolekunõukogu“) resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee muutis 9. juulil 2018 loetelu seoses ühe isiku ja ühe üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu („ÜRO Julgeolekunõukogu“) resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee muutis 9. juulil 2018 loetelu seoses ühe isiku ja ühe üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BLÜMEL

---

(1)  
  ELT L 224, 31.8.2017, lk 1.

1

---

LISA

| 1. | Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „a) Füüsilised isikud“ all asendatakse kanne 4 järgmisega:










  „4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Yongbyon Nuclear Research Centre'i (Yongbyoni tuumauuringute keskus) endine direktor ja tuumarelvainstituudi juht, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „a) Füüsilised isikud“ all asendatakse kanne 4 järgmisega:

„4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Yongbyon Nuclear Research Centre'i (Yongbyoni tuumauuringute keskus) endine direktor ja tuumarelvainstituudi juht, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis.“

| 2. | Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „b) Juriidilised isikud, üksused ja asutused“ all asendatakse kanne 28 järgmisega:










  „28. | Munitions Industry Department (laskemoonatööstuse osakond) | Sõjaliste tarnete tööstuse osakond | Pyongyang, KRDV | 2.3.2016 | Laskemoonatööstuse osakond tegeleb KRDV raketiprogrammi peamiste aspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab järelevalve eest, mida teostatakse KRDV ballistiliste rakettide, sealhulgas Taepo Dong-2 arendamiseks. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV relvatootmise ning teadus- ja arendusprogrammide üle, sealhulgas KRDV ballistiliste rakettide programmi üle. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV tuumaprogrammi üle. Tuumarelvainstituut allub laskemoonatööstuse osakonnale.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Määruse (EL) 2017/1509 XIII lisa pealkirja „b) Juriidilised isikud, üksused ja asutused“ all asendatakse kanne 28 järgmisega:

„28.

Munitions Industry Department (laskemoonatööstuse osakond)

Sõjaliste tarnete tööstuse osakond

Pyongyang, KRDV

2.3.2016

Laskemoonatööstuse osakond tegeleb KRDV raketiprogrammi peamiste aspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab järelevalve eest, mida teostatakse KRDV ballistiliste rakettide, sealhulgas Taepo Dong-2 arendamiseks. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV relvatootmise ning teadus- ja arendusprogrammide üle, sealhulgas KRDV ballistiliste rakettide programmi üle. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV tuumaprogrammi üle. Tuumarelvainstituut allub laskemoonatööstuse osakonnale.“

---

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1010,

13. juuli 2018,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Radicchio Variegato di Castelfranco“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1263/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 783/2008 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Radicchio Variegato di Castelfranco“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1263/96 (2) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 783/2008 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Radicchio Variegato di Castelfranco“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Radicchio Variegato di Castelfranco“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 1. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1263/96, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 5. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 783/2008, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Radicchio Variegato di Castelfranco (KGT)) (ELT L 209, 6.8.2008, lk 5).

3

(4)  
  ELT C 51, 10.2.2018, lk 8.

4

---

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1011,

17. juuli 2018,

millega antakse luba UV-töödeldud seente kasutuskoguste suurendamiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2283 alusel ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu liidu turule laskmiseks loa andmise ja liidu loetelu uuendamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 kohaselt peab komisjon tegema otsuse uuendtoidu liidu turule laskmiseks loa andmise ja liidu loetelu uuendamise kohta.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2355 (3) lubati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (4) lasta uuendtoiduna turule UV-töödeldud seeni. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2355 (3) lubati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 (4) lasta uuendtoiduna turule UV-töödeldud seeni.

| (5) | 23. juulil 2015 esitasid ettevõtjad Banken Champignons Group B.V. ja J.K. Holding B.V. Madalmaade pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna liidu turule UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus). |
| --- | --- |

(5)

23. juulil 2015 esitasid ettevõtjad Banken Champignons Group B.V. ja J.K. Holding B.V. Madalmaade pädevale asutusele taotluse lasta määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna liidu turule UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus).

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 alusel sai sellest loast 2018. aasta jaanuaris üldluba. Kuna kõnealuste ettevõtjate taotluses käsitletakse suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seeni, tuleks käesolevat määrust käsitada kasutusala laiendamise loana. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 alusel sai sellest loast 2018. aasta jaanuaris üldluba. Kuna kõnealuste ettevõtjate taotluses käsitletakse suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seeni, tuleks käesolevat määrust käsitada kasutusala laiendamise loana.

| (7) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 1 kohaselt käsitatakse iga niisugust taotlust uuendtoidu liidu turule laskmiseks, mis on liikmesriigile esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ja mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust enne 1. jaanuari 2018, määruse (EL) 2015/2283 kohaselt esitatud taotlusena. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 35 lõike 1 kohaselt käsitatakse iga niisugust taotlust uuendtoidu liidu turule laskmiseks, mis on liikmesriigile esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4 ja mille kohta ei ole tehtud lõplikku otsust enne 1. jaanuari 2018, määruse (EL) 2015/2283 kohaselt esitatud taotlusena.

| (8) | Kuigi taotlus UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seente (Agaricus bisporus) uuendtoiduna liidu turule laskmiseks esitati liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4, vastab taotlus ka määruses (EL) 2015/2283 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi taotlus UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seente (Agaricus bisporus) uuendtoiduna liidu turule laskmiseks esitati liikmesriigile kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 4, vastab taotlus ka määruses (EL) 2015/2283 sätestatud nõuetele.

| (9) | Madalmaade pädev asutus avaldas 20. septembril 2017 oma esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus) vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(9)

Madalmaade pädev asutus avaldas 20. septembril 2017 oma esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus) vastavad määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (10) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 5. oktoobril 2017. Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60 päeva jooksul esitasid teised liikmesriigid oma märkused tagamaks, et EFSA (5) kehtestatud D-vitamiini lubatavat päevadoosi ei ületata. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 5. oktoobril 2017. Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus sätestatud 60 päeva jooksul esitasid teised liikmesriigid oma märkused tagamaks, et EFSA (5) kehtestatud D-vitamiini lubatavat päevadoosi ei ületata.

| (11) | Võttes arvesse teiste liikmesriikide tehtud märkusi, esitas taotleja lisaselgitusi, millega liikmesriigid ja komisjon rahule jäid. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse teiste liikmesriikide tehtud märkusi, esitas taotleja lisaselgitusi, millega liikmesriigid ja komisjon rahule jäid.

| (12) | Kõnealused selgitused annavad piisavalt alust kinnitada, et UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus) vastavad kavandatud kasutuskoguse juures määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealused selgitused annavad piisavalt alust kinnitada, et UV-töödeldud, suurendatud D2-vitamiini sisaldusega seened (Agaricus bisporus) vastavad kavandatud kasutuskoguse juures määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (13) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr1169/2011 (6) VI lisa A osa punktis 1 on nõutud, et toidu nimetus peab sisaldama andmeid või sellele tuleb lisada andmed toidu eritöötluse kohta kõikidel juhtudel, kui sellise info puudumine võiks tarbijaid eksitada. Kuna tarbijad tavaliselt ei eelda, et seeni oleks ultraviolettkiirgusega töödeldud, peab kõnealuse toidu nimetus sisaldama teavet või tuleb sellele lisada teave sellise töötlemise kohta, et vältida tarbijate eksitamist. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr1169/2011 (6) VI lisa A osa punktis 1 on nõutud, et toidu nimetus peab sisaldama andmeid või sellele tuleb lisada andmed toidu eritöötluse kohta kõikidel juhtudel, kui sellise info puudumine võiks tarbijaid eksitada. Kuna tarbijad tavaliselt ei eelda, et seeni oleks ultraviolettkiirgusega töödeldud, peab kõnealuse toidu nimetus sisaldama teavet või tuleb sellele lisada teave sellise töötlemise kohta, et vältida tarbijate eksitamist.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   UV-töödeldud seeni käsitlevat kannet liidus lubatud uuendtoitude loetelus, millele on osutatud määruse (EL) 2015/2283 artiklis 8, muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

2.   Liidu loetelu kanne, millele osutatakse lõikes 1, sisaldab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 14. detsembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2355, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97 lasta uuendtoiduna turule ultraviolettkiirgusega töödeldud seeni (ELT L 336, 16.12.2017, lk 52).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

4

(5)  
  EFSA Journal 2012; 10(7):2813

5

EFSA Journal

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

6

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse UV-töödeldud seeni (Agaricus bisporus) käsitlev kanne järgmisega:









  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus) | Määratud toidugrupp | D2-vitamiini piirnorm | 1. | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)“. |

1)

Tabelis 1 („Lubatud uuendtoidud“) asendatakse UV-töödeldud seeni (Agaricus bisporus) käsitlev kanne järgmisega:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

„UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)

Määratud toidugrupp

D2-vitamiini piirnorm

1.

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)“.

| 2. | Uuendtoidu nimetusega koos peab selle enda või seda sisaldava toiduaine märgistusel olema esitatud märge: „D-vitamiini sisalduse suurendamiseks kasutati kontrollitud valgustöötlust“ või „D2-vitamiini sisalduse suurendamiseks kasutati UV-töötlust“.“ |
| --- | --- |

2.

Uuendtoidu nimetusega koos peab selle enda või seda sisaldava toiduaine märgistusel olema esitatud märge: „D-vitamiini sisalduse suurendamiseks kasutati kontrollitud valgustöötlust“ või „D2-vitamiini sisalduse suurendamiseks kasutati UV-töötlust“.“

Seened (Agaricus bisporus)

20 μg D2-vitamiini 100 g toorkaalu kohta

| 2) | Tabelis 2 („Spetsifikatsioonid“) asendatakse UV-töödeldud seeni (Agaricus bisporus) käsitlev kanne järgmisega:






  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus) | Kirjeldus/määratlus:

  Korjatud kaubanduslikult kasvatatud seened Agaricus bisporus töödeldakse UV-valgusega.
  UV-kiirgusega töötlemine: kiiritamisprotsess, milles kasutatakse ultraviolettkiirgust lainepikkusega 200–800 nm.

  D2-vitamiin:

  Keemiline nimetus: (3β,5Z,7E)-22E,-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool
  Sünonüüm: ergokaltsiferool
  CASi nr: 50-14-6
  Molekulmass: 396,65 g/mol

  Sisaldus:

  D2-vitamiini sisaldus lõpptootes: 5–20 μg / 100 g (toormass) kõlblikkusaja möödumisel“ |

2)

Tabelis 2 („Spetsifikatsioonid“) asendatakse UV-töödeldud seeni (Agaricus bisporus) käsitlev kanne järgmisega:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„UV-töödeldud seened (Agaricus bisporus)

Kirjeldus/määratlus:

Korjatud kaubanduslikult kasvatatud seened Agaricus bisporus töödeldakse UV-valgusega.

UV-kiirgusega töötlemine: kiiritamisprotsess, milles kasutatakse ultraviolettkiirgust lainepikkusega 200–800 nm.

D2-vitamiin:

Keemiline nimetus: (3β,5Z,7E)-22E,-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool

Sünonüüm: ergokaltsiferool

CASi nr: 50-14-6

Molekulmass: 396,65 g/mol

Sisaldus:

D2-vitamiini sisaldus lõpptootes: 5–20 μg / 100 g (toormass) kõlblikkusaja möödumisel“

---

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1012,

17. juuli 2018,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/671

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“) ning eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 20. oktoobril 2017. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrataste (edaspidi „elektrijalgrattad“) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

20. oktoobril 2017. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrataste (edaspidi „elektrijalgrattad“) impordi suhtes.

| (2) | Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (3) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 8. septembril 2017 Euroopa Jalgrattatootjate Ühendus (European Bicycle Manufacturers Association, edaspidi „kaebuse esitaja“ või „EBMA“). Kaebuse esitaja toodang moodustab üle 25 % elektrijalgrataste kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 8. septembril 2017 Euroopa Jalgrattatootjate Ühendus (European Bicycle Manufacturers Association, edaspidi „kaebuse esitaja“ või „EBMA“). Kaebuse esitaja toodang moodustab üle 25 % elektrijalgrataste kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (4) | 21. detsembril 2017 algatas komisjon subsiidiumivastase uurimise seoses HRVst pärit elektrijalgrataste impordiga liitu ja alustas eraldi uurimist. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(4)

21. detsembril 2017 algatas komisjon subsiidiumivastase uurimise seoses HRVst pärit elektrijalgrataste impordiga liitu ja alustas eraldi uurimist. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3).

Euroopa Liidu Teatajas

3

1.2.   Impordi registreerimine

Impordi registreerimine

| (5) | 31. jaanuaril 2018 esitas kaebuse esitaja alusmääruse artikli 14 lõike 5 alusel taotluse HRVst pärit elektrijalgrataste impordi registreerimiseks. 3. mail 2018 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2018/671 (4) (edaspidi „registreerimismäärus“), millega kehtestati HRVst pärit elektrijalgrataste impordi registreerimise nõue alates 4. maist 2018. |
| --- | --- |

(5)

31. jaanuaril 2018 esitas kaebuse esitaja alusmääruse artikli 14 lõike 5 alusel taotluse HRVst pärit elektrijalgrataste impordi registreerimiseks. 3. mail 2018 avaldas komisjon rakendusmääruse (EL) 2018/671 (4) (edaspidi „registreerimismäärus“), millega kehtestati HRVst pärit elektrijalgrataste impordi registreerimise nõue alates 4. maist 2018.

4

| (6) | Vastuseks registreerimise taotlusele esitasid huvitatud isikud märkuseid, mida käsitleti registreerimismääruses. Komisjon kinnitab, et kaebuse esitajad esitasid impordi registreerimise vajaduse põhjendamiseks piisavalt tõendusmaterjali. Import HRVst ja selle turuosa oli järsult kasvanud. Seepärast lükati märkused tagasi. |
| --- | --- |

(6)

Vastuseks registreerimise taotlusele esitasid huvitatud isikud märkuseid, mida käsitleti registreerimismääruses. Komisjon kinnitab, et kaebuse esitajad esitasid impordi registreerimise vajaduse põhjendamiseks piisavalt tõendusmaterjali. Import HRVst ja selle turuosa oli järsult kasvanud. Seepärast lükati märkused tagasi.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele ja teadaolevatele importijatele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles selles osalema. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele ja teadaolevatele importijatele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles selles osalema.

| (9) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (10) | Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on esialgu valinud Šveitsi kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(10)

Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on esialgu valinud Šveitsi kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (11) | Mõned kaebust toetanud huvitatud isikud palusid kättemaksu kartuses enda isikute käsitlemist konfidentsiaalsena, kuna ostavad oma elektrijalgrataste teatavaid osi HRVst. Komisjon täitis pärast esitatud argumentide hindamist need palved. |
| --- | --- |

(11)

Mõned kaebust toetanud huvitatud isikud palusid kättemaksu kartuses enda isikute käsitlemist konfidentsiaalsena, kuna ostavad oma elektrijalgrataste teatavaid osi HRVst. Komisjon täitis pärast esitatud argumentide hindamist need palved.

| (12) | Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, edaspidi „CCCME“) ning Euroopa elektrijalgrataste importijate ühendus (Collective of European Importers of Electric Bicycles, edaspidi „CEIEB“), kes kumbki esindavad mitut huvitatud isikut, esitasid pärast menetluse algatamist märkused. |
| --- | --- |

(12)

Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, edaspidi „CCCME“) ning Euroopa elektrijalgrataste importijate ühendus (Collective of European Importers of Electric Bicycles, edaspidi „CEIEB“), kes kumbki esindavad mitut huvitatud isikut, esitasid pärast menetluse algatamist märkused.

| (13) | CCCME väitis, et põhjused, mille alusel komisjon mõne kaebust toetanud huvitatud poole isikut konfidentsiaalsena käsitles, olid nii ebapiisavad kui ka alusetud. CCCME sõnade kohaselt impordivad mõned liidu tootmisharu liikmed HRVst terveid elektrijalgrattaid ning seetõttu võib need alusmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel liidu tootjate hulka kuuluvate ettevõtjatena käsitlemise alt välja jätta. CCCME märkis, et mõne huvitatud poole isiku konfidentsiaalsena käsitlemine võtab eksportivatelt tootjatelt võimaluse kõnealuse juhtumi puhul olukorda korralikult uurida. |
| --- | --- |

(13)

CCCME väitis, et põhjused, mille alusel komisjon mõne kaebust toetanud huvitatud poole isikut konfidentsiaalsena käsitles, olid nii ebapiisavad kui ka alusetud. CCCME sõnade kohaselt impordivad mõned liidu tootmisharu liikmed HRVst terveid elektrijalgrattaid ning seetõttu võib need alusmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a alusel liidu tootjate hulka kuuluvate ettevõtjatena käsitlemise alt välja jätta. CCCME märkis, et mõne huvitatud poole isiku konfidentsiaalsena käsitlemine võtab eksportivatelt tootjatelt võimaluse kõnealuse juhtumi puhul olukorda korralikult uurida.

| (14) | Sarnaselt väitis CEIEB, et kaebus ei sisalda ei kõigi teadaolevate liidu samasuguse toote tootjate nimekirja ega ka nende tootjate toodangu mahtu ja väärtust. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kaebus sisaldas kõigi samasuguse toote teadaolevate tootjate nimekirja liidus (5) ning nende toodangu kogumahtu (6). Seetõttu oli CEIEB-l juurdepääs kõigi teadaolevate samasuguse toote liidus asuvate tootjate nimekirjale. |
| --- | --- |

(14)

Sarnaselt väitis CEIEB, et kaebus ei sisalda ei kõigi teadaolevate liidu samasuguse toote tootjate nimekirja ega ka nende tootjate toodangu mahtu ja väärtust. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kaebus sisaldas kõigi samasuguse toote teadaolevate tootjate nimekirja liidus (5) ning nende toodangu kogumahtu (6). Seetõttu oli CEIEB-l juurdepääs kõigi teadaolevate samasuguse toote liidus asuvate tootjate nimekirjale.

5

6

| (15) | See teave võimaldas CEIEB-l kindlaks teha, et ka kaks liidu tootjatena registreeritud äriühingut impordivad uurimisalust toodet vaatlusalusest riigist. Seetõttu on selge, et CEIEB-l oli selles osas võimalus oma kaitseõiguseid täielikult kasutada. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(15)

See teave võimaldas CEIEB-l kindlaks teha, et ka kaks liidu tootjatena registreeritud äriühingut impordivad uurimisalust toodet vaatlusalusest riigist. Seetõttu on selge, et CEIEB-l oli selles osas võimalus oma kaitseõiguseid täielikult kasutada. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (16) | Samuti väitis CCCME, et kaebuses ei olnud uurimise algatamiseks esitatud piisavalt tõendeid. CCCME esitas selleks neli põhjendust. |
| --- | --- |

(16)

Samuti väitis CCCME, et kaebuses ei olnud uurimise algatamiseks esitatud piisavalt tõendeid. CCCME esitas selleks neli põhjendust.

| (17) | Esiteks ei tohiks jätta Hiina tolliasutustelt saadud Hiina ekspordistatistikal põhinevaid impordiandmeid koos neis uuritava toote väljafiltreerimiseks tehtud kohandustega konfidentsiaalseks ning komisjon peaks nende allikat nõuetekohaselt uurima. |
| --- | --- |

(17)

Esiteks ei tohiks jätta Hiina tolliasutustelt saadud Hiina ekspordistatistikal põhinevaid impordiandmeid koos neis uuritava toote väljafiltreerimiseks tehtud kohandustega konfidentsiaalseks ning komisjon peaks nende allikat nõuetekohaselt uurima.

| (18) | Teiseks oleksid mõned kaebuses sisalduvad andmed, näiteks asjaomase sektori väidetav liigne tootmisvõimsus HRVs, eksitavad, kuna need ei puuduta mitte ainult elektrijalgrataste sektorit, vaid elektrijalgrataste ja jalgrataste sektoreid koos. Sarnaselt hinnataks üle liidu elektrijalgrataste turu mahtu, kuna see hõlmab kõiki elektrilisi kergsõidukeid, mitte ainult elektrijalgrattaid. |
| --- | --- |

(18)

Teiseks oleksid mõned kaebuses sisalduvad andmed, näiteks asjaomase sektori väidetav liigne tootmisvõimsus HRVs, eksitavad, kuna need ei puuduta mitte ainult elektrijalgrataste sektorit, vaid elektrijalgrataste ja jalgrataste sektoreid koos. Sarnaselt hinnataks üle liidu elektrijalgrataste turu mahtu, kuna see hõlmab kõiki elektrilisi kergsõidukeid, mitte ainult elektrijalgrattaid.

| (19) | Kolmandaks oleksid kaebuses esitatud väited subsideerimise kohta alusetud ja vajaksid omaette subsiidiumivastast uurimist. |
| --- | --- |

(19)

Kolmandaks oleksid kaebuses esitatud väited subsideerimise kohta alusetud ja vajaksid omaette subsiidiumivastast uurimist.

| (20) | Neljandaks esitati CCCME väitel kaebuses rida põhjendamata väiteid, mis kahjustavad HRV elektrijalgrataste tootmisharu, väites, et liidu tootjad on selles valdkonnas innovatsiooni vedajad ning Hiina tootjad pelgalt kopeerivad liidus toodetud elektrijalgrataste tehnoloogia hetkeseisu. |
| --- | --- |

(20)

Neljandaks esitati CCCME väitel kaebuses rida põhjendamata väiteid, mis kahjustavad HRV elektrijalgrataste tootmisharu, väites, et liidu tootjad on selles valdkonnas innovatsiooni vedajad ning Hiina tootjad pelgalt kopeerivad liidus toodetud elektrijalgrataste tehnoloogia hetkeseisu.

| (21) | Komisjon uuris kaebust kooskõlas alusmääruse artikliga 5 ning jõudis järeldusele, et uurimise algatamiseks vajalikud nõuded olid täidetud, st kaebuse esitaja esitatud tõendid olid piisavalt adekvaatsed ja täpsed. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama kaebuse esitajale kõnealuses lõikes käsitletavate küsimuste kohta hõlpsasti kättesaadavat teavet. Komisjon leidis esitatud tõendusmaterjali alusel, et see nõue on täidetud. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon uuris kaebust kooskõlas alusmääruse artikliga 5 ning jõudis järeldusele, et uurimise algatamiseks vajalikud nõuded olid täidetud, st kaebuse esitaja esitatud tõendid olid piisavalt adekvaatsed ja täpsed. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama kaebuse esitajale kõnealuses lõikes käsitletavate küsimuste kohta hõlpsasti kättesaadavat teavet. Komisjon leidis esitatud tõendusmaterjali alusel, et see nõue on täidetud.

| (22) | Seoses väitega Hiina impordiandmete kohta viitab komisjon registreerimismääruse jaotisele 3.2 ning käesoleva määruse jaotisele 4.3, milles käsitletakse seda väidet ammendavalt. |
| --- | --- |

(22)

Seoses väitega Hiina impordiandmete kohta viitab komisjon registreerimismääruse jaotisele 3.2 ning käesoleva määruse jaotisele 4.3, milles käsitletakse seda väidet ammendavalt.

| (23) | Seoses väitega liigse tootmisvõimsuse kohta on tõepoolest oluline uurida elektrijalgrataste ja jalgrataste liigset tootmisvõimsust koos, kuna jalgrataste tootmisvõimsust saab väheste kulude ja pingutustega kohandada elektrijalgrataste jaoks (vt põhjendus 172) ning on tõendeid selle kohta, et mõlemaid tooteid tootvad äriühingud seda ka regulaarselt teevad. |
| --- | --- |

(23)

Seoses väitega liigse tootmisvõimsuse kohta on tõepoolest oluline uurida elektrijalgrataste ja jalgrataste liigset tootmisvõimsust koos, kuna jalgrataste tootmisvõimsust saab väheste kulude ja pingutustega kohandada elektrijalgrataste jaoks (vt põhjendus 172) ning on tõendeid selle kohta, et mõlemaid tooteid tootvad äriühingud seda ka regulaarselt teevad.

| (24) | Mis puudutab märkuseid väidetava subsideerimise kohta Hiina turul, siis 21. detsembril 2017 algatas komisjon subsiidiumivastase uurimise seoses HRVst pärit elektrijalgrataste impordiga liitu ja alustas eraldi uurimist. See uurimine alles kestab. |
| --- | --- |

(24)

Mis puudutab märkuseid väidetava subsideerimise kohta Hiina turul, siis 21. detsembril 2017 algatas komisjon subsiidiumivastase uurimise seoses HRVst pärit elektrijalgrataste impordiga liitu ja alustas eraldi uurimist. See uurimine alles kestab.

| (25) | Mis puudutab aga väiteid innovatsiooni ja kopeerimise kohta, siis neljandas punktis nimetatud väidete õigsusel ei olnud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate küsimuste hulka. |
| --- | --- |

(25)

Mis puudutab aga väiteid innovatsiooni ja kopeerimise kohta, siis neljandas punktis nimetatud väidete õigsusel ei olnud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate küsimuste hulka.

| (26) | Komisjon järeldas, et kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon järeldas, et kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (27) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (28) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote suurima tüüpilise müügimahu alusel uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse eri tooteliike ja geograafilist jaotust. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote suurima tüüpilise müügimahu alusel uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse eri tooteliike ja geograafilist jaotust.

| (29) | Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 60 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja 58 % kogumüügist. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(29)

Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 60 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja 58 % kogumüügist. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (30) | EBMA väitis, et valim keskendub liialt Hollandi turule ega anna piisavalt kaalu Prantsusmaa tootjatele. |
| --- | --- |

(30)

EBMA väitis, et valim keskendub liialt Hollandi turule ega anna piisavalt kaalu Prantsusmaa tootjatele.

| (31) | Komisjon märkis, et valimisse kaasati uurimisaluse toote suurimad turud ning sellised suurima toodangu- ja müügimahuga tootjad liidu turul, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märkis, et valimisse kaasati uurimisaluse toote suurimad turud ning sellised suurima toodangu- ja müügimahuga tootjad liidu turul, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

| (32) | Samuti märkis komisjon, et Prantsusmaa tootjate toodang moodustab vaid väikese osa elektrijalgrataste tootmisest liidus. Seetõttu ei ole Prantsusmaa tootjate hõlmamine valimi tüüpilisuse tagamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(32)

Samuti märkis komisjon, et Prantsusmaa tootjate toodang moodustab vaid väikese osa elektrijalgrataste tootmisest liidus. Seetõttu ei ole Prantsusmaa tootjate hõlmamine valimi tüüpilisuse tagamiseks vajalik.

| (33) | Üks huvitatud isik soovitas lisada valimisse ühe Saksamaa tootja. Asjaomane äriühing ei teinud aga koostööd ning seetõttu tuli märkus arvestamata jätta. See ei mõjutanud valimi tüüpilisust, kuna valim hõlmas 60 % tootmismahust ja sisaldas üht Saksamaa tootjat. |
| --- | --- |

(33)

Üks huvitatud isik soovitas lisada valimisse ühe Saksamaa tootja. Asjaomane äriühing ei teinud aga koostööd ning seetõttu tuli märkus arvestamata jätta. See ei mõjutanud valimi tüüpilisust, kuna valim hõlmas 60 % tootmismahust ja sisaldas üht Saksamaa tootjat.

| (34) | Eeltoodu põhjal kinnitas komisjon, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(34)

Eeltoodu põhjal kinnitas komisjon, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (35) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (36) | 21 sõltumatut importijat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimi, kuhu kaasati viis sõltumatut importijat suurima liitu suunatud impordi mahu alusel. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. |
| --- | --- |

(36)

21 sõltumatut importijat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimi, kuhu kaasati viis sõltumatut importijat suurima liitu suunatud impordi mahu alusel. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega.

| (37) | Üks huvitatud isik märkis, et importijate valim ei ole tüüpiline, kuna see ei hõlma Taani, Saksamaa, Itaalia ega Ühendkuningriigi importijaid ning keskendub liigselt elektrilisi linnajalgrattaid ostvatele importijatele. |
| --- | --- |

(37)

Üks huvitatud isik märkis, et importijate valim ei ole tüüpiline, kuna see ei hõlma Taani, Saksamaa, Itaalia ega Ühendkuningriigi importijaid ning keskendub liigselt elektrilisi linnajalgrattaid ostvatele importijatele.

| (38) | Taani, Saksamaa ja Ühendkuningriigi koostööd tegevad importijad olid valimisse kaasatud importijatest siiski palju väiksemad ning Itaaliast ei teinud koostööd ükski importija. Samuti importisid valimisse kaasatud importijad laia valikut tooteid, sealhulgas elektrilisi linnajalgrattaid, elektrilisi trekijalgrattaid, elektrilisi mägijalgrattaid ja kokkupandavaid elektrijalgrattaid. |
| --- | --- |

(38)

Taani, Saksamaa ja Ühendkuningriigi koostööd tegevad importijad olid valimisse kaasatud importijatest siiski palju väiksemad ning Itaaliast ei teinud koostööd ükski importija. Samuti importisid valimisse kaasatud importijad laia valikut tooteid, sealhulgas elektrilisi linnajalgrattaid, elektrilisi trekijalgrattaid, elektrilisi mägijalgrattaid ja kokkupandavaid elektrijalgrattaid.

| (39) | Lisaks märgib komisjon, et valim sisaldas suurimat impordimahtu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks märgib komisjon, et valim sisaldas suurimat impordimahtu, mida oli ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida.

| (40) | Eeltoodu põhjal kinnitas komisjon, et valim on koostööd tegevate importijate suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(40)

Eeltoodu põhjal kinnitas komisjon, et valim on koostööd tegevate importijate suhtes tüüpiline.

1.5.3.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (41) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (42) | 96 HRV eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Üks tootja ei teatanud uurimisperioodi jooksul elektrijalgrataste ELi suunatud ekspordist ja seega ei tunnistatud teda valimisse sobivaks. Komisjon koostas suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal esialgse valimi neljast koostööd tegevast tootjate rühmast. |
| --- | --- |

(42)

96 HRV eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Üks tootja ei teatanud uurimisperioodi jooksul elektrijalgrataste ELi suunatud ekspordist ja seega ei tunnistatud teda valimisse sobivaks. Komisjon koostas suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal esialgse valimi neljast koostööd tegevast tootjate rühmast.

| (43) | Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate elektrijalgrattaid eksportivate tootjate ja HRV ametiasutustega. |
| --- | --- |

(43)

Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate elektrijalgrattaid eksportivate tootjate ja HRV ametiasutustega.

| (44) | Kolm valimisse kaasamata eksportivat tootjat väitsid, et neid tulnuks kaasata valimisse nende toodangu või müügi väidetavate iseärasuste tõttu, mis eristavad neid mõnest või kõigist valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest. |
| --- | --- |

(44)

Kolm valimisse kaasamata eksportivat tootjat väitsid, et neid tulnuks kaasata valimisse nende toodangu või müügi väidetavate iseärasuste tõttu, mis eristavad neid mõnest või kõigist valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest.

| (45) | Need iseärasused ei ole alusmääruse artikli 17 lõike 1 (mille alusel valim moodustatakse) seisukohast olulised. Komisjon moodustas vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 valimi, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida: Ükski kõnealusest kolmest valimisse kaasamata eksportivast tootjast ei väitnud, et nad selle kriteeriumi alusel valimisse oleksid kvalifitseerunud, ning ükski neist ei väitnud, et valimi moodustamise kriteeriumit tuleks muuta. Seetõttu lükati need kolm taotlust tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Need iseärasused ei ole alusmääruse artikli 17 lõike 1 (mille alusel valim moodustatakse) seisukohast olulised. Komisjon moodustas vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 valimi, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli komisjoni käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida: Ükski kõnealusest kolmest valimisse kaasamata eksportivast tootjast ei väitnud, et nad selle kriteeriumi alusel valimisse oleksid kvalifitseerunud, ning ükski neist ei väitnud, et valimi moodustamise kriteeriumit tuleks muuta. Seetõttu lükati need kolm taotlust tagasi.

| (46) | Pärast valimi moodustamisele reageerimise tähtaja möödumist ning valimi moodustamist ja küsimustike väljasaatmist andis endast märku üks eksportiv tootja, kes palus end käsitada koostööd tegevana, kuna ta oli samaaegse subsiidiumivastase uurimise valimi moodustamise etapis õigel ajal reageerinud. Taotlust ei rahuldatud, kuna äriühing ei teatanud endast käesoleva uurimise käigus tähtaegselt. |
| --- | --- |

(46)

Pärast valimi moodustamisele reageerimise tähtaja möödumist ning valimi moodustamist ja küsimustike väljasaatmist andis endast märku üks eksportiv tootja, kes palus end käsitada koostööd tegevana, kuna ta oli samaaegse subsiidiumivastase uurimise valimi moodustamise etapis õigel ajal reageerinud. Taotlust ei rahuldatud, kuna äriühing ei teatanud endast käesoleva uurimise käigus tähtaegselt.

1.6.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (47) | Kuus valimisse kaasamata eksportivat tootjat taotles ametlikult alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel individuaalset kontrollimist. Nendest kaks taotles turumajanduslikku kohtlemist, mis tähendab veel kahe turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi analüüsi ja kontrolli. Peale selle on kolm ametlikult individuaalset kontrollimist taotlenud äriühingut kokku kuut seotud kauplejat hõlmavad äriühingute rühmad. Juhtumi töörühmad peaksid analüüsima ja kontrollima ka nende vastuseid dumpinguvastase küsimustiku asjaomasele osale. Nii suure arvu taotluste uurimine oleks põhjendamatult koormav ning seda ei saa uurimiseks ettenähtud aja jooksul põhjendatult eeldada. Seetõttu otsustas komisjon ühtegi individuaalse uurimise alustamise taotlust mitte rahuldada. |
| --- | --- |

(47)

Kuus valimisse kaasamata eksportivat tootjat taotles ametlikult alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel individuaalset kontrollimist. Nendest kaks taotles turumajanduslikku kohtlemist, mis tähendab veel kahe turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi analüüsi ja kontrolli. Peale selle on kolm ametlikult individuaalset kontrollimist taotlenud äriühingut kokku kuut seotud kauplejat hõlmavad äriühingute rühmad. Juhtumi töörühmad peaksid analüüsima ja kontrollima ka nende vastuseid dumpinguvastase küsimustiku asjaomasele osale. Nii suure arvu taotluste uurimine oleks põhjendamatult koormav ning seda ei saa uurimiseks ettenähtud aja jooksul põhjendatult eeldada. Seetõttu otsustas komisjon ühtegi individuaalse uurimise alustamise taotlust mitte rahuldada.

1.7.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

| (48) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Ainult üks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate rühm esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, mida komisjon hindas. |
| --- | --- |

(48)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Ainult üks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate rühm esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, mida komisjon hindas.

1.8.   Küsimustiku vastused

Küsimustiku vastused

| (49) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile valimisse kaasatud äriühingutele, individuaalset kontrolli taotleda kavatsenud eksportivatele tootjatele ja 27 võimalikule võrdlusriigi tootjale Austraalias, Jaapanis, Mehhikos, Lõuna-Koreas, Šveitsis, Taiwanil, Tais, Türgis ja Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile valimisse kaasatud äriühingutele, individuaalset kontrolli taotleda kavatsenud eksportivatele tootjatele ja 27 võimalikule võrdlusriigi tootjale Austraalias, Jaapanis, Mehhikos, Lõuna-Koreas, Šveitsis, Taiwanil, Tais, Türgis ja Ameerika Ühendriikides.

| (50) | Komisjon sai kõigilt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, sõltumatutelt importijatelt, HRV eksportivatelt tootjatelt, individuaalset kontrolli taotlenud HRV eksportivatelt tootjatelt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt Šveitsis küsimustikule täielikud vastused. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon sai kõigilt valimisse kaasatud liidu tootjatelt, sõltumatutelt importijatelt, HRV eksportivatelt tootjatelt, individuaalset kontrolli taotlenud HRV eksportivatelt tootjatelt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt Šveitsis küsimustikule täielikud vastused.

1.9.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (51) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | liidu tootjad:






  — | Accell Group (Heerenveen, Madalmaad); |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

liidu tootjad:

—

Accell Group (Heerenveen, Madalmaad);

| — | Eurosport DHS SA (Deva, Rumeenia) ja temaga seotud äriühing Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Eurosport DHS SA (Deva, Rumeenia) ja temaga seotud äriühing Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Saksamaa);

| — | Derby Cycle Werke GmbH (Cloppenburg, Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Werke GmbH (Cloppenburg, Saksamaa);

| — | Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Madalmaad); |
| --- | --- |

—

Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Madalmaad);

| | HRV eksportivad tootjad:






  — | Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin); |
| --- | --- | --- |

HRV eksportivad tootjad:

—

Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin);

| — | Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd; Giant (China) Co., Ltd (Kunshan) ja Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin); |
| --- | --- |

—

Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd; Giant (China) Co., Ltd (Kunshan) ja Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin);

| — | Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua); |
| --- | --- |

—

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua);

| — | Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou); |
| --- | --- |

—

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou);

| | võrdlusriigi tootjad:






  — | Bicycletec AG (Huttwil, Šveits); |
| --- | --- | --- |

võrdlusriigi tootjad:

—

Bicycletec AG (Huttwil, Šveits);

| | liidu sõltumatud importijad:






  — | Hartmobile B.V. (Amsterdam, Madalmaad); |
| --- | --- | --- |

liidu sõltumatud importijad:

—

Hartmobile B.V. (Amsterdam, Madalmaad);

| — | Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Madalmaad); |
| --- | --- |

—

Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Madalmaad);

| | Seotud importijad liidus:






  — | Giant Europe B.V. (Lelystad, Madalmaad); |
| --- | --- | --- |

Seotud importijad liidus:

—

Giant Europe B.V. (Lelystad, Madalmaad);

| — | Giant Benelux B.V. (Lelystad, Madalmaad); |
| --- | --- |

—

Giant Benelux B.V. (Lelystad, Madalmaad);

| — | Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Saksamaa).

1.10.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (52) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(52)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2016 kuni 30. septembrini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (53) | Vaatlusalune toode on HRVst pärinevad ja praegu CN-koodide 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (TARIC-kood 8711609010) alla kuuluvad pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrattad (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(53)

Vaatlusalune toode on HRVst pärinevad ja praegu CN-koodide 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (TARIC-kood 8711609010) alla kuuluvad pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrattad (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (54) | See määratlus hõlmab erinevaid elektrijalgrataste tüüpe. |
| --- | --- |

(54)

See määratlus hõlmab erinevaid elektrijalgrataste tüüpe.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (55) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised omadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(55)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised omadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse esialgu võrdlusriigiks valitud Šveitsi siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse esialgu võrdlusriigiks valitud Šveitsi siseturul;

| c) | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida ta müüb liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida ta müüb liidu turul.

| (56) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (57) | CCCME vaidlustas oma uurimise algatamise järel esitatud märkustes komisjoni kavatsuse rühmitada kõiki elektrijalgrattaid üheainsa tootena. Eelkõige väitsid nad, et elektrilised kiirjalgrattad (elektrijalgrattad kiirusega üle 25 km/h ja kuni 45 km/h) tuleks uurimise alt välja jätta. Kui tavalise elektrijalgratta mootori maksimaalne võimsus (7) on 250 W, siis elektrilise kiirjalgratta mootoril võib olla suurem võimsus, tavaliselt 350–500 W. |
| --- | --- |

(57)

CCCME vaidlustas oma uurimise algatamise järel esitatud märkustes komisjoni kavatsuse rühmitada kõiki elektrijalgrattaid üheainsa tootena. Eelkõige väitsid nad, et elektrilised kiirjalgrattad (elektrijalgrattad kiirusega üle 25 km/h ja kuni 45 km/h) tuleks uurimise alt välja jätta. Kui tavalise elektrijalgratta mootori maksimaalne võimsus (7) on 250 W, siis elektrilise kiirjalgratta mootoril võib olla suurem võimsus, tavaliselt 350–500 W.

7

| (58) | CCCME väitis, et neil jalgratastel on oluliselt erinevad omadused ja ettenähtud kasutusotstarbed ning samuti oluliselt erinevad hinnad. Tarbija vaatepunktist ei ole elektrilised kiirjalgrattad kõigi teiste käesoleva uurimisega hõlmatud elektrijalgratastega asendatavad. |
| --- | --- |

(58)

CCCME väitis, et neil jalgratastel on oluliselt erinevad omadused ja ettenähtud kasutusotstarbed ning samuti oluliselt erinevad hinnad. Tarbija vaatepunktist ei ole elektrilised kiirjalgrattad kõigi teiste käesoleva uurimisega hõlmatud elektrijalgratastega asendatavad.

| (59) | CCCME sõnul on mitu põhjust, miks elektrilised kiirjalgrattad teistest elektrijalgratastest erinevad. Esiteks on neil erinevad materjalid ja komponendid. Näiteks on elektriliste kiirjalgrataste mootoril suurem nimivõimsus ning elektriliste kiirjalgrataste puhul kasutatavad materjalid on tugevamad ja kvaliteetsemad. |
| --- | --- |

(59)

CCCME sõnul on mitu põhjust, miks elektrilised kiirjalgrattad teistest elektrijalgratastest erinevad. Esiteks on neil erinevad materjalid ja komponendid. Näiteks on elektriliste kiirjalgrataste mootoril suurem nimivõimsus ning elektriliste kiirjalgrataste puhul kasutatavad materjalid on tugevamad ja kvaliteetsemad.

| (60) | Teiseks erinevad oluliselt kulud ja hinnad. Kuna elektrilistel kiirjalgratastel kasutatavate osade kvaliteedile ja tugevusele kehtivad rangemad nõuded, on elektriliste kiirjalgrataste tootmise kulu suurem kui tavalistel elektrijalgratastel, mis toob omakorda kaasa suurema lõpliku müügihinna. |
| --- | --- |

(60)

Teiseks erinevad oluliselt kulud ja hinnad. Kuna elektrilistel kiirjalgratastel kasutatavate osade kvaliteedile ja tugevusele kehtivad rangemad nõuded, on elektriliste kiirjalgrataste tootmise kulu suurem kui tavalistel elektrijalgratastel, mis toob omakorda kaasa suurema lõpliku müügihinna.

| (61) | Kolmandaks on neil erinevad CN-koodid. Alates 1. jaanuarist 2017 on tavalised elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi 8711 60 10 all ning elektrilised kiirjalgrattad CN-koodi 8711 60 90 all. Enne 2017. aastat olid tavalised elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi (ex) 8711 90 10 ning elektrilised kiirjalgrattad CN-koodi (ex) 8711 90 90 all. |
| --- | --- |

(61)

Kolmandaks on neil erinevad CN-koodid. Alates 1. jaanuarist 2017 on tavalised elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi 8711 60 10 all ning elektrilised kiirjalgrattad CN-koodi 8711 60 90 all. Enne 2017. aastat olid tavalised elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi (ex) 8711 90 10 ning elektrilised kiirjalgrattad CN-koodi (ex) 8711 90 90 all.

| (62) | Neljandaks käsitletakse elektrilisi kiirjalgrattaid mootorsõidukitena (sõidukite kategooria L1e-B), nii et nende juhtidelt nõutakse loa omamist ja kiivri kandmist. Tavaliste elektrijalgrataste puhul selliseid nõudeid ei ole. Need nõuded piiravad oluliselt selliste inimeste hulka, kes saavad elektrilisi kiirjalgrattaid osta ja kasutada. |
| --- | --- |

(62)

Neljandaks käsitletakse elektrilisi kiirjalgrattaid mootorsõidukitena (sõidukite kategooria L1e-B), nii et nende juhtidelt nõutakse loa omamist ja kiivri kandmist. Tavaliste elektrijalgrataste puhul selliseid nõudeid ei ole. Need nõuded piiravad oluliselt selliste inimeste hulka, kes saavad elektrilisi kiirjalgrattaid osta ja kasutada.

| (63) | Viiendaks on elektriliste kiirjalgrataste kasutajate tüübid teistsugused. Üldjuhul on tavaliste elektrijalgrataste ostjad peamiselt kontoritöötajad või eakamad inimesed, kes väärtustavad täiendavat abivõimsust, samas kui elektriliste kiirjalgrataste ostjad on peamiselt noored ostjad, kes kasutavad elektrilisi kiirjalgrattaid pingutavamatel või sportlikumatel tegevustel. |
| --- | --- |

(63)

Viiendaks on elektriliste kiirjalgrataste kasutajate tüübid teistsugused. Üldjuhul on tavaliste elektrijalgrataste ostjad peamiselt kontoritöötajad või eakamad inimesed, kes väärtustavad täiendavat abivõimsust, samas kui elektriliste kiirjalgrataste ostjad on peamiselt noored ostjad, kes kasutavad elektrilisi kiirjalgrattaid pingutavamatel või sportlikumatel tegevustel.

| (64) | Kaebuses väideti, et kõigi elektrijalgrataste peamised omadused on ühised. Täpsemalt on mõlemad neist jalgrattad, mis on mõeldud pedaalimiseks ja varustatud elektrilise abimootoriga pedaalijõu täiendamiseks. Samuti rakendatakse kõigile elektrijalgratastele samu katseid, mis vastavad Euroopa standardile EN 15194. Sellest lähtuvalt järeldas kaebuse esitaja, et need on käesolevate uurimiste seisukohast üksainus toode. |
| --- | --- |

(64)

Kaebuses väideti, et kõigi elektrijalgrataste peamised omadused on ühised. Täpsemalt on mõlemad neist jalgrattad, mis on mõeldud pedaalimiseks ja varustatud elektrilise abimootoriga pedaalijõu täiendamiseks. Samuti rakendatakse kõigile elektrijalgratastele samu katseid, mis vastavad Euroopa standardile EN 15194. Sellest lähtuvalt järeldas kaebuse esitaja, et need on käesolevate uurimiste seisukohast üksainus toode.

| (65) | Samuti märkis kaebuse esitaja, et kuna abimootori abi väljalülitamise kiirust võib vabalt vahetada kiiruselt 25 km/h kiirusele 45 km/h ja vastupidi, on tegemist peamiselt tarkvara programmeerimise küsimuse, mitte aga tegelike füüsiliste erinevustega. |
| --- | --- |

(65)

Samuti märkis kaebuse esitaja, et kuna abimootori abi väljalülitamise kiirust võib vabalt vahetada kiiruselt 25 km/h kiirusele 45 km/h ja vastupidi, on tegemist peamiselt tarkvara programmeerimise küsimuse, mitte aga tegelike füüsiliste erinevustega.

| (66) | Üks importija väitis uurimise käigus, et elektrijalgrattad, mis kuuluvad kategooriasse L1e-A, tuleks uuritava toote määratlusest välja jätta. Kategooria L1e-A hõlmab abimootori toega elektrijalgrattaid, mille kiirus on kuni 25 km/h, kuid mille mootori võimsus on kuni 1 kW. Väidetavalt ei toodeta liidus kategooria L1e-A elektrijalgrattaid ning kaebuses neid eraldi ei nimetata. Importija väidab veel, et kategooria L1e-A elektrijalgrattad ei saa olla liidu tootmisharule kahju teinud, kuna esimene kategooria L1e-A elektrijalgratas müüdi liidu turul enam kui kaheksa nädalat pärast kaebuse esitamist. |
| --- | --- |

(66)

Üks importija väitis uurimise käigus, et elektrijalgrattad, mis kuuluvad kategooriasse L1e-A, tuleks uuritava toote määratlusest välja jätta. Kategooria L1e-A hõlmab abimootori toega elektrijalgrattaid, mille kiirus on kuni 25 km/h, kuid mille mootori võimsus on kuni 1 kW. Väidetavalt ei toodeta liidus kategooria L1e-A elektrijalgrattaid ning kaebuses neid eraldi ei nimetata. Importija väidab veel, et kategooria L1e-A elektrijalgrattad ei saa olla liidu tootmisharule kahju teinud, kuna esimene kategooria L1e-A elektrijalgratas müüdi liidu turul enam kui kaheksa nädalat pärast kaebuse esitamist.

| (67) | Komisjon võttis kõiki neid märkusi arvesse. Komisjon märkis, et kaebuses esitatud toote määratlus hõlmas tõesti kõiki pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrattaid. Kaebuses esitatud toote määratlus ei sisalda piiranguid sõidukite klassifitseerimisele. Seetõttu järeldati, et kaebus hõlmab kategooria L1e-A elektrijalgrattaid. Samuti oli importija enda veebilehel ilmne, et kategooria L1e-A elektrijalgratastel on kõik tavalise elektrijalgratta hüved, kuid rohkem võimsust. Eriti rõhutab importija, et enamikus liikmesriikides ei nõuta kategooria L1e-A elektrijalgrataste puhul kiivrit ning neid võib kasutada tavalistel jalgrattaradadel ja -teedel. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon võttis kõiki neid märkusi arvesse. Komisjon märkis, et kaebuses esitatud toote määratlus hõlmas tõesti kõiki pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrattaid. Kaebuses esitatud toote määratlus ei sisalda piiranguid sõidukite klassifitseerimisele. Seetõttu järeldati, et kaebus hõlmab kategooria L1e-A elektrijalgrattaid. Samuti oli importija enda veebilehel ilmne, et kategooria L1e-A elektrijalgratastel on kõik tavalise elektrijalgratta hüved, kuid rohkem võimsust. Eriti rõhutab importija, et enamikus liikmesriikides ei nõuta kategooria L1e-A elektrijalgrataste puhul kiivrit ning neid võib kasutada tavalistel jalgrattaradadel ja -teedel.

| (68) | Seoses elektriliste kiirjalgratastega väidetakse, et nende tootmiskulu ja müügihind on oluliselt suuremad. See ei ole iseenesest põhjus toote väljajätmiseks toote määratlusest, kuna toote määratlus sisaldab tavaliselt erineva hinnaga müüdavaid kaupu. Kõnealust tegurit võetakse siiski dumpingu- ja kahjuarvutuste võrdlustes arvesse. |
| --- | --- |

(68)

Seoses elektriliste kiirjalgratastega väidetakse, et nende tootmiskulu ja müügihind on oluliselt suuremad. See ei ole iseenesest põhjus toote väljajätmiseks toote määratlusest, kuna toote määratlus sisaldab tavaliselt erineva hinnaga müüdavaid kaupu. Kõnealust tegurit võetakse siiski dumpingu- ja kahjuarvutuste võrdlustes arvesse.

| (69) | Seoses erinevate kasutusotstarvete ja tarbijate ootustega väidetakse, et tavalisi elektrijalgrattaid müüakse tavaliselt eakatele inimestele, ajaviiteratturitele ja kontoritöötajatele, kuna aga elektrilisi kiirjalgrattaid kasutatakse peamiselt pingutavamates tegevustes, nagu pendelränne. Kuna kontoritöötajad kasutavad oma tavalisi elektrijalgrattaid tõenäoliselt kodust töökohta sõitmiseks, sarnaneb nende kasutamine väga elektriliste kiirjalgrataste kasutamisele pendelrände jaoks. Sellest järeldub, et ettenähtud kasutusotstarve ja tarbijate ootused on olulises osas kattuvad ega põhjenda seega toote väljajätmist. |
| --- | --- |

(69)

Seoses erinevate kasutusotstarvete ja tarbijate ootustega väidetakse, et tavalisi elektrijalgrattaid müüakse tavaliselt eakatele inimestele, ajaviiteratturitele ja kontoritöötajatele, kuna aga elektrilisi kiirjalgrattaid kasutatakse peamiselt pingutavamates tegevustes, nagu pendelränne. Kuna kontoritöötajad kasutavad oma tavalisi elektrijalgrattaid tõenäoliselt kodust töökohta sõitmiseks, sarnaneb nende kasutamine väga elektriliste kiirjalgrataste kasutamisele pendelrände jaoks. Sellest järeldub, et ettenähtud kasutusotstarve ja tarbijate ootused on olulises osas kattuvad ega põhjenda seega toote väljajätmist.

| (70) | Komisjon tegi mõlema väljajätmise taotluse puhul järelduse, et elektrilised kiirjalgrattad ja kategooria L1e-A jalgrattad on teiste elektrijalgratastega samade füüsiliste omadustega ning kuuluvad seega toote määratluse alla. Kuigi komisjon tunnistab, et vaatlusaluse üldise tootekategooria all leidub erinevaid tootetüüpe, ei saa see iseenesest põhjustada toote määratlusest väljajätmist. Samuti ei ole erinevate tolliklassifikatsioonide olemasolu sama toote üldkategooria all iseenesest toote määratluse alt väljajätmise kriteerium. Dumpinguvastaste uurimiste puhul on hoopis väga tavapärane, et vaatlusalune toode hõlmab erinevaid tollikoode. Samuti ei mõjuta vaatlusaluse toote või samasuguse toote müügijärgse kasutusega seotud nõuded peamisi füüsilisi omadusi, mille alusel toodet dumpinguvastase uurimise seisukohast määratletakse. Samamoodi ei määra toote määratlust see, millise kategooria tarbijad üht või teist tootetüüpi valivad. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon tegi mõlema väljajätmise taotluse puhul järelduse, et elektrilised kiirjalgrattad ja kategooria L1e-A jalgrattad on teiste elektrijalgratastega samade füüsiliste omadustega ning kuuluvad seega toote määratluse alla. Kuigi komisjon tunnistab, et vaatlusaluse üldise tootekategooria all leidub erinevaid tootetüüpe, ei saa see iseenesest põhjustada toote määratlusest väljajätmist. Samuti ei ole erinevate tolliklassifikatsioonide olemasolu sama toote üldkategooria all iseenesest toote määratluse alt väljajätmise kriteerium. Dumpinguvastaste uurimiste puhul on hoopis väga tavapärane, et vaatlusalune toode hõlmab erinevaid tollikoode. Samuti ei mõjuta vaatlusaluse toote või samasuguse toote müügijärgse kasutusega seotud nõuded peamisi füüsilisi omadusi, mille alusel toodet dumpinguvastase uurimise seisukohast määratletakse. Samamoodi ei määra toote määratlust see, millise kategooria tarbijad üht või teist tootetüüpi valivad. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (71) | Üks importija väitis, et kolmerattalised jalgrattad tuleks uurimisaluse toote määratlusest välja jätta. Ta väitis, et pole selge, kas uurimine hõlmab tegelikult kõiki jalgrataste tüüpe (sh kaherattalised, kolmerattalised ja neljarattalised jalgrattad) või ainult kaherattalisi jalgrattaid, kuna algatamisteate pealkirjas oli öeldud, et dumpinguvastane menetlus puudutab elektrijalgrataste importi. |
| --- | --- |

(71)

Üks importija väitis, et kolmerattalised jalgrattad tuleks uurimisaluse toote määratlusest välja jätta. Ta väitis, et pole selge, kas uurimine hõlmab tegelikult kõiki jalgrataste tüüpe (sh kaherattalised, kolmerattalised ja neljarattalised jalgrattad) või ainult kaherattalisi jalgrattaid, kuna algatamisteate pealkirjas oli öeldud, et dumpinguvastane menetlus puudutab elektrijalgrataste importi.

| (72) | Komisjon märkis, et uurimisaluste toodete ulatust ei määra mitte algatamisteate pealkiri, vaid punkt „2. Uurimisalune toode“. Selles punktis määratletakse selgelt, et uurimisalune toode hõlmab rattaid. Termin „rattad“ ei hõlma mitte ainult kaherattalisi jalgrattaid, vaid ka kolme- ja neljarattalisi. Kuna kaherattalised jalgrattad on ülekaalukalt levinuim jalgratta tüüp, viitas pealkiri kaherattalistele, jätmata teisi jalgrataste tüüpe uurimise alt välja. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon märkis, et uurimisaluste toodete ulatust ei määra mitte algatamisteate pealkiri, vaid punkt „2. Uurimisalune toode“. Selles punktis määratletakse selgelt, et uurimisalune toode hõlmab rattaid. Termin „rattad“ ei hõlma mitte ainult kaherattalisi jalgrattaid, vaid ka kolme- ja neljarattalisi. Kuna kaherattalised jalgrattad on ülekaalukalt levinuim jalgratta tüüp, viitas pealkiri kaherattalistele, jätmata teisi jalgrataste tüüpe uurimise alt välja.

| (73) | Importija väitis veel, et uurimine keskendus selgesõnaliselt kaherattalistele jalgratastele. Komisjon ei nõustu selle väitega. Komisjon kogus teavet kõigi elektrijalgrataste tüüpide kohta; liidu tootjatelt ja eksportijatelt nõuti kõigi nende toodetavate ja liidu turul müüdavate toodete puhul nende rataste arvu nimetamist. Seetõttu on selge, et kogu uurimise vältel eristati kolmerattalisi jalgrattaid ja uuriti neid. Kuna kaherattalised jalgrattad on vaieldamatult levinuim jalgrattatüüp, ei ole üllatav, et terminit „elektrijalgrattad“ kasutatakse nii uurimises kui ka turul üldiselt kõigile elektrijalgrataste tüüpidele viidates. See ei tähenda, et teisi jalgrataste tüüpe ei oleks uurimises käsitletud. |
| --- | --- |

(73)

Importija väitis veel, et uurimine keskendus selgesõnaliselt kaherattalistele jalgratastele. Komisjon ei nõustu selle väitega. Komisjon kogus teavet kõigi elektrijalgrataste tüüpide kohta; liidu tootjatelt ja eksportijatelt nõuti kõigi nende toodetavate ja liidu turul müüdavate toodete puhul nende rataste arvu nimetamist. Seetõttu on selge, et kogu uurimise vältel eristati kolmerattalisi jalgrattaid ja uuriti neid. Kuna kaherattalised jalgrattad on vaieldamatult levinuim jalgrattatüüp, ei ole üllatav, et terminit „elektrijalgrattad“ kasutatakse nii uurimises kui ka turul üldiselt kõigile elektrijalgrataste tüüpidele viidates. See ei tähenda, et teisi jalgrataste tüüpe ei oleks uurimises käsitletud.

| (74) | Seetõttu järeldatakse, et elektrilistel kiirjalgratastel, kategooria L1e-A elektrijalgratastel ja kolmerattalistel elektrijalgratastel on teiste elektrijalgrataste tüüpidega samad füüsilised põhiomadused ja kasutusotstarbed ning seetõttu ei saa neid uurimisaluse toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(74)

Seetõttu järeldatakse, et elektrilistel kiirjalgratastel, kategooria L1e-A elektrijalgratastel ja kolmerattalistel elektrijalgratastel on teiste elektrijalgrataste tüüpidega samad füüsilised põhiomadused ja kasutusotstarbed ning seetõttu ei saa neid uurimisaluse toote määratlusest välja jätta.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

Turumajanduslik kohtlemine

| (75) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiinast eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele ning kellele saab seetõttu võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(75)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiinast eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele ning kellele saab seetõttu võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (76) | CCCME väitis, et pärast HRV Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (edaspidi „WTO“) ühinemise protokolli lõike 15 punkti a alapunkti ii 11. detsembril 2016 kehtetuks muutumist tuleks Hiina eksportijate suhtes kohaldada normaalväärtuse kindlaksmääramise üldiseid norme. Seoses sellega väitis CCCME, et pärast 11. detsembrit 2016 otsuse tegemiseks mitteturumajandusliku meetodi kasutamine on vastuolus liidu WTO kohustustega. Ta väitis samuti, et normaalväärtus ei saa põhineda võrdlusriigil, vaid peaks põhinema Hiina müügi- ja kuluandmetel. |
| --- | --- |

(76)

CCCME väitis, et pärast HRV Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (edaspidi „WTO“) ühinemise protokolli lõike 15 punkti a alapunkti ii 11. detsembril 2016 kehtetuks muutumist tuleks Hiina eksportijate suhtes kohaldada normaalväärtuse kindlaksmääramise üldiseid norme. Seoses sellega väitis CCCME, et pärast 11. detsembrit 2016 otsuse tegemiseks mitteturumajandusliku meetodi kasutamine on vastuolus liidu WTO kohustustega. Ta väitis samuti, et normaalväärtus ei saa põhineda võrdlusriigil, vaid peaks põhinema Hiina müügi- ja kuluandmetel.

| (77) | Algatamisteade avaldati 20. oktoobril 2017. Järelikult on selle menetluse puhul kohaldatav asjaomane õigusakt alusmääruse versioon, mis kehtis menetluse algatamise ajal. Normaalväärtus tuleb seega määrata kindlaks alusmääruse selle versiooni artikli 2 lõike 7 punktide a ja b alusel, mis kehtis käesoleva uurimise algatamise kuupäeval 2017. aasta oktoobris. Seepärast lükati CCCME väide tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Algatamisteade avaldati 20. oktoobril 2017. Järelikult on selle menetluse puhul kohaldatav asjaomane õigusakt alusmääruse versioon, mis kehtis menetluse algatamise ajal. Normaalväärtus tuleb seega määrata kindlaks alusmääruse selle versiooni artikli 2 lõike 7 punktide a ja b alusel, mis kehtis käesoleva uurimise algatamise kuupäeval 2017. aasta oktoobris. Seepärast lükati CCCME väide tagasi.

| (78) | Lühidalt ja ainult viitamise hõlbustamiseks loetletuna on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohased turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid järgmised:






  1) | majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(78)

Lühidalt ja ainult viitamise hõlbustamiseks loetletuna on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohased turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid järgmised:

1)

majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi;

| 2) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3) | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3)

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning

| 5) | valuutavahetus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

valuutavahetus toimub turukursside alusel.

| (79) | Et teha kindlaks, kas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, kogus komisjon vajalikku teavet, paludes eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Turumajanduslikku kohtlemist taotles ja tähtajaks vastas ainult üks valimisse kaasatud eksportiv tootja – Gianti kontsern. |
| --- | --- |

(79)

Et teha kindlaks, kas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, kogus komisjon vajalikku teavet, paludes eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Turumajanduslikku kohtlemist taotles ja tähtajaks vastas ainult üks valimisse kaasatud eksportiv tootja – Gianti kontsern.

| (80) | Kuna juhtum hõlmas seotud isikuid, kontrollis komisjon, kas seotud äriühingute kontsern vastas täielikult turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Seetõttu uuriti juhul, kui mõni Hiina Rahvavabariigis asuv eksportiva tootja tütarettevõtja või muu seotud äriühing oli otseselt või kaudselt kaasatud vaatlusaluse toote valmistamisse või turustamisse, turumajandusliku kohtlemise taotlust eraldi seoses iga seotud äriühinguga, samuti seoses äriühingute rühma kui tervikuga. |
| --- | --- |

(80)

Kuna juhtum hõlmas seotud isikuid, kontrollis komisjon, kas seotud äriühingute kontsern vastas täielikult turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Seetõttu uuriti juhul, kui mõni Hiina Rahvavabariigis asuv eksportiva tootja tütarettevõtja või muu seotud äriühing oli otseselt või kaudselt kaasatud vaatlusaluse toote valmistamisse või turustamisse, turumajandusliku kohtlemise taotlust eraldi seoses iga seotud äriühinguga, samuti seoses äriühingute rühma kui tervikuga.

| (81) | Komisjon hankis kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks, ning kontrollis kogu teavet, mis esitati turumajandusliku kohtlemise nõuetes kontserni peamiste juriidiliste isikute ruumides. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon hankis kogu teabe, mida ta pidas vajalikuks, ning kontrollis kogu teavet, mis esitati turumajandusliku kohtlemise nõuetes kontserni peamiste juriidiliste isikute ruumides.

| (82) | Nimetatud alustel järeldas komisjon, et Gianti kontsern ei suutnud tõestada enda vastavust alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c turumajandusliku kohtlemise kriteeriumitele, täpsemalt 1. ja 3. kriteeriumile. Seetõttu lükkas komisjon kontserni turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(82)

Nimetatud alustel järeldas komisjon, et Gianti kontsern ei suutnud tõestada enda vastavust alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c turumajandusliku kohtlemise kriteeriumitele, täpsemalt 1. ja 3. kriteeriumile. Seetõttu lükkas komisjon kontserni turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi.

| (83) | Gianti kontsern ei suutnud tõendada, et tema vaatlusaluse toote tootmises puudub märkimisväärne riigi sekkumine ning et oluliste sisendite kulud kajastavad olulisel määral turuväärtuseid. Nagu turumajandusliku kohtlemise teates selgitati, ostab Gianti kontsern Hiina alumiiniumtorusid ja -raame, mille hindu mõjutavad olulised tooralumiiniumi turu moonutused, mis tulenevad olulisest riigi sekkumisest. Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et Gianti kontsern ei suutnud tõendada enda vastavust turumajandusliku kohtlemise 1. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(83)

Gianti kontsern ei suutnud tõendada, et tema vaatlusaluse toote tootmises puudub märkimisväärne riigi sekkumine ning et oluliste sisendite kulud kajastavad olulisel määral turuväärtuseid. Nagu turumajandusliku kohtlemise teates selgitati, ostab Gianti kontsern Hiina alumiiniumtorusid ja -raame, mille hindu mõjutavad olulised tooralumiiniumi turu moonutused, mis tulenevad olulisest riigi sekkumisest. Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et Gianti kontsern ei suutnud tõendada enda vastavust turumajandusliku kohtlemise 1. kriteeriumile.

| (84) | Peale selle ei suutnud Gianti kontsern näidata, et tema suhtes ei kehtinud olulised moonutused seoses endise mitteturumajandusliku süsteemiga. Turumajandusliku kohtlemise teate kohaselt sai Gianti kontsern kasu mitmest maksusoodustuse skeemist, eksporditoetusest, finantsstiimulist ja spetsiaalsest tehtud kulutuste mahaarvamisest. Neid eeliseid, eriti omavahel kombineerituna, käsitatakse oluliste moonutustena seoses endise mitteturumajandusliku süsteemiga. Seetõttu ei vastanud kontsern turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(84)

Peale selle ei suutnud Gianti kontsern näidata, et tema suhtes ei kehtinud olulised moonutused seoses endise mitteturumajandusliku süsteemiga. Turumajandusliku kohtlemise teate kohaselt sai Gianti kontsern kasu mitmest maksusoodustuse skeemist, eksporditoetusest, finantsstiimulist ja spetsiaalsest tehtud kulutuste mahaarvamisest. Neid eeliseid, eriti omavahel kombineerituna, käsitatakse oluliste moonutustena seoses endise mitteturumajandusliku süsteemiga. Seetõttu ei vastanud kontsern turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumile.

| (85) | Komisjon avaldas üksikasjalikud järeldused asjaomasele eksportivale tootjale, vaatlusaluse riigi ametiasutustele ja liidu tootmisharule. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada järelduste kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon võttis esitatud seisukohti arvesse. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon avaldas üksikasjalikud järeldused asjaomasele eksportivale tootjale, vaatlusaluse riigi ametiasutustele ja liidu tootmisharule. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada järelduste kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon võttis esitatud seisukohti arvesse.

| (86) | Pärast turumajandusliku kohtlemise järelduste avaldamist esitas Gianti kontsern rea märkuseid. |
| --- | --- |

(86)

Pärast turumajandusliku kohtlemise järelduste avaldamist esitas Gianti kontsern rea märkuseid.

| (87) | Seoses 1. kriteeriumiga väitis Gianti kontsern, et elektrijalgrataste tootmisel kasutatud alumiiniumi hind oli vastavuses rahvusvaheliste hindadega, mis kajastuvad Londoni Metallibörsil. Teise võimalusena väitis ta, et sellest tulenevat moonutust ei saa kvalifitseerida olulisena, kuna väärtuseliselt mõõdetuna oli väidetava moonutuse mõju minimaalne. |
| --- | --- |

(87)

Seoses 1. kriteeriumiga väitis Gianti kontsern, et elektrijalgrataste tootmisel kasutatud alumiiniumi hind oli vastavuses rahvusvaheliste hindadega, mis kajastuvad Londoni Metallibörsil. Teise võimalusena väitis ta, et sellest tulenevat moonutust ei saa kvalifitseerida olulisena, kuna väärtuseliselt mõõdetuna oli väidetava moonutuse mõju minimaalne.

| (88) | Nagu komisjon järelduste teates põhjalikult selgitas, on SHFE kavandatud viisil, mis võimaldab Hiina valitsusel alumiiniumiturgu täielikult kontrollida. Kas seda mõju kasutatakse hindade viimiseks turutasemele või teistel kaalutlustel ja seetõttu turutaseme suhtes kõikuva kõrvalekaldega, ei ole riigi olulise sekkumise kohta järelduse tegemisel oluline. Riigi olulise sekkumise kriteerium on täidetud juhul, kui riigil on võimalus mitte ainult mõjutada hindu marginaalselt, vaid rakendada olulist kontrolli, olenemata sellest, kas riik seda kontrolli tegelikult rakendab. |
| --- | --- |

(88)

Nagu komisjon järelduste teates põhjalikult selgitas, on SHFE kavandatud viisil, mis võimaldab Hiina valitsusel alumiiniumiturgu täielikult kontrollida. Kas seda mõju kasutatakse hindade viimiseks turutasemele või teistel kaalutlustel ja seetõttu turutaseme suhtes kõikuva kõrvalekaldega, ei ole riigi olulise sekkumise kohta järelduse tegemisel oluline. Riigi olulise sekkumise kriteerium on täidetud juhul, kui riigil on võimalus mitte ainult mõjutada hindu marginaalselt, vaid rakendada olulist kontrolli, olenemata sellest, kas riik seda kontrolli tegelikult rakendab.

| (89) | See asjaolu, et elektrijalgrataste tootmisel on alumiiniumi kasutamise osakaal väiksem kui teiste toodete puhul, ei muuda fakti, et elektrijalgrataste tootjad tegutsevad oluliselt moonutatud turul. Sellel konkreetsel juhul ja olenemata selle väärtusest tegi komisjon uurimise käigus kogutud faktide alusel kindlaks, et alumiiniumraam (mis valmistatakse alumiiniumtorudest) on üks elektrijalgrataste tootmise peamistest elementidest, millel on järelmõju kõigile teistele osadele ja detailidele. |
| --- | --- |

(89)

See asjaolu, et elektrijalgrataste tootmisel on alumiiniumi kasutamise osakaal väiksem kui teiste toodete puhul, ei muuda fakti, et elektrijalgrataste tootjad tegutsevad oluliselt moonutatud turul. Sellel konkreetsel juhul ja olenemata selle väärtusest tegi komisjon uurimise käigus kogutud faktide alusel kindlaks, et alumiiniumraam (mis valmistatakse alumiiniumtorudest) on üks elektrijalgrataste tootmise peamistest elementidest, millel on järelmõju kõigile teistele osadele ja detailidele.

| (90) | Seoses 3. kriteeriumiga väitis Gianti kontsern, et rakendatavast soodusmaksumäärast tulenev kasu on HRV õiguspäraste tööstuspoliitiliste eesmärkide väljendus ning seda ei saa käsitleda endise mitteturumajandusliku süsteemiga seotud moonutusena. Lisaks väitis Gianti kontsern, kui moonutused, kui neid ongi, ei ole olulised. Veel väitis kontsern, et selle kindlaksmääramisel, kas maakasutusõiguste soodustingimustel andmine kujutas endast olulist moonutust, kasutati vale meetodit, kuna selles ei amortiseeritud vara kasutusaja vältel saadud kasu. |
| --- | --- |

(90)

Seoses 3. kriteeriumiga väitis Gianti kontsern, et rakendatavast soodusmaksumäärast tulenev kasu on HRV õiguspäraste tööstuspoliitiliste eesmärkide väljendus ning seda ei saa käsitleda endise mitteturumajandusliku süsteemiga seotud moonutusena. Lisaks väitis Gianti kontsern, kui moonutused, kui neid ongi, ei ole olulised. Veel väitis kontsern, et selle kindlaksmääramisel, kas maakasutusõiguste soodustingimustel andmine kujutas endast olulist moonutust, kasutati vale meetodit, kuna selles ei amortiseeritud vara kasutusaja vältel saadud kasu.

| (91) | Komisjon ei nõustu sellega, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses olulise moonutusena kvalifitseerumisel oleks mingi juriidiline või faktiline seos „kasu“ mõistega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (8) (edaspidi „subsiidiumivastane määrus“) tähenduses. Mõiste on aga seotud lahutamatult käesoleva hindamisega alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon ei nõustu sellega, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses olulise moonutusena kvalifitseerumisel oleks mingi juriidiline või faktiline seos „kasu“ mõistega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (8) (edaspidi „subsiidiumivastane määrus“) tähenduses. Mõiste on aga seotud lahutamatult käesoleva hindamisega alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel.

8

| (92) | Komisjon leidis, et kaks kontserni äriühingut said maakasutuse hinnast peaaegu täieliku tagasimakse, kolmas aga maksis tagasimakse järel väikese osa maakasutusõiguse väärtusest. Arvestades tootmisharu olemust, milles maa on kõige olulisem vara ja oma olemuselt oluline, saab komisjon järeldada ainult seda, et äriühingu tootmiskulude ja finantsseisu suhtes toimivad olulised moonutused seoses endise mitteturumajandusliku süsteemiga. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon leidis, et kaks kontserni äriühingut said maakasutuse hinnast peaaegu täieliku tagasimakse, kolmas aga maksis tagasimakse järel väikese osa maakasutusõiguse väärtusest. Arvestades tootmisharu olemust, milles maa on kõige olulisem vara ja oma olemuselt oluline, saab komisjon järeldada ainult seda, et äriühingu tootmiskulude ja finantsseisu suhtes toimivad olulised moonutused seoses endise mitteturumajandusliku süsteemiga.

| (93) | Seega jääb jõusse järeldus keelduda Gianti kontsernile turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest. |
| --- | --- |

(93)

Seega jääb jõusse järeldus keelduda Gianti kontsernile turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest.

| (94) | Komisjon teatas huvitatud isikutele oma lõpliku otsuse turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon teatas huvitatud isikutele oma lõpliku otsuse turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta.

3.1.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (95) | Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a järgi kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis („võrdlusriik“) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks pidi komisjon valima sobiva kolmanda turumajandusliku riigi. |
| --- | --- |

(95)

Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a järgi kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis („võrdlusriik“) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks pidi komisjon valima sobiva kolmanda turumajandusliku riigi.

| (96) | Peale algatamisteates nimetatud Šveitsi, Jaapani ja Taiwani tootjate püüdis komisjon kindlaks määrata ka vaatlusaluse toote tootjaid Austraalias, Mehhikos, Lõuna-Koreas, Tais, Türgis ja Ameerika Ühendriikides. Saadud teabe alusel palus komisjon esitada teavet 27 teadaoleval samasuguse toote tootjal. Üks Šveitsi ja üks Taiwani tootja täitsid võrdlusriigi tootjate küsimustiku. Taiwani tootjalt saadud vastuses puudus oluline teave, sealhulgas tootmiskulud tootetüüpide kaupa ja omamaise müügi loend. Vaatamata komisjoni palvetele ei esitanud tootja puuduvat teavet, jättes Šveitsi ainsaks võimalikuks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(96)

Peale algatamisteates nimetatud Šveitsi, Jaapani ja Taiwani tootjate püüdis komisjon kindlaks määrata ka vaatlusaluse toote tootjaid Austraalias, Mehhikos, Lõuna-Koreas, Tais, Türgis ja Ameerika Ühendriikides. Saadud teabe alusel palus komisjon esitada teavet 27 teadaoleval samasuguse toote tootjal. Üks Šveitsi ja üks Taiwani tootja täitsid võrdlusriigi tootjate küsimustiku. Taiwani tootjalt saadud vastuses puudus oluline teave, sealhulgas tootmiskulud tootetüüpide kaupa ja omamaise müügi loend. Vaatamata komisjoni palvetele ei esitanud tootja puuduvat teavet, jättes Šveitsi ainsaks võimalikuks võrdlusriigiks.

| (97) | CCCME väitis, et Šveits oleks mitmel põhjusel võrdlusriigina sobimatu. Esiteks on Šveitsi elektrijalgrattad Hiina omadest erinevad – neil on tsentraalse paigutusega mootor, Hiina elektrijalgratastel aga on enamasti rummumootor (paigaldatud ratastele); seega on tegemist kahe erineva tehnoloogiaga. Šveitsi tootjad kasutavad ka oluliselt teistsuguseid osi (võimsamad tsentraalmootorid, GPS-funktsiooniga juhtseadmed, puuteekraanid jne). Teiseks toodavad Šveitsi tootjad omi kaubamärke, Hiina tootjad on aga peamiselt liidu importijate algseadmete valmistajad. Kolmandaks on Šveitsi kogu tootmismaht palju väiksem kui HRV-l. Neljandaks impordivad Šveitsi tootjad osi liidust ja Jaapanist, Hiina tootjad saavad neid aga koduriigist. Lisaks impordivad kaheksast Šveitsi tootjast kolm ainult valmiselektrijalgrattaid Taiwanilt ja müüvad neid edasi ning suurim tootja impordib kõik osad välismaalt ja paneb need Šveitsis üksnes kokku. |
| --- | --- |

(97)

CCCME väitis, et Šveits oleks mitmel põhjusel võrdlusriigina sobimatu. Esiteks on Šveitsi elektrijalgrattad Hiina omadest erinevad – neil on tsentraalse paigutusega mootor, Hiina elektrijalgratastel aga on enamasti rummumootor (paigaldatud ratastele); seega on tegemist kahe erineva tehnoloogiaga. Šveitsi tootjad kasutavad ka oluliselt teistsuguseid osi (võimsamad tsentraalmootorid, GPS-funktsiooniga juhtseadmed, puuteekraanid jne). Teiseks toodavad Šveitsi tootjad omi kaubamärke, Hiina tootjad on aga peamiselt liidu importijate algseadmete valmistajad. Kolmandaks on Šveitsi kogu tootmismaht palju väiksem kui HRV-l. Neljandaks impordivad Šveitsi tootjad osi liidust ja Jaapanist, Hiina tootjad saavad neid aga koduriigist. Lisaks impordivad kaheksast Šveitsi tootjast kolm ainult valmiselektrijalgrattaid Taiwanilt ja müüvad neid edasi ning suurim tootja impordib kõik osad välismaalt ja paneb need Šveitsis üksnes kokku.

| (98) | Ka CEIEB väitis, et Šveits oleks võrdlusriigina sobimatu. Ta märkis, et Šveitsil on HRVst väga erinev arengutase ning seetõttu on erinevad ka tootmiskulud (eriti tööjõukulu). Peale selle ei ole maailmas ühtki teist turgu, kus elektrilised kiirjalgrattad, mis on õigusaktidega nõutava tüübikinnituse tõttu üldiselt kallimad, omavad sedavõrd suurt osakaalu.. |
| --- | --- |

(98)

Ka CEIEB väitis, et Šveits oleks võrdlusriigina sobimatu. Ta märkis, et Šveitsil on HRVst väga erinev arengutase ning seetõttu on erinevad ka tootmiskulud (eriti tööjõukulu). Peale selle ei ole maailmas ühtki teist turgu, kus elektrilised kiirjalgrattad, mis on õigusaktidega nõutava tüübikinnituse tõttu üldiselt kallimad, omavad sedavõrd suurt osakaalu..

| (99) | Uurimisel leidis kinnitust, et kui valdaval enamikul valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt HRVst liitu imporditavatest elektrijalgratastest on rummumootorid, siis kõigil koostööd tegeva võrdlusriigi tootja poolt uurimisperioodi vältel Šveitsi turul müüdud elektrijalgratastel on tsentraalmootorid. Mootor koos akuga on tavaliselt elektrijalgratta kõige kallim osa. Tsentraal- ja rummumootorid on kaks omaette tehnoloogiat, millel on erinevad tehnilised spetsifikatsioonid ja keerukusastmed. Tsentraalmootoritel pole mitte ainult rummumootoritest erinev hind, vaid ühe kasutamine teise asemel mõjutab ka teisi jalgrattaosi. Näiteks on tsentraalmootoriga elektrijalgrattal teistsugune, sageli kallim raam, mis on disainitud nii, et see mootoriga kokku sobiks. Sama kehtib rummumootoriga elektrijalgrataste rataste puhul. Tsentraalmootoriga elektrijalgrataste puhul on vajalikud mõned täiendavad osad, näiteks mootorihoidjad, mida ei ole vaja rummumootori puhul. Olenevalt mootoritüübist erinevad ka teised osad, näiteks pöördemomendi andurid. |
| --- | --- |

(99)

Uurimisel leidis kinnitust, et kui valdaval enamikul valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt HRVst liitu imporditavatest elektrijalgratastest on rummumootorid, siis kõigil koostööd tegeva võrdlusriigi tootja poolt uurimisperioodi vältel Šveitsi turul müüdud elektrijalgratastel on tsentraalmootorid. Mootor koos akuga on tavaliselt elektrijalgratta kõige kallim osa. Tsentraal- ja rummumootorid on kaks omaette tehnoloogiat, millel on erinevad tehnilised spetsifikatsioonid ja keerukusastmed. Tsentraalmootoritel pole mitte ainult rummumootoritest erinev hind, vaid ühe kasutamine teise asemel mõjutab ka teisi jalgrattaosi. Näiteks on tsentraalmootoriga elektrijalgrattal teistsugune, sageli kallim raam, mis on disainitud nii, et see mootoriga kokku sobiks. Sama kehtib rummumootoriga elektrijalgrataste rataste puhul. Tsentraalmootoriga elektrijalgrataste puhul on vajalikud mõned täiendavad osad, näiteks mootorihoidjad, mida ei ole vaja rummumootori puhul. Olenevalt mootoritüübist erinevad ka teised osad, näiteks pöördemomendi andurid.

| (100) | Arvestades, et tegemist on kahe erineva tehnoloogiaga, millel on erinevad kulustruktuurid ja hinnad, ei võimaldaks Šveitsi kasutamine võrdlusriigina komisjonil suure osa importtoodete puhul eespool kirjeldatud järelmõju ning kvantifitseerivate kohanduste keerukuse tõttu kindlaks määrata normaalväärtust, mida oleks vaja selleks, et kohandada Šveitsi toodete suhtes kohaldatavat normaalväärtust nii, et see vastaks Hiinast Euroopa Liitu eksporditavatele tootetüüpidele. |
| --- | --- |

(100)

Arvestades, et tegemist on kahe erineva tehnoloogiaga, millel on erinevad kulustruktuurid ja hinnad, ei võimaldaks Šveitsi kasutamine võrdlusriigina komisjonil suure osa importtoodete puhul eespool kirjeldatud järelmõju ning kvantifitseerivate kohanduste keerukuse tõttu kindlaks määrata normaalväärtust, mida oleks vaja selleks, et kohandada Šveitsi toodete suhtes kohaldatavat normaalväärtust nii, et see vastaks Hiinast Euroopa Liitu eksporditavatele tootetüüpidele.

| (101) | Komisjon vaatles ka koostööd tegeva võrdlusriigi tootja eksporti teistesse riikidesse, kuid seegi koosnes eranditult tsentraalmootoriga jalgratastest. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon vaatles ka koostööd tegeva võrdlusriigi tootja eksporti teistesse riikidesse, kuid seegi koosnes eranditult tsentraalmootoriga jalgratastest.

| (102) | Seetõttu järeldas komisjon selles etapis, et Šveits ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt asjakohane võrdlusriik. |
| --- | --- |

(102)

Seetõttu järeldas komisjon selles etapis, et Šveits ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt asjakohane võrdlusriik.

| (103) | Asjakohase kolmanda turumajandusliku riigi puudumise tõttu jõuti alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt esialgsele järeldusele, et valimisse kaasatud tootjate puhul ei ole võimalik normaalväärtust kindlaks määrata kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva omamaise hinna ega arvestusliku normaalväärtuse põhjal, samuti ei ole normaalväärtust võimalik kindlaks määrata hinna järgi, mis kehtib sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, sealhulgas liitu toimuva müügi korral, ning et seega tuleb normaalväärtus kindlaks määrata mõnel muul põhjendatud alusel, käesoleval juhul samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Seda peeti kohaseks Šveitsi sobimatuse tõttu ning põhjendustes 96, 99 ja 102 viidatud muu koostöö puudumise tõttu. Lisaks pidas liit seda põhjendatuks liidu turu suuruse, impordi olemasolu ning selle tõttu, et liidu turul valitseb selle toote suhtes tihe konkurents. |
| --- | --- |

(103)

Asjakohase kolmanda turumajandusliku riigi puudumise tõttu jõuti alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt esialgsele järeldusele, et valimisse kaasatud tootjate puhul ei ole võimalik normaalväärtust kindlaks määrata kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva omamaise hinna ega arvestusliku normaalväärtuse põhjal, samuti ei ole normaalväärtust võimalik kindlaks määrata hinna järgi, mis kehtib sellisest kolmandast riigist teistesse riikidesse, sealhulgas liitu toimuva müügi korral, ning et seega tuleb normaalväärtus kindlaks määrata mõnel muul põhjendatud alusel, käesoleval juhul samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel. Seda peeti kohaseks Šveitsi sobimatuse tõttu ning põhjendustes 96, 99 ja 102 viidatud muu koostöö puudumise tõttu. Lisaks pidas liit seda põhjendatuks liidu turu suuruse, impordi olemasolu ning selle tõttu, et liidu turul valitseb selle toote suhtes tihe konkurents.

3.1.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (104) | Kuna turumajanduslikku kohtlemist selles juhtumis ei määratud, kehtestati kõigi Hiina eksportivate tootjate puhul normaalväärtus, nagu eespool põhjenduses 103 selgitatud, liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna alusel, võttes aluseks põhjenduses 51 loetletud valimisse kaasatud liidu tootjate ruumides kontrollitud andmed. |
| --- | --- |

(104)

Kuna turumajanduslikku kohtlemist selles juhtumis ei määratud, kehtestati kõigi Hiina eksportivate tootjate puhul normaalväärtus, nagu eespool põhjenduses 103 selgitatud, liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna alusel, võttes aluseks põhjenduses 51 loetletud valimisse kaasatud liidu tootjate ruumides kontrollitud andmed.

| (105) | Iga tootetüübi normaalväärtus põhines tegelikel (tehase) müügihindadel, mida kohandati nii, et see sisaldaks liidu tootmisharu kasumieesmärki. |
| --- | --- |

(105)

Iga tootetüübi normaalväärtus põhines tegelikel (tehase) müügihindadel, mida kohandati nii, et see sisaldaks liidu tootmisharu kasumieesmärki.

| (106) | Valdavat enamikku Hiinast liitu eksporditavatest tootetüüpidest oli võimalik sobitada liidus toodetud ja müüdud tootetüüpidega. Harvadel juhtudel, kui toote kontrollnumbri tasandil ei olnud võimalik leida täpset vastavust, kõrvaldas komisjon sammhaaval toote kontrollnumbriga seotud omadusi kuni vastavuse leidmiseni. Mõnel erandlikul juhul, kui konkreetseid jalgrattatüüpe liidus ei toodetud, leiti lähim võimalik vaste teiste omaduste alusel. Selle menetluse üksikasjad on eksportivatele tootjatele teatavaks tehtud. |
| --- | --- |

(106)

Valdavat enamikku Hiinast liitu eksporditavatest tootetüüpidest oli võimalik sobitada liidus toodetud ja müüdud tootetüüpidega. Harvadel juhtudel, kui toote kontrollnumbri tasandil ei olnud võimalik leida täpset vastavust, kõrvaldas komisjon sammhaaval toote kontrollnumbriga seotud omadusi kuni vastavuse leidmiseni. Mõnel erandlikul juhul, kui konkreetseid jalgrattatüüpe liidus ei toodetud, leiti lähim võimalik vaste teiste omaduste alusel. Selle menetluse üksikasjad on eksportivatele tootjatele teatavaks tehtud.

3.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (107) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või importijana tegutsevate seotud või mitteseotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(107)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või importijana tegutsevate seotud või mitteseotud äriühingute kaudu.

| (108) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(108)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (109) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Nendel juhtudel kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal (9 %). |
| --- | --- |

(109)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Nendel juhtudel kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal (9 %).

3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (110) | Komisjon võrdles valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehinnast lähtuvalt. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon võrdles valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehinnast lähtuvalt.

| (111) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Komisjon tegi järgmised ekspordihinna kohandused, kasutades andmeid, mille valimisse kuuluvad eksportivad tootjad oma küsimustiku vastuses ja kontrollkäikude ajal esitasid: pangatasud, käitlemis- ja laadimistasud ekspordiriigis, krediidikulud ning mitteseotud kauplejate kasumid, juhul kui liidus on olemas seotud kauplejad. |
| --- | --- |

(111)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Komisjon tegi järgmised ekspordihinna kohandused, kasutades andmeid, mille valimisse kuuluvad eksportivad tootjad oma küsimustiku vastuses ja kontrollkäikude ajal esitasid: pangatasud, käitlemis- ja laadimistasud ekspordiriigis, krediidikulud ning mitteseotud kauplejate kasumid, juhul kui liidus on olemas seotud kauplejad.

| (112) | CCCME ja üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väitsid, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks tuleks viimast ülespoole kohandada, kuna eksportivad tootjad on algseadmete tootjad. |
| --- | --- |

(112)

CCCME ja üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väitsid, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks tuleks viimast ülespoole kohandada, kuna eksportivad tootjad on algseadmete tootjad.

| (113) | CCCME väitis, et kuna enamik Hiina elektrijalgrataste tootjaid on algseadmete tootjad, müüakse nende toodetud elektrijalgrattaid lõpptarbijatele kaubamärke omavate importijate ja turustajate kaudu. Lõpptarbijatelt küsitav hind sisaldab nii kaubamärgiga importija juurdehindlust kui ka turustaja juurdehindlust. CCCME märkis, et elektrijalgrataste tootmisharu kaubamärgiga importijad on teiste tootmisharude tavalistest importijatest erinevad. |
| --- | --- |

(113)

CCCME väitis, et kuna enamik Hiina elektrijalgrataste tootjaid on algseadmete tootjad, müüakse nende toodetud elektrijalgrattaid lõpptarbijatele kaubamärke omavate importijate ja turustajate kaudu. Lõpptarbijatelt küsitav hind sisaldab nii kaubamärgiga importija juurdehindlust kui ka turustaja juurdehindlust. CCCME märkis, et elektrijalgrataste tootmisharu kaubamärgiga importijad on teiste tootmisharude tavalistest importijatest erinevad.

| (114) | CCCME sõnul tuleneb see sellest, et enamiku HRVst liitu eksporditavate elektrijalgrataste puhul tegelevad disaini, teadus- ja arendustööga kaubamärki omavad importijad või sellised importijad koostöös eksportijaga. Mõlemal juhul on kaubamärgiga importijad teinud sellesse töösse märkimisväärse investeeringu, nagu ka liidu tootjad ise. Peale impordihinna lisavad kaubamärki omavad importijad edasimüügi hinnale veel oma kaubamärgi väärtuse. Seetõttu tuleks Hiina elektrijalgrataste ekspordihinda enne normaalväärtusega võrdlust ülespoole kohandada, lisades kaubamärki omava importija juurdehindluse. |
| --- | --- |

(114)

CCCME sõnul tuleneb see sellest, et enamiku HRVst liitu eksporditavate elektrijalgrataste puhul tegelevad disaini, teadus- ja arendustööga kaubamärki omavad importijad või sellised importijad koostöös eksportijaga. Mõlemal juhul on kaubamärgiga importijad teinud sellesse töösse märkimisväärse investeeringu, nagu ka liidu tootjad ise. Peale impordihinna lisavad kaubamärki omavad importijad edasimüügi hinnale veel oma kaubamärgi väärtuse. Seetõttu tuleks Hiina elektrijalgrataste ekspordihinda enne normaalväärtusega võrdlust ülespoole kohandada, lisades kaubamärki omava importija juurdehindluse.

| (115) | Komisjon kaalus asjakohast kohandamist alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alusel („kaubandustasand“). Vastavad tingimused ei olnud aga täidetud, kuna komisjon ei leidnud liidu turu tootetüüpide tasandil alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i tähenduses liidu tootmisharu puhul nende algseadmete müügi ja mitte-algseadmete müügi vahel ühtki kasutusvaldkondade ja hindade järjepidevat ja selgepiirilist erinevust. Samamoodi ei kohaldunud alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkt ii, kuna liidu tootjate siseturul on olemas vastav kaubandustasand (algseadmete valmistamine). |
| --- | --- |

(115)

Komisjon kaalus asjakohast kohandamist alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alusel („kaubandustasand“). Vastavad tingimused ei olnud aga täidetud, kuna komisjon ei leidnud liidu turu tootetüüpide tasandil alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i tähenduses liidu tootmisharu puhul nende algseadmete müügi ja mitte-algseadmete müügi vahel ühtki kasutusvaldkondade ja hindade järjepidevat ja selgepiirilist erinevust. Samamoodi ei kohaldunud alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkt ii, kuna liidu tootjate siseturul on olemas vastav kaubandustasand (algseadmete valmistamine).

| (116) | Komisjon kaalus ka artikli 2 lõike 10 punkti k alusel kohandamist („muud tegurid“), et võtta arvesse kaubamärki omavate importijate disaini- ning teadus- ja arendustegevuse kulusid. Selles uurimise etapis ei esitanud aga eksportivad tootjad komisjonile usaldusväärseid andmeid nende kulude suuruse kohta. Sellest tulenevalt palub komisjon huvitatud isikutel esitada talle alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis k sätestatud kohanduse tegemiseks usaldusväärseid ja kontrollitavaid andmeid kulude suuruse kohta. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon kaalus ka artikli 2 lõike 10 punkti k alusel kohandamist („muud tegurid“), et võtta arvesse kaubamärki omavate importijate disaini- ning teadus- ja arendustegevuse kulusid. Selles uurimise etapis ei esitanud aga eksportivad tootjad komisjonile usaldusväärseid andmeid nende kulude suuruse kohta. Sellest tulenevalt palub komisjon huvitatud isikutel esitada talle alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis k sätestatud kohanduse tegemiseks usaldusväärseid ja kontrollitavaid andmeid kulude suuruse kohta.

| (117) | Seetõttu lükati CCCME väide tagasi. |
| --- | --- |

(117)

Seetõttu lükati CCCME väide tagasi.

| (118) | Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja sõnul ei olnud komisjoni pakutud tootetüüpide klassifikatsioon erinevatel hinnatasemetel elektrijalgrataste eristamiseks piisav. Nad palusid komisjonilt tootetüüpide klassifikatsioonile järgmiste omaduste lisamist:






  — | käiguvaheti – et võtta arvesse välis- ja sisekäiguvaheti erinevusi; |
| --- | --- | --- |

(118)

Kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja sõnul ei olnud komisjoni pakutud tootetüüpide klassifikatsioon erinevatel hinnatasemetel elektrijalgrataste eristamiseks piisav. Nad palusid komisjonilt tootetüüpide klassifikatsioonile järgmiste omaduste lisamist:

—

käiguvaheti – et võtta arvesse välis- ja sisekäiguvaheti erinevusi;

| — | pidur – et võtta arvesse mehaanilise ja hüdraulilise piduri erinevusi; |
| --- | --- |

—

pidur – et võtta arvesse mehaanilise ja hüdraulilise piduri erinevusi;

| — | vedrustus – et võtta arvesse erinevusi vedruga, hüdraulilise ja õhkvedrustuse vahel; ning |
| --- | --- |

—

vedrustus – et võtta arvesse erinevusi vedruga, hüdraulilise ja õhkvedrustuse vahel; ning

| — | aku omadused – lisada kaks mahutavuse vahemikku: alla 250 Wh ning 250–350 Wh. |
| --- | --- |

—

aku omadused – lisada kaks mahutavuse vahemikku: alla 250 Wh ning 250–350 Wh.

| (119) | Kaebuse esitaja aga väitis, et iga pakutud omaduse alla kuuluvatel erinevatel osadel ei ole iseenesest erinevad hinnad. Peale selle ei pea iga omaduse poolest väidetavalt kallimate osadega elektrijalgrattad olema kallimad kui need, mis sisaldavad väidetavalt odavamat osa. Kaebuse esitaja tõi selle kohta mitu näidet. |
| --- | --- |

(119)

Kaebuse esitaja aga väitis, et iga pakutud omaduse alla kuuluvatel erinevatel osadel ei ole iseenesest erinevad hinnad. Peale selle ei pea iga omaduse poolest väidetavalt kallimate osadega elektrijalgrattad olema kallimad kui need, mis sisaldavad väidetavalt odavamat osa. Kaebuse esitaja tõi selle kohta mitu näidet.

| (120) | Eksportivad tootjad omakorda vaidlesid sellele vastu, juhtides tähelepanu sellele, et kaebuse esitaja võrdleb oma näidetes kõrge hinnaklassi väliskäiguvahetit (10 käiguga) madala hinnaklassi sisekäiguvahetiga (3 käiguga). See on hindade sarnasuse põhjus. Sarnaselt võrreldakse kõrge hinnaklassi mehaanilisi pidureid madala hinnaklassi hüdrauliliste piduritega. Samuti märkis eksportiv tootja, et erinevaid osi sisaldavate jalgrataste võrdlemine selle tõestamiseks, et osad ei mõjuta kogu jalgratta hinda, on mõttetu, kuna igas näites leidub teisi eristavaid tegureid peale vaadeldavate osade. |
| --- | --- |

(120)

Eksportivad tootjad omakorda vaidlesid sellele vastu, juhtides tähelepanu sellele, et kaebuse esitaja võrdleb oma näidetes kõrge hinnaklassi väliskäiguvahetit (10 käiguga) madala hinnaklassi sisekäiguvahetiga (3 käiguga). See on hindade sarnasuse põhjus. Sarnaselt võrreldakse kõrge hinnaklassi mehaanilisi pidureid madala hinnaklassi hüdrauliliste piduritega. Samuti märkis eksportiv tootja, et erinevaid osi sisaldavate jalgrataste võrdlemine selle tõestamiseks, et osad ei mõjuta kogu jalgratta hinda, on mõttetu, kuna igas näites leidub teisi eristavaid tegureid peale vaadeldavate osade.

| (121) | Komisjon võttis mõlemaid märkuseid arvesse. Seoses täiendavate omadustega märgib komisjon, et tal ei ole olnud võimalik teha kindlaks, et sisekäiguvaheti on alati oluliselt kallim kui väliskäiguvaheti või et hüdrauliline pidur on alati oluliselt kallim kui mehaaniline. Nimetatud allkategooriad hõlmavad kõrge hinnaklassi osi ja madala hinnaklassi osi. Seetõttu järeldas komisjon, et pakutud lisaomaduste alla kuuluvate osade vahel ei näi olevat järjepidevat olulist hinnaerinevust, mis õigustaks käesolevas uurimises määratletud tootetüüpide muutmist. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon võttis mõlemaid märkuseid arvesse. Seoses täiendavate omadustega märgib komisjon, et tal ei ole olnud võimalik teha kindlaks, et sisekäiguvaheti on alati oluliselt kallim kui väliskäiguvaheti või et hüdrauliline pidur on alati oluliselt kallim kui mehaaniline. Nimetatud allkategooriad hõlmavad kõrge hinnaklassi osi ja madala hinnaklassi osi. Seetõttu järeldas komisjon, et pakutud lisaomaduste alla kuuluvate osade vahel ei näi olevat järjepidevat olulist hinnaerinevust, mis õigustaks käesolevas uurimises määratletud tootetüüpide muutmist.

| (122) | Käesolevas uurimise etapis ei leitud tõendeid, mis õigustaksid eespool nimetatud omaduste alusel ning hiljem eksportivate tootjate poolt taotletud lisaomaduste (nimelt käiguvaheti käikude arvu ja tsentraalmootori margi) alusel osade hinnaerinevustest lähtuvaid kohandusi. Liitu eksporditavatel Hiina elektrijalgratastel kasutatakse nende omaduste piires mitmesuguseid osi, mis ei anna komisjonile teadaolevatel andmetel ühelegi konkreetsele tüübile eelist. Sama võib öelda liidus toodetavate elektrijalgrataste kohta. Taas kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama kontrollitavaid tõendeid ja andmeid, et eespool kirjeldatud väidete hindamine lõpule viia. |
| --- | --- |

(122)

Käesolevas uurimise etapis ei leitud tõendeid, mis õigustaksid eespool nimetatud omaduste alusel ning hiljem eksportivate tootjate poolt taotletud lisaomaduste (nimelt käiguvaheti käikude arvu ja tsentraalmootori margi) alusel osade hinnaerinevustest lähtuvaid kohandusi. Liitu eksporditavatel Hiina elektrijalgratastel kasutatakse nende omaduste piires mitmesuguseid osi, mis ei anna komisjonile teadaolevatel andmetel ühelegi konkreetsele tüübile eelist. Sama võib öelda liidus toodetavate elektrijalgrataste kohta. Taas kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama kontrollitavaid tõendeid ja andmeid, et eespool kirjeldatud väidete hindamine lõpule viia.

3.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (123) | Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse võetud eksportivate tootjate puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vastavat liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(123)

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrdles komisjon valimisse võetud eksportivate tootjate puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vastavat liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (124) | Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(124)

Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrati kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal.

| (125) | Kõikide teiste HRV eksportivate tootjate puhul määras komisjon kindlaks koostöö taseme HRVs. Seda mõõdeti, hinnates koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust. |
| --- | --- |

(125)

Kõikide teiste HRV eksportivate tootjate puhul määras komisjon kindlaks koostöö taseme HRVs. Seda mõõdeti, hinnates koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust.

| (126) | Koostöö tase oli kõrge. Seepärast määrati kõikide teiste HRV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal esialgu kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(126)

Koostöö tase oli kõrge. Seepärast määrati kõikide teiste HRV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal esialgu kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile.

| (127) | Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

  Tabel 1







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 106,4 % |
| Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportijad (vt lisa) | 51,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 106,4 % |

(127)

Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Tabel 1

Tabel 1

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

106,4 %

Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportijad (vt lisa)

51,0 %

Kõik muud äriühingud

106,4 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (128) | Vaatlusaluse perioodi alguses valmistas liidus samasugust toodet 41 tootjat. Need tootjad moodustavad seega „liidu tootmisharu“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Neist neli lõpetas uurimisperioodi vältel tootmise. |
| --- | --- |

(128)

Vaatlusaluse perioodi alguses valmistas liidus samasugust toodet 41 tootjat. Need tootjad moodustavad seega „liidu tootmisharu“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Neist neli lõpetas uurimisperioodi vältel tootmise.

| (129) | Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 1,1 miljonit ühikut (tk). Komisjon tegi selle mahu kindlaks Euroopa jalgrattatööstuse konföderatsiooni (CONEBI) esitatud tarbimismahu, impordistatistika ning valimisse kaasatud liidu tootjate müügi ja toodangu suhtarvu alusel. |
| --- | --- |

(129)

Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 1,1 miljonit ühikut (tk). Komisjon tegi selle mahu kindlaks Euroopa jalgrattatööstuse konföderatsiooni (CONEBI) esitatud tarbimismahu, impordistatistika ning valimisse kaasatud liidu tootjate müügi ja toodangu suhtarvu alusel.

| (130) | Üks huvitatud isik märkis, et kaks liidu tootjat on ka elektrijalgrataste importijad. Ta ei väitnud siiski, et need tootjad tuleks liidu tootmisharu määratlusest välja jätta, ega esitanud argumente, miks seda tuleks teha. Importimine iseenesest ei ole põhjus liidu tootmisharu määratlusest väljajätmiseks. |
| --- | --- |

(130)

Üks huvitatud isik märkis, et kaks liidu tootjat on ka elektrijalgrataste importijad. Ta ei väitnud siiski, et need tootjad tuleks liidu tootmisharu määratlusest välja jätta, ega esitanud argumente, miks seda tuleks teha. Importimine iseenesest ei ole põhjus liidu tootmisharu määratlusest väljajätmiseks.

| (131) | Üks teine isik väitis, et äriühingut ATALA ja temaga seotud äriühingut Accell Nederland ei tuleks lugeda osaks liidu tootmisharust, kuna ATALA impordib elektrijalgrattaid HRVst. Alusmääruse artikli 4 lõike 2 tingimuste järgi ei ole ATALA ja Acell seotud. Igal juhul ei ole importimine iseenesest põhjus liidu tootmisharu määratlusest väljajätmiseks. |
| --- | --- |

(131)

Üks teine isik väitis, et äriühingut ATALA ja temaga seotud äriühingut Accell Nederland ei tuleks lugeda osaks liidu tootmisharust, kuna ATALA impordib elektrijalgrattaid HRVst. Alusmääruse artikli 4 lõike 2 tingimuste järgi ei ole ATALA ja Acell seotud. Igal juhul ei ole importimine iseenesest põhjus liidu tootmisharu määratlusest väljajätmiseks.

| (132) | HRVst importimise kohta on teatanud ka teised liidu tootjad, kes on taotlenud konfidentsiaalsust. Need äriühingud koos põhjendustes 130 ja 131 nimetatutega moodustavad vähem kui 5 % liidu tootmisharu toodangust ja müügist. Seetõttu ei ole neil olulist mõju liidu tootmisharu kahju näitajatele tervikuna. Nende äriühingute arvestamine või mittearvestamine liidu tootmisharu osana ei mõjuta oluliselt kahju analüüsi. Seda küsimust käsitletakse põhjalikumalt lõppjäreldustes. |
| --- | --- |

(132)

HRVst importimise kohta on teatanud ka teised liidu tootjad, kes on taotlenud konfidentsiaalsust. Need äriühingud koos põhjendustes 130 ja 131 nimetatutega moodustavad vähem kui 5 % liidu tootmisharu toodangust ja müügist. Seetõttu ei ole neil olulist mõju liidu tootmisharu kahju näitajatele tervikuna. Nende äriühingute arvestamine või mittearvestamine liidu tootmisharu osana ei mõjuta oluliselt kahju analüüsi. Seda küsimust käsitletakse põhjalikumalt lõppjäreldustes.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (133) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks CONEBI esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks CONEBI esitatud andmete alusel.

| (134) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tk) | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tk) | 1 139 000 | 1 363 842 | 1 666 251 | 1 982 269 |
| Indeks | 100 | 120 | 146 | 174 |
| Allikas: CONEBI. |

(134)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tk)

Liidu tarbimine (tk)

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tk)

1 139 000

1 363 842

1 666 251

1 982 269

Indeks

Indeks

100

100

120

120

146

146

174

174

Allikas: CONEBI.

Allikas:

| (135) | Liidu tarbimine kasvas järjekindlalt 1,1 miljonilt 2014. aastal peaaegu 2 miljonini uurimisperioodil, mis tähendab vaadeldaval ajavahemikul 74 % suurust kasvu. See areng tulenes suuremast keskkonnateadlikkusest ja jätkuvast investeerimisest elektrijalgrataste turundusse ja reklaami ning tehnoloogilisse arendustöösse. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tarbimine kasvas järjekindlalt 1,1 miljonilt 2014. aastal peaaegu 2 miljonini uurimisperioodil, mis tähendab vaadeldaval ajavahemikul 74 % suurust kasvu. See areng tulenes suuremast keskkonnateadlikkusest ja jätkuvast investeerimisest elektrijalgrataste turundusse ja reklaami ning tehnoloogilisse arendustöösse.

4.3.   Import HRVst

Import HRVst

4.3.1.   HRVst pärit impordi maht ja turuosa

HRVst pärit impordi maht ja turuosa

| (136) | Alates 2017. aastast on elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi 8711 60 10 alla. Enne 2017. aastat olid elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi (ex) 8711 90 10 alla, mis hõlmas ka teisi tooteid. Selle probleemi lahendamiseks esitas kaebuse esitaja üksikasjaliku Hiina tollistatistika, milles oli võimalik tuvastada Hiina elektrijalgrataste eksport. |
| --- | --- |

(136)

Alates 2017. aastast on elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi 8711 60 10 alla. Enne 2017. aastat olid elektrijalgrattad klassifitseeritud CN-koodi (ex) 8711 90 10 alla, mis hõlmas ka teisi tooteid. Selle probleemi lahendamiseks esitas kaebuse esitaja üksikasjaliku Hiina tollistatistika, milles oli võimalik tuvastada Hiina elektrijalgrataste eksport.

| (137) | Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete alusel, üldistades elektrijalgrataste osakaalu Hiina ekspordis asjaomasele harmoneeritud süsteemi koodile (eespool viidatud moel kindlaks tehtud), tuginedes HRVst pärit sama harmoneeritud süsteemi koodiga hõlmatud koguekspordile. 2017. aasta üheksa kuu puhul põhineb Hiinast pärineva impordi statistika täielikult Eurostati andmetel. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete alusel, üldistades elektrijalgrataste osakaalu Hiina ekspordis asjaomasele harmoneeritud süsteemi koodile (eespool viidatud moel kindlaks tehtud), tuginedes HRVst pärit sama harmoneeritud süsteemi koodiga hõlmatud koguekspordile. 2017. aasta üheksa kuu puhul põhineb Hiinast pärineva impordi statistika täielikult Eurostati andmetel.

| (138) | Seejärel tehti kindlaks impordi turuosa, võrreldes impordimahtusid liidu tarbimisega, mille andmed on esitatud tabelis 2 põhjeneduses 134. |
| --- | --- |

(138)

Seejärel tehti kindlaks impordi turuosa, võrreldes impordimahtusid liidu tarbimisega, mille andmed on esitatud tabelis 2 põhjeneduses 134.

| (139) | Import HRVst liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tk) ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht (tk) | 199 728 | 286 024 | 389 046 | 699 658 |
| Indeks | 100 | 143 | 195 | 350 |
| Turuosa (%) | 18 | 21 | 23 | 35 |
| Indeks | 100 | 120 | 133 | 201 |
| Allikas: Eurostat, Hiina ekspordistatistika. |

(139)

Import HRVst liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tk) ja turuosa

Impordi maht (tk) ja turuosa

2014

2015

2016

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht (tk)

199 728

286 024

389 046

699 658

Indeks

Indeks

100

100

143

143

195

195

350

350

Turuosa (%)

18

21

23

35

Indeks

Indeks

100

100

120

120

133

133

201

201

Allikas: Eurostat, Hiina ekspordistatistika.

Allikas:

| (140) | HRVst pärineva impordi maht kasvas rohkem kui kolm korda: kui 2014. aastal oli see umbes 200 000 ühikut, siis uurimisperioodil oli see ligi 700 000 ühikut. Kasv kiirenes 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(140)

HRVst pärineva impordi maht kasvas rohkem kui kolm korda: kui 2014. aastal oli see umbes 200 000 ühikut, siis uurimisperioodil oli see ligi 700 000 ühikut. Kasv kiirenes 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel.

| (141) | Samal ajal suurenes Hiinast pärit impordi turuosa liidus 17 %-lt 2014. aastal kuni 35 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(141)

Samal ajal suurenes Hiinast pärit impordi turuosa liidus 17 %-lt 2014. aastal kuni 35 %-le uurimisperioodil.

| (142) | CCCME väljendas muret seoses kaebuse esitaja edastatud Hiina tollistatistika usaldusväärsusega ning taotles üksikasjalike statistiliste andmete ja nende allika avaldamist. |
| --- | --- |

(142)

CCCME väljendas muret seoses kaebuse esitaja edastatud Hiina tollistatistika usaldusväärsusega ning taotles üksikasjalike statistiliste andmete ja nende allika avaldamist.

| (143) | Kaebuse esitaja edastas komisjonile kaebust toetava üksikasjaliku statistika. Samuti esitas kaebuse esitaja kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis ekspordi koondandmed aastate kaupa. Kaebuse esitaja märkis ka seda, et andmeallikaks on Hiina tolliasutused, esitas kasutatud koodid ja selgitas selle metoodikat, kuidas jäetakse välja vaatlusalusest tootest erinevad tooted. |
| --- | --- |

(143)

Kaebuse esitaja edastas komisjonile kaebust toetava üksikasjaliku statistika. Samuti esitas kaebuse esitaja kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis ekspordi koondandmed aastate kaupa. Kaebuse esitaja märkis ka seda, et andmeallikaks on Hiina tolliasutused, esitas kasutatud koodid ja selgitas selle metoodikat, kuidas jäetakse välja vaatlusalusest tootest erinevad tooted.

| (144) | Komisjon tegi nende andmete kontrollimise teel kindlaks, et kaebuse esitaja oli ostnud selle tollistatistika pikka aega kõnealuses valdkonnas tegutsenud Hiina äriühingult ning et sama teave oli kättesaadav teiste Hiina teenusepakkujate kaudu. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon tegi nende andmete kontrollimise teel kindlaks, et kaebuse esitaja oli ostnud selle tollistatistika pikka aega kõnealuses valdkonnas tegutsenud Hiina äriühingult ning et sama teave oli kättesaadav teiste Hiina teenusepakkujate kaudu.

| (145) | Samas ilmnesid kontrollimisel tõendid ka selle kohta, et kaebuse esitaja oli kirjeldanud avatud failis täpselt metoodikat, mille alusel elektrijalgrataste eksport HRVst oli kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(145)

Samas ilmnesid kontrollimisel tõendid ka selle kohta, et kaebuse esitaja oli kirjeldanud avatud failis täpselt metoodikat, mille alusel elektrijalgrataste eksport HRVst oli kindlaks määratud.

| (146) | Lisaks võrreldi kaebuse esitaja esitatud üksikasjalikke andmeid ristkontrolli teel teiste teabeallikatega ning need osutusid usaldusväärseks. Ükski teine pool ei pakkunud välja alternatiivset teabeallikat või metoodikat. |
| --- | --- |

(146)

Lisaks võrreldi kaebuse esitaja esitatud üksikasjalikke andmeid ristkontrolli teel teiste teabeallikatega ning need osutusid usaldusväärseks. Ükski teine pool ei pakkunud välja alternatiivset teabeallikat või metoodikat.

| (147) | Komisjon tegi veel kindlaks, et üksikasjalikud andmed ja seda teavet edastava äriühingu isik olid alusmääruse artikli 19 lõike 1 tähenduses olemuselt konfidentsiaalsed. Teabe edastaja isiku avaldamine oleks avaldanud teavet edastanud isikule või isikule, kellelt teave saadi, olulist kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon tegi veel kindlaks, et üksikasjalikud andmed ja seda teavet edastava äriühingu isik olid alusmääruse artikli 19 lõike 1 tähenduses olemuselt konfidentsiaalsed. Teabe edastaja isiku avaldamine oleks avaldanud teavet edastanud isikule või isikule, kellelt teave saadi, olulist kahjulikku mõju.

| (148) | Sellises olukorras ning arvestades koondandmete ja metoodika avaldamise taset mittekonfidentsiaalses failis leidis komisjon, et sisendandmed ning neid edasi müünud äriühingu nimi ei ole asjaomasele poolele oma kaitseõiguste rakendamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(148)

Sellises olukorras ning arvestades koondandmete ja metoodika avaldamise taset mittekonfidentsiaalses failis leidis komisjon, et sisendandmed ning neid edasi müünud äriühingu nimi ei ole asjaomasele poolele oma kaitseõiguste rakendamiseks vajalikud.

| (149) | Seepärast tuli CCCME väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(149)

Seepärast tuli CCCME väide tagasi lükata.

| (150) | Huvitatud isikud väitsid, et HRVst pärit import on järginud turutrende, kuna nii tarbimine liidus kui ka Hiina eksport kasvasid. Tuleb siiski märkida, et Hiina ekspordi ja liidu tarbimise kasvu suurused on väga erinevad. 2014. aastast kuni uurimisperioodini kasvas Hiina eksport 250 % võrra, samal ajal kui liidu tarbimine kasvas palju aeglasemalt 74 % võrra. See tähendab, et kuigi üldine trend oli sama, olid kasvu mastaabid väga erinevad. |
| --- | --- |

(150)

Huvitatud isikud väitsid, et HRVst pärit import on järginud turutrende, kuna nii tarbimine liidus kui ka Hiina eksport kasvasid. Tuleb siiski märkida, et Hiina ekspordi ja liidu tarbimise kasvu suurused on väga erinevad. 2014. aastast kuni uurimisperioodini kasvas Hiina eksport 250 % võrra, samal ajal kui liidu tarbimine kasvas palju aeglasemalt 74 % võrra. See tähendab, et kuigi üldine trend oli sama, olid kasvu mastaabid väga erinevad.

4.3.2.   HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (151) | Komisjon tegi impordi hinnad kindlaks Eurostati andmetel, järgides põhjenduses 137 kirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon tegi impordi hinnad kindlaks Eurostati andmetel, järgides põhjenduses 137 kirjeldatud meetodit.

| (152) | HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot/tükk) | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 472 | 451 | 477 | 422 |
| Indeks | 100 | 96 | 101 | 89 |
| Allikas: Eurostat, Hiina ekspordistatistika. |

(152)

HRVst liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot/tükk)

Impordihinnad (eurot/tükk)

2014

2015

2016

Uurimisperiood

HRV

472

451

477

422

Indeks

Indeks

100

100

96

96

101

101

89

89

Allikas: Eurostat, Hiina ekspordistatistika.

Allikas:

| (153) | HRVst pärineva impordi keskmine hind langes 2014. aastast uurimisperioodini 11 % võrra, vähenedes esmalt 4 % võrra 2014. ja 2015. aasta võrdluses ja teist korda 12 % võrra 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(153)

HRVst pärineva impordi keskmine hind langes 2014. aastast uurimisperioodini 11 % võrra, vähenedes esmalt 4 % võrra 2014. ja 2015. aasta võrdluses ja teist korda 12 % võrra 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel.

| (154) | Kuna tulenevalt Eurostati statistika üldisest iseloomust ei olnud üksikasjalik tootetüüpidele jaotumine teada, ei ole hindade kujunemine täielikult usaldusväärne. Komisjon märkis siiski, et keskmised HRVst pärit impordi hinnad olid märgatavalt väiksemad nii liidu tootjate kui ka teistest riikidest peale HRV pärit impordi hinnad. Kuigi Hiina eksportijad laiendasid liidu turul müüdavate toodete valikut ning pakkusid ka kallemaid elektrijalgrattaid, vähenes siiski Hiina impordi keskmine hind. |
| --- | --- |

(154)

Kuna tulenevalt Eurostati statistika üldisest iseloomust ei olnud üksikasjalik tootetüüpidele jaotumine teada, ei ole hindade kujunemine täielikult usaldusväärne. Komisjon märkis siiski, et keskmised HRVst pärit impordi hinnad olid märgatavalt väiksemad nii liidu tootjate kui ka teistest riikidest peale HRV pärit impordi hinnad. Kuigi Hiina eksportijad laiendasid liidu turul müüdavate toodete valikut ning pakkusid ka kallemaid elektrijalgrattaid, vähenes siiski Hiina impordi keskmine hind.

| (155) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  1) | nelja valimisse kaasatud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(155)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

1)

nelja valimisse kaasatud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| 2) | vastavaid valimisse kaasatud HRV eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused, et võtta arvesse 6 % suurused tollimaksud ja impordijärgsed kulud. |
| --- | --- |

2)

vastavaid valimisse kaasatud HRV eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused, et võtta arvesse 6 % suurused tollimaksud ja impordijärgsed kulud.

| (156) | MOFCOM väitis, et hinna allalöömise analüüsis tuleks võtta arvesse mitmesuguseid elemente, näiteks elektrijalgrataste tüüpe (näiteks elektriline linnajalgratas ja elektriline mägijalgratas), mootori asukohta (rummus või tsentraalpaigutusega), aku võimsust ja materjali, millest elektrijalgratas toodetud on (näiteks teras, alumiinium, süsinik). Komisjon kinnitab, et kõiki nimetatud tegureid võeti hinna allalöömise analüüsis arvesse. |
| --- | --- |

(156)

MOFCOM väitis, et hinna allalöömise analüüsis tuleks võtta arvesse mitmesuguseid elemente, näiteks elektrijalgrataste tüüpe (näiteks elektriline linnajalgratas ja elektriline mägijalgratas), mootori asukohta (rummus või tsentraalpaigutusega), aku võimsust ja materjali, millest elektrijalgratas toodetud on (näiteks teras, alumiinium, süsinik). Komisjon kinnitab, et kõiki nimetatud tegureid võeti hinna allalöömise analüüsis arvesse.

| (157) | Komisjon võrdles tehingute hindu tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Mis puudutab nende tehingute kaubandustasandeid, siis tehti kindlaks, et nii valimisse kaasatud liidu tootjad kui ka valimisse kaasatud Hiina eksportijad müüvad nii algseadmeid ostvatele klientidele kui ka oma kaubamärgi all. Seetõttu uuriti, kas oleks vaja kaubandustaset arvestavat kohandamist. Sellega seoses uuriti, kas algseadmete kliendile ja oma kaubamärgi all müümise vahel esineb järjepidevat ja selgepiirilist hinnaerinevust. Tehti kindlaks, et sellist järjepidevat ja selgepiirilist hinnaerinevust valimisse kaasatud liidu tootjate puhul ei esine. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon võrdles tehingute hindu tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Mis puudutab nende tehingute kaubandustasandeid, siis tehti kindlaks, et nii valimisse kaasatud liidu tootjad kui ka valimisse kaasatud Hiina eksportijad müüvad nii algseadmeid ostvatele klientidele kui ka oma kaubamärgi all. Seetõttu uuriti, kas oleks vaja kaubandustaset arvestavat kohandamist. Sellega seoses uuriti, kas algseadmete kliendile ja oma kaubamärgi all müümise vahel esineb järjepidevat ja selgepiirilist hinnaerinevust. Tehti kindlaks, et sellist järjepidevat ja selgepiirilist hinnaerinevust valimisse kaasatud liidu tootjate puhul ei esine.

| (158) | Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina nelja valimisse kaasatud liidu tootja käibest uurimisperioodil. Allalöömise marginaalid jäid vahemikku 16,2–41 %. |
| --- | --- |

(158)

Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina nelja valimisse kaasatud liidu tootja käibest uurimisperioodil. Allalöömise marginaalid jäid vahemikku 16,2–41 %.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (159) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(159)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (160) | Nagu on märgitud põhjenduses 28, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(160)

Nagu on märgitud põhjenduses 28, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (161) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. |
| --- | --- |

(161)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

| (162) | Komisjon hindas CONEBI-lt, impordistatistikast ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud teabe alusel makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, tööhõive, kasv, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja taastumine varasemast dumpingust). |
| --- | --- |

(162)

Komisjon hindas CONEBI-lt, impordistatistikast ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud teabe alusel makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, tööhõive, kasv, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja taastumine varasemast dumpingust).

| (163) | Komisjon kontrollis CONEBI esitatud tarbimismahtu. Komisjon tegi kindlaks, et see teave oli tõepoolest koostatud Euroopa tootjate riiklikelt ühendustelt kogutud andmete alusel, et see oli tuletatud äriühingute deklaratsioonidest või mõistlikest hinnangutest ja et seda kinnitasid piisavad dokumendid ja uurimismenetlused. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon kontrollis CONEBI esitatud tarbimismahtu. Komisjon tegi kindlaks, et see teave oli tõepoolest koostatud Euroopa tootjate riiklikelt ühendustelt kogutud andmete alusel, et see oli tuletatud äriühingute deklaratsioonidest või mõistlikest hinnangutest ja et seda kinnitasid piisavad dokumendid ja uurimismenetlused.

| (164) | Liidu tootmisharu müügi, toodangu, tootmisvõimsuse ja töötajate arvu näitajad on tuletatud kõnealusest teabest. Nende hinnangud põhinevad valimisse kaasatud liidu tootjate asjakohastel suhtarvudel. See lähenemisviis järgib metoodikat, mida kaebuse esitaja kirjeldas kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis. Ükski huvitatud isik ei esitanud selle metoodika kohta märkuseid. |
| --- | --- |

(164)

Liidu tootmisharu müügi, toodangu, tootmisvõimsuse ja töötajate arvu näitajad on tuletatud kõnealusest teabest. Nende hinnangud põhinevad valimisse kaasatud liidu tootjate asjakohastel suhtarvudel. See lähenemisviis järgib metoodikat, mida kaebuse esitaja kirjeldas kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis. Ükski huvitatud isik ei esitanud selle metoodika kohta märkuseid.

| (165) | Selle alusel märkis komisjon, et makromajanduslikud näitajad on liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised. |
| --- | --- |

(165)

Selle alusel märkis komisjon, et makromajanduslikud näitajad on liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised.

| (166) | Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühiku müügihinnad, tööjõukulud, ühikukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) hindas komisjon kontrollitud andmete alusel, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. |
| --- | --- |

(166)

Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühiku müügihinnad, tööjõukulud, ühikukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) hindas komisjon kontrollitud andmete alusel, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (167) | Liidu hinnanguline kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tk) | 842 531 | 987 111 | 1 108 087 | 1 089 541 |
| Indeks | 100 | 117 | 132 | 129 |
| Tootmisvõimsus (tk) | 1 140 553 | 1 397 145 | 1 694 853 | 1 538 347 |
| Indeks | 100 | 122 | 149 | 135 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 74 | 71 | 65 | 71 |
| Indeks | 100 | 96 | 89 | 96 |
| Allikas: CONEBI, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(167)

Liidu hinnanguline kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Tootmismaht (tk)

842 531

987 111

1 108 087

1 089 541

Indeks

Indeks

100

100

117

117

132

132

129

129

Tootmisvõimsus (tk)

1 140 553

1 397 145

1 694 853

1 538 347

Indeks

Indeks

100

100

122

122

149

149

135

135

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

74

71

65

71

Indeks

Indeks

100

100

96

96

89

89

96

96

Allikas: CONEBI, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (168) | Liidu tootmisharu tootmismaht kasvas vaatlusalusel perioodil 29 % võrra, kuigi vähenes 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel 2 % võrra. |
| --- | --- |

(168)

Liidu tootmisharu tootmismaht kasvas vaatlusalusel perioodil 29 % võrra, kuigi vähenes 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel 2 % võrra.

| (169) | Tootmise kasvu põhjustas tarbimise kasv. Tootmist tuleb planeerida enne väga lühikesi müügiperioode ning seetõttu tugineb see mingil määral müügiprognoosidele. Toodangu vähenemine 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel oli seetõttu seotud peamiselt turuosa jätkuva kaotamisega HRVst pärinevale impordile, mis sundis liidu tootmisharu oma ootusi ümber hindama. |
| --- | --- |

(169)

Tootmise kasvu põhjustas tarbimise kasv. Tootmist tuleb planeerida enne väga lühikesi müügiperioode ning seetõttu tugineb see mingil määral müügiprognoosidele. Toodangu vähenemine 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel oli seetõttu seotud peamiselt turuosa jätkuva kaotamisega HRVst pärinevale impordile, mis sundis liidu tootmisharu oma ootusi ümber hindama.

| (170) | Alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tootmisvõimsus 35 % võrra. 2014.–2016. aastal suurenes tootmisvõimsus 49 % ning seejärel langes 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel 9 %. |
| --- | --- |

(170)

Alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tootmisvõimsus 35 % võrra. 2014.–2016. aastal suurenes tootmisvõimsus 49 % ning seejärel langes 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel 9 %.

| (171) | Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 74 %-lt 2014. aastal 71 %-ni uurimisperioodil. Aastate 2014 ja 2016 võrdluses vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 74 %-lt 65 %-ni, kuna tootmisvõimsus suurenes tootmisest kiiremini. See suundumus pöördus 2016. aasta ja uurimisperioodi võrdluses, kui tootmisvõimsust vähendati tootmismahu vähenemisest suuremal määral, mis suurendas tootmisvõimsuse rakendusastet 65 %-lt 71 %-ni. |
| --- | --- |

(171)

Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 74 %-lt 2014. aastal 71 %-ni uurimisperioodil. Aastate 2014 ja 2016 võrdluses vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 74 %-lt 65 %-ni, kuna tootmisvõimsus suurenes tootmisest kiiremini. See suundumus pöördus 2016. aasta ja uurimisperioodi võrdluses, kui tootmisvõimsust vähendati tootmismahu vähenemisest suuremal määral, mis suurendas tootmisvõimsuse rakendusastet 65 %-lt 71 %-ni.

| (172) | Tootmisvõimsus tähendab teoreetilist elektrijalgrataste arvu, mida olemasolevatel tootmisliinidel toota saaks. Praegu elektrijalgrataste tootmiseks kasutatavad tootmisliinid on peamiselt ümber ehitatud olemasolevatest tootmisliinidest, mida kasutati varem tavajalgrataste tootmiseks. Liine saab selliselt ümber ehitada kiiresti ja väheste kuludega. Elektrijalgrataste tootmisvõimsus moodustab väikese osa olemasolevast tavajalgrataste tootmisvõimsusest. Seetõttu on tootmisvõimsuse ja selle rakendusaste näitajad piiratud tähtsusega, kuna neid saab turutrende arvesse võttes kohandada. Konkreetsel juhul tegi komisjon veel kindlaks, et tootmisliinide ümberehitus tavajalgratastelt elektrijalgratastele ei nõua ka olulisi investeeringuid (mis mõjutaksid rahavoogu, kapitali kaasamise võimet või tegevuse jätkuvust), olulist fikseeritud kulu (mis mõjutaks suuresti rakendusastmega seotud kasumlikkust) ega tootmismahu suurendamise piiranguid. |
| --- | --- |

(172)

Tootmisvõimsus tähendab teoreetilist elektrijalgrataste arvu, mida olemasolevatel tootmisliinidel toota saaks. Praegu elektrijalgrataste tootmiseks kasutatavad tootmisliinid on peamiselt ümber ehitatud olemasolevatest tootmisliinidest, mida kasutati varem tavajalgrataste tootmiseks. Liine saab selliselt ümber ehitada kiiresti ja väheste kuludega. Elektrijalgrataste tootmisvõimsus moodustab väikese osa olemasolevast tavajalgrataste tootmisvõimsusest. Seetõttu on tootmisvõimsuse ja selle rakendusaste näitajad piiratud tähtsusega, kuna neid saab turutrende arvesse võttes kohandada. Konkreetsel juhul tegi komisjon veel kindlaks, et tootmisliinide ümberehitus tavajalgratastelt elektrijalgratastele ei nõua ka olulisi investeeringuid (mis mõjutaksid rahavoogu, kapitali kaasamise võimet või tegevuse jätkuvust), olulist fikseeritud kulu (mis mõjutaks suuresti rakendusastmega seotud kasumlikkust) ega tootmismahu suurendamise piiranguid.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (173) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul (tk) | 862 168 | 941 937 | 1 074 335 | 1 042 268 |
| Indeks | 100 | 109 | 125 | 121 |
| Turuosa (%) | 76 | 69 | 64 | 53 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 69 |
| Allikas: CONEBI, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(173)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul (tk)

862 168

941 937

1 074 335

1 042 268

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

121

121

Turuosa (%)

76

69

64

53

Indeks

Indeks

100

100

91

91

85

85

69

69

Allikas: CONEBI, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (174) | Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 21 %. 2014.–2016. aastal suurenes müügimaht 25 % ning vähenes seejärel 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %. |
| --- | --- |

(174)

Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 21 %. 2014.–2016. aastal suurenes müügimaht 25 % ning vähenes seejärel 2016. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %.

| (175) | Sarnaselt toodangumahu muutumisega põhjustas tarbimise kasv 2016. aastal võrreldes 2014. aastaga müügimahu kasvu. Müügimahu vähenemine 2016. aastast uurimisperioodini oli otseselt seotud turuosa jätkuva kaotusega HRVst pärinevale impordile. |
| --- | --- |

(175)

Sarnaselt toodangumahu muutumisega põhjustas tarbimise kasv 2016. aastal võrreldes 2014. aastaga müügimahu kasvu. Müügimahu vähenemine 2016. aastast uurimisperioodini oli otseselt seotud turuosa jätkuva kaotusega HRVst pärinevale impordile.

| (176) | Liidu tootmisharu müügimaht suurenes palju aeglasemalt kui tarbimine. Seetõttu vähenes oluliselt liidu tootmisharu turuosa, langedes 2014. aasta 76 %-lt uurimisperioodil 53 %-le. |
| --- | --- |

(176)

Liidu tootmisharu müügimaht suurenes palju aeglasemalt kui tarbimine. Seetõttu vähenes oluliselt liidu tootmisharu turuosa, langedes 2014. aasta 76 %-lt uurimisperioodil 53 %-le.

4.4.2.3.   Kasv

| (177) | Liidu tootmisharu ei suutnud pärast 2014. aastat kuni uurimisperioodini toimunud tarbimise kasvust täit kasu lõigata. Tarbimine suurenes nimelt 74 % võrra, liidu tootmisharu suutis aga suurendada oma müüki ainult 21 % võrra. Selle tagajärjel kaotas liidu tootmisharu sel perioodil olulise turuosa (23 %). Liidu tootmisharu pidi 2016. aastast kuni uurimisperioodini vähendama HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu tootmist, müüki, töötajate arvu ning tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(177)

Liidu tootmisharu ei suutnud pärast 2014. aastat kuni uurimisperioodini toimunud tarbimise kasvust täit kasu lõigata. Tarbimine suurenes nimelt 74 % võrra, liidu tootmisharu suutis aga suurendada oma müüki ainult 21 % võrra. Selle tagajärjel kaotas liidu tootmisharu sel perioodil olulise turuosa (23 %). Liidu tootmisharu pidi 2016. aastast kuni uurimisperioodini vähendama HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu tootmist, müüki, töötajate arvu ning tootmisvõimsust.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (178) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 577 | 3 030 | 3 546 | 3 610 |
| Indeks | 100 | 118 | 138 | 140 |
| Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) | 327 | 326 | 312 | 302 |
| Indeks | 100 | 100 | 96 | 92 |
| Allikas: CONEBI, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(178)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 577

3 030

3 546

3 610

Indeks

Indeks

100

100

118

118

138

138

140

140

Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)

327

326

312

302

Indeks

Indeks

100

100

100

100

96

96

92

92

Allikas: CONEBI, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (179) | Liidu tootmisharu suurendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 40 %. Suurem osa sellest kasvust leidis aset vahemikus 2014–2016. Alates 2016. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tööhõive 2 % võrra. |
| --- | --- |

(179)

Liidu tootmisharu suurendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 40 %. Suurem osa sellest kasvust leidis aset vahemikus 2014–2016. Alates 2016. aastast kuni uurimisperioodini suurenes tööhõive 2 % võrra.

| (180) | Tootlikkus vähenes 8 % tõttu, kuna tööhõive suurenes kiiremini kui tootmismaht. |
| --- | --- |

(180)

Tootlikkus vähenes 8 % tõttu, kuna tööhõive suurenes kiiremini kui tootmismaht.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (181) | Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades HRVst pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(181)

Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades HRVst pärit impordi mahtu ja hindu.

| (182) | Varasema dumpingu kohta tõendid puuduvad. |
| --- | --- |

(182)

Varasema dumpingu kohta tõendid puuduvad.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (183) | Valimisse kaasatud nelja liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tükk) | 1 112 | 1 156 | 1 237 | 1 276 |
| Indeks | 100 | 104 | 111 | 115 |
| Keskmine ühiku tootmiskulu (eurot/tükk) | 1 068 | 1 134 | 1 173 | 1 234 |
| Indeks | 100 | 106 | 110 | 116 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(183)

Valimisse kaasatud nelja liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tükk)

1 112

1 156

1 237

1 276

Indeks

Indeks

100

100

104

104

111

111

115

115

Keskmine ühiku tootmiskulu (eurot/tükk)

1 068

1 134

1 173

1 234

Indeks

Indeks

100

100

106

106

110

110

116

116

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (184) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 15 % võrra, mis on kooskõlas keskmiste tootmiskulude kasvuga, mis oli 16 %. |
| --- | --- |

(184)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 15 % võrra, mis on kooskõlas keskmiste tootmiskulude kasvuga, mis oli 16 %.

| (185) | Kuna keskmisi kulusid ja hindu mõjutab nende tootjate müüdud toodete valik, ei tähenda see, et võrreldava toote kulu ja hind vaatlusalusel perioodil 16 % võrra suurenes. |
| --- | --- |

(185)

Kuna keskmisi kulusid ja hindu mõjutab nende tootjate müüdud toodete valik, ei tähenda see, et võrreldava toote kulu ja hind vaatlusalusel perioodil 16 % võrra suurenes.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (186) | Valimisse kaasatud nelja liidu tootja keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 38 348 | 37 042 | 34 818 | 34 659 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 90 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(186)

Valimisse kaasatud nelja liidu tootja keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

38 348

37 042

34 818

34 659

Indeks

Indeks

100

100

97

97

91

91

90

90

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (187) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra tulenevalt tehasetööliste arvu suurenemisest võrreldes müügi- ja haldusfunktsioonides hõivatud töötajate arvu kasvuga. |
| --- | --- |

(187)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra tulenevalt tehasetööliste arvu suurenemisest võrreldes müügi- ja haldusfunktsioonides hõivatud töötajate arvu kasvuga.

4.4.3.3.   Laovarud

| (188) | Nelja valimisse kaasatud liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tk) | 59 375 | 73 521 | 90 573 | 98 412 |
| Indeks | 100 | 124 | 153 | 166 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(188)

Nelja valimisse kaasatud liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Lõppvarud (tk)

59 375

73 521

90 573

98 412

Indeks

Indeks

100

100

124

124

153

153

166

166

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (189) | Valimisse kaasatud nelja liidu tootja lõppvarude tase suurenes vaatlusalusel perioodil 66 %. |
| --- | --- |

(189)

Valimisse kaasatud nelja liidu tootja lõppvarude tase suurenes vaatlusalusel perioodil 66 %.

| (190) | Tuleb märkida, et uurimisperioodi varude tase on arvestatud septembri lõpul, mil varud on üldjuhul väikesed, kuna see langeb kokku müügihooaja lõpuga. Teiste perioodide varude tasemed arvestati seevastu detsembri lõpul, mil on tavapärane hoida järgmise müügihooaja ootuses suuri varusid. |
| --- | --- |

(190)

Tuleb märkida, et uurimisperioodi varude tase on arvestatud septembri lõpul, mil varud on üldjuhul väikesed, kuna see langeb kokku müügihooaja lõpuga. Teiste perioodide varude tasemed arvestati seevastu detsembri lõpul, mil on tavapärane hoida järgmise müügihooaja ootuses suuri varusid.

| (191) | Seetõttu oli laovarude suurenemine märkimisväärne. Leiti, et see tulenes turu üldisest arengust ja asjaolust, et tootmismahtu hoiti tarbimise kasvust oluliselt väiksemana; müügimaht suurenes tootmisest isegi aeglasemalt, põhjustades varude kogunemise, mis on eriti märgatav uurimisperioodi lõpul. |
| --- | --- |

(191)

Seetõttu oli laovarude suurenemine märkimisväärne. Leiti, et see tulenes turu üldisest arengust ja asjaolust, et tootmismahtu hoiti tarbimise kasvust oluliselt väiksemana; müügimaht suurenes tootmisest isegi aeglasemalt, põhjustades varude kogunemise, mis on eriti märgatav uurimisperioodi lõpul.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (192) | Nelja valimisse kaasatud liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 2,7 | 4,3 | 3,8 | 3,4 |
| Indeks | 100 | 160 | 142 | 125 |
| Rahavoog (eurodes) | 5 178 860 | – 5 433 666 | 17 079 409 | 4 955 399 |
| Indeks | 100 | – 105 | 330 | 96 |
| Rahavoog (% müügikäibest) | 1,1 | – 1,0 | 2,5 | 0,6 |
| Indeks | 100 | – 89 | 218 | 55 |
| Investeeringud (eurodes) | 6 775 924 | 17 773 148 | 7 888 936 | 11 965 802 |
| Indeks | 100 | 262 | 116 | 177 |
| Investeeringutasuvus (%) | 18 | 30 | 38 | 37 |
| Indeks | 100 | 164 | 213 | 203 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(192)

Nelja valimisse kaasatud liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

2,7

4,3

3,8

3,4

Indeks

Indeks

100

100

160

160

142

142

125

125

Rahavoog (eurodes)

5 178 860

– 5 433 666

17 079 409

4 955 399

Indeks

Indeks

100

100

– 105

– 105

330

330

96

96

Rahavoog (% müügikäibest)

1,1

– 1,0

2,5

0,6

Indeks

Indeks

100

100

– 89

– 89

218

218

55

55

Investeeringud (eurodes)

6 775 924

17 773 148

7 888 936

11 965 802

Indeks

Indeks

100

100

262

262

116

116

177

177

Investeeringutasuvus (%)

18

30

38

37

Indeks

Indeks

100

100

164

164

213

213

203

203

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (193) | Et teha kindlaks nelja valimisse kaasatud liidu tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(193)

Et teha kindlaks nelja valimisse kaasatud liidu tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (194) | 2014. aastal oli baastase madal, nimelt 2,7 %, ning 2015. aastal oli kasumimarginaal 4,3 % ja langes uurimisperioodi jooksul 3,4 %-ni. |
| --- | --- |

(194)

2014. aastal oli baastase madal, nimelt 2,7 %, ning 2015. aastal oli kasumimarginaal 4,3 % ja langes uurimisperioodi jooksul 3,4 %-ni.

| (195) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra ja muutus 2015. aastal negatiivseks. See ei hõlmanud vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid. |
| --- | --- |

(195)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra ja muutus 2015. aastal negatiivseks. See ei hõlmanud vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid.

| (196) | Käibe osana esitatud kasumimarginaali võrdlus samal alusel väljendatud põhitegevusest tuleneva rahavooga näitab, et kasumist saadav rahavoog on varude muutumise tõttu väga kehv olnud. |
| --- | --- |

(196)

Käibe osana esitatud kasumimarginaali võrdlus samal alusel väljendatud põhitegevusest tuleneva rahavooga näitab, et kasumist saadav rahavoog on varude muutumise tõttu väga kehv olnud.

| (197) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 77 % võrra, moodustades samal ajal müügist ainult 2 %. |
| --- | --- |

(197)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 77 % võrra, moodustades samal ajal müügist ainult 2 %.

| (198) | Investeeringutasuvus suurenes vaatlusalusel perioodil 103 % võrra. Kuna aga elektrijalgrataste tootmisharu on struktuuri poolest tegevusala, milles on raha kesksel kohal, vajab see tegutsemiseks vähe varasid ning need on üldjuhul tavajalgrataste tootmisest juba olemas. Seoses sellega on investeeringutasuvus piiratud tähtsusega. |
| --- | --- |

(198)

Investeeringutasuvus suurenes vaatlusalusel perioodil 103 % võrra. Kuna aga elektrijalgrataste tootmisharu on struktuuri poolest tegevusala, milles on raha kesksel kohal, vajab see tegutsemiseks vähe varasid ning need on üldjuhul tavajalgrataste tootmisest juba olemas. Seoses sellega on investeeringutasuvus piiratud tähtsusega.

| (199) | Liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi kesised majandustulemused kasumi ja rahavoo osas vähendasid tema kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(199)

Liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi kesised majandustulemused kasumi ja rahavoo osas vähendasid tema kapitali kaasamise võimet.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (200) | Hiinast tuleva dumpinguhinnaga impordi voo kasvades ei olnud liidu tootmisharu võimeline elektrijalgrataste turu kasvu ära kasutama. Müügimaht kasvas vaatlusalusel perioodil 21 %, tarbimine aga 74 %. Samal ajal kaotati 23 % turuosa, millest 18 % läks Hiina impordile, mis oli löönud liidu tootmisharu hinna uurimisperioodil 16 % kuni 43 % võrra alla. |
| --- | --- |

(200)

Hiinast tuleva dumpinguhinnaga impordi voo kasvades ei olnud liidu tootmisharu võimeline elektrijalgrataste turu kasvu ära kasutama. Müügimaht kasvas vaatlusalusel perioodil 21 %, tarbimine aga 74 %. Samal ajal kaotati 23 % turuosa, millest 18 % läks Hiina impordile, mis oli löönud liidu tootmisharu hinna uurimisperioodil 16 % kuni 43 % võrra alla.

| (201) | Survet müügimahule oli tunda seoses tootmismahu, varude, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme ja tööhõive tasemega. Tootmismaht suurenes aastatel 2014–2015 üldjoontes tarbimisega samas tempos (vastavalt + 17 % ja + 20 %). Pärast 2015. aastat oli liidu tootmisharu aga sunnitud oma müügiootused ümber hindama. Tootmistrend erines sel ajal märgatavalt ja järjest rohkem turu üldisest arengust, kuna tootmine kasvas 2015. aastast uurimisperioodini 12 % ja tarbimine 54 %. |
| --- | --- |

(201)

Survet müügimahule oli tunda seoses tootmismahu, varude, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme ja tööhõive tasemega. Tootmismaht suurenes aastatel 2014–2015 üldjoontes tarbimisega samas tempos (vastavalt + 17 % ja + 20 %). Pärast 2015. aastat oli liidu tootmisharu aga sunnitud oma müügiootused ümber hindama. Tootmistrend erines sel ajal märgatavalt ja järjest rohkem turu üldisest arengust, kuna tootmine kasvas 2015. aastast uurimisperioodini 12 % ja tarbimine 54 %.

| (202) | Sellegipoolest oli tootmine müügist süstemaatiliselt suurem (välja arvatud 2014. aastal), mis tõi kaasa varude olulise suurenemise. Tootmisvõimsust, mis oli kuni 2016. aastani kasvanud kooskõlas tarbimisega, vähendati, et piirata tootmisvõimsuse rakendusastme halvenemist, mis oli vähenenud 2014. aastast 2016. aastani 9 % võrra. |
| --- | --- |

(202)

Sellegipoolest oli tootmine müügist süstemaatiliselt suurem (välja arvatud 2014. aastal), mis tõi kaasa varude olulise suurenemise. Tootmisvõimsust, mis oli kuni 2016. aastani kasvanud kooskõlas tarbimisega, vähendati, et piirata tootmisvõimsuse rakendusastme halvenemist, mis oli vähenenud 2014. aastast 2016. aastani 9 % võrra.

| (203) | Ajavahemikul 2016. aastast kuni uurimisperioodini vähenes üldiselt tootmine, varud olid pärast müügihooaega suuremad kui enne, tootmisvõimsust vähendati ning tööhõive püsis muutumatuna, samal ajal kui import HRVst suurenes 155 % võrra. |
| --- | --- |

(203)

Ajavahemikul 2016. aastast kuni uurimisperioodini vähenes üldiselt tootmine, varud olid pärast müügihooaega suuremad kui enne, tootmisvõimsust vähendati ning tööhõive püsis muutumatuna, samal ajal kui import HRVst suurenes 155 % võrra.

| (204) | Surve hindadele ning võimetus tärkaval turul mastaabisäästu rakendada hoidsid liidu tootmisharu kasumlikkuse vaatlusalusel perioodil madalal tasemel. Kõnealune madal kasumlikkus ning varude muutlikkus tõid kaasa vähese põhitegevusest tuleneva rahavoo, mis jäi alla vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringutele ning suurendas selles raha suure osakaaluga ja pankade pakutavast likviidsusest väga sõltuvas valdkonnas haavatavust. Neli tootjat läksid uurimisperioodi vältel pankrotti. |
| --- | --- |

(204)

Surve hindadele ning võimetus tärkaval turul mastaabisäästu rakendada hoidsid liidu tootmisharu kasumlikkuse vaatlusalusel perioodil madalal tasemel. Kõnealune madal kasumlikkus ning varude muutlikkus tõid kaasa vähese põhitegevusest tuleneva rahavoo, mis jäi alla vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringutele ning suurendas selles raha suure osakaaluga ja pankade pakutavast likviidsusest väga sõltuvas valdkonnas haavatavust. Neli tootjat läksid uurimisperioodi vältel pankrotti.

| (205) | Kahju näitajad arenesid kasvu, turuosa, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, varude, kasumimarginaali, rahavoo ja kapitali kaasamise võime mõistes negatiivses suunas. Oluline nõudluse kasv oli ainus, mis hoidis ära ka teiste näitajate negatiivseks muutumise. |
| --- | --- |

(205)

Kahju näitajad arenesid kasvu, turuosa, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, varude, kasumimarginaali, rahavoo ja kapitali kaasamise võime mõistes negatiivses suunas. Oluline nõudluse kasv oli ainus, mis hoidis ära ka teiste näitajate negatiivseks muutumise.

| (206) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(206)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (207) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas HRVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. |
| --- | --- |

(207)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas HRVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid.

| (208) | Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüügi tulemused ning investeeringute ja tootmisvõimsuse laiendamise väidetav mõju. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüügi tulemused ning investeeringute ja tootmisvõimsuse laiendamise väidetav mõju.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (209) | HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid uurimisperioodil oluliselt alla liidu tootmisharu hinnad – allalöömise marginaalid ulatusid 16,2 %-st 43,2 %-ni. Vaatlusalusel perioodil kaotas liidu tootmisharu 23 % turust, mis kasvas 74 % võrra, samal ajal kui HRVst pärit import suurenes 250 % võrra ja kasvatas turuosa 17 % võrra – 18 %-lt 35 %-le. HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi surve hindadele hoidis kasumlikkuse ja rahavood madalal tasemel. |
| --- | --- |

(209)

HRVst pärineva dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid uurimisperioodil oluliselt alla liidu tootmisharu hinnad – allalöömise marginaalid ulatusid 16,2 %-st 43,2 %-ni. Vaatlusalusel perioodil kaotas liidu tootmisharu 23 % turust, mis kasvas 74 % võrra, samal ajal kui HRVst pärit import suurenes 250 % võrra ja kasvatas turuosa 17 % võrra – 18 %-lt 35 %-le. HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi surve hindadele hoidis kasumlikkuse ja rahavood madalal tasemel.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (210) | Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | Maht (tk) | 21 335 | 43 095 | 79 312 | 108 817 |
| Indeks | 100 | 202 | 372 | 510 |
| Turuosa (%) | 2 | 3 | 5 | 5 |
| Keskmine hind (eurodes) | 622 | 571 | 843 | 1 016 |
| Indeks | 100 | 92 | 135 | 163 |
| Vietnam | Maht (tk) | 37 892 | 74 259 | 91 468 | 101 376 |
| Indeks | 100 | 196 | 241 | 268 |
| Turuosa (%) | 3 | 5 | 5 | 5 |
| Keskmine hind (eurodes) | 435 | 539 | 542 | 570 |
| Indeks | 100 | 124 | 125 | 131 |
| Šveits | Maht (tk) | 883 | 14 310 | 30 477 | 28 440 |
| Indeks | 100 | 1 621 | 3 452 | 3 221 |
| Turuosa (%) | 0 | 1 | 2 | 1 |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 140 | 1 391 | 1 606 | 1 606 |
| Indeks | 100 | 122 | 141 | 141 |
| Jaapan | Maht (tk) | 16 994 | 4 217 | 1 613 | 1 710 |
| Indeks | 100 | 25 | 9 | 10 |
| Turuosa (%) | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 098 | 1 406 | 1 687 | 952 |
| Indeks | 100 | 128 | 154 | 87 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud HRV | Maht (tk) | 77 104 | 135 881 | 202 870 | 240 343 |
| Indeks | 100 | 176 | 263 | 312 |
| Turuosa (%) | 7 | 10 | 12 | 12 |
| Keskmine hind (eurodes) | 641 | 666 | 828 | 897 |
| Indeks | 100 | 104 | 129 | 140 |
| Allikas: Eurostat. |

(210)

Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Taiwan

Maht (tk)

21 335

43 095

79 312

108 817

Indeks

Indeks

100

100

202

202

372

372

510

510

Turuosa (%)

2

3

5

5

Keskmine hind (eurodes)

622

571

843

1 016

Indeks

Indeks

100

100

92

92

135

135

163

163

Vietnam

Maht (tk)

37 892

74 259

91 468

101 376

Indeks

Indeks

100

100

196

196

241

241

268

268

Turuosa (%)

3

5

5

5

Keskmine hind (eurodes)

435

539

542

570

Indeks

Indeks

100

100

124

124

125

125

131

131

Šveits

Maht (tk)

883

14 310

30 477

28 440

Indeks

Indeks

100

100

1 621

1 621

3 452

3 452

3 221

3 221

Turuosa (%)

0

1

2

1

Keskmine hind (eurodes)

1 140

1 391

1 606

1 606

Indeks

Indeks

100

100

122

122

141

141

141

141

Jaapan

Maht (tk)

16 994

4 217

1 613

1 710

Indeks

Indeks

100

100

25

25

9

9

10

10

Turuosa (%)

1

0

0

0

Keskmine hind (eurodes)

1 098

1 406

1 687

952

Indeks

Indeks

100

100

128

128

154

154

87

87

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud HRV

Maht (tk)

77 104

135 881

202 870

240 343

Indeks

Indeks

100

100

176

176

263

263

312

312

Turuosa (%)

7

10

12

12

Keskmine hind (eurodes)

641

666

828

897

Indeks

Indeks

100

100

104

104

129

129

140

140

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (211) | Muudest kolmandatest riikidest kui HRV pärit impordi maht kasvas oluliselt: nende turuosa kasvas 2014. aasta 7 %-lt (77 000 tükki) uurimisperioodi 12 %-le (240 000 ühikut). Kasvukiirus aga vähenes, kui Hiina eksportijad hakkasid pärast 2015. aastat jõulisemalt tegutsema. |
| --- | --- |

(211)

Muudest kolmandatest riikidest kui HRV pärit impordi maht kasvas oluliselt: nende turuosa kasvas 2014. aasta 7 %-lt (77 000 tükki) uurimisperioodi 12 %-le (240 000 ühikut). Kasvukiirus aga vähenes, kui Hiina eksportijad hakkasid pärast 2015. aastat jõulisemalt tegutsema.

| (212) | Kõnealune import pärines peamiselt ainult Taiwanilt ja Vietnamist. Pärast 2015. aastat täheldas komisjon siiski kasvu vähenemist Vietnamist, mida võib selgitada olulise ja suureneva hinnaerinevusega võrreldes Hiina impordiga. Sarnaselt leidis jätkuv Taiwanilt pärineva impordi mahu kasv aset samavõrra olulise hinnatõusu taustal, mis viitab sellele, et see import võidi suunata ümber turu kõrgema hinnaklassiga osale. |
| --- | --- |

(212)

Kõnealune import pärines peamiselt ainult Taiwanilt ja Vietnamist. Pärast 2015. aastat täheldas komisjon siiski kasvu vähenemist Vietnamist, mida võib selgitada olulise ja suureneva hinnaerinevusega võrreldes Hiina impordiga. Sarnaselt leidis jätkuv Taiwanilt pärineva impordi mahu kasv aset samavõrra olulise hinnatõusu taustal, mis viitab sellele, et see import võidi suunata ümber turu kõrgema hinnaklassiga osale.

| (213) | Taiwanilt ja Vietnamist pärit importkauba hinnad olid keskmiselt madalamad kui liidu tootmisharul. Arvestades aga elektrijalgrataste väga erinevaid hinnatasemeid, ei saa komisjon järeldada, et see import oleks liidu tootmisharu hindu sarnaste toodete võrdluses alla löönud. Pealegi suurenesid nende importtoodete keskmised hinnad samal ajal, kui HRVst pärineva impordi keskmised hinnad langesid. |
| --- | --- |

(213)

Taiwanilt ja Vietnamist pärit importkauba hinnad olid keskmiselt madalamad kui liidu tootmisharul. Arvestades aga elektrijalgrataste väga erinevaid hinnatasemeid, ei saa komisjon järeldada, et see import oleks liidu tootmisharu hindu sarnaste toodete võrdluses alla löönud. Pealegi suurenesid nende importtoodete keskmised hinnad samal ajal, kui HRVst pärineva impordi keskmised hinnad langesid.

| (214) | Vietnamist pärit impordi ja liidu tootmisharu hindade erinevus oli sellegipoolest oluline ning ei ole võimalik välistada, et see andis kahju tekkimisse oma marginaalse panuse. Pärast 2015. aastat aga Vietnamist pärit import turuosa ei kasvatanud ning selle mahud jäid väikeseks. |
| --- | --- |

(214)

Vietnamist pärit impordi ja liidu tootmisharu hindade erinevus oli sellegipoolest oluline ning ei ole võimalik välistada, et see andis kahju tekkimisse oma marginaalse panuse. Pärast 2015. aastat aga Vietnamist pärit import turuosa ei kasvatanud ning selle mahud jäid väikeseks.

| (215) | Seega ei kõrvaldanud muudest riikidest kui Hiinast pärit import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ega saanud liidu tootmisharule olulist kahju tekitada. |
| --- | --- |

(215)

Seega ei kõrvaldanud muudest riikidest kui Hiinast pärit import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ega saanud liidu tootmisharule olulist kahju tekitada.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditulemus

Liidu tootmisharu eksporditulemus

| (216) | Valimisse kaasatud nelja liidu tootja ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tk) | 5 539 | 14 529 | 24 922 | 21 548 |
| Indeks | 100 | 262 | 450 | 389 |
| Keskmine hind (eurot/tükk) | 1 570 | 680 | 676 | 907 |
| Indeks | 100 | 43 | 43 | 58 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(216)

Valimisse kaasatud nelja liidu tootja ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tk)

5 539

14 529

24 922

21 548

Indeks

Indeks

100

100

262

262

450

450

389

389

Keskmine hind (eurot/tükk)

1 570

680

676

907

Indeks

Indeks

100

100

43

43

43

43

58

58

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (217) | Valimisse kaasatud liidu tootjate eksport väljapoole liitu oli ebaoluline (3 % kogu müügimahust vaatlusalusel perioodil). Isegi keskmise hinna vähenemist arvestades ei saanud liidu tootmisharu eksporditulemused olla kahju tekkimise põhjuseks. |
| --- | --- |

(217)

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksport väljapoole liitu oli ebaoluline (3 % kogu müügimahust vaatlusalusel perioodil). Isegi keskmise hinna vähenemist arvestades ei saanud liidu tootmisharu eksporditulemused olla kahju tekkimise põhjuseks.

5.2.3.   Investeerimine ja tootmisvõimsuste laiendamine

Investeerimine ja tootmisvõimsuste laiendamine

| (218) | CCCME väitis, et tootmisvõimsusse investeerimine tõi 2016. aastal kaasa liigse tootmisvõimsuse, mis ületas igasuguseid realistlikke müügiootuseid, vähendades oluliselt nii tootmisvõimsuse rakendusastet ning mõjutades tõsiselt kasumlikkust. |
| --- | --- |

(218)

CCCME väitis, et tootmisvõimsusse investeerimine tõi 2016. aastal kaasa liigse tootmisvõimsuse, mis ületas igasuguseid realistlikke müügiootuseid, vähendades oluliselt nii tootmisvõimsuse rakendusastet ning mõjutades tõsiselt kasumlikkust.

| (219) | Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks ei saa öelda, et investeerimine tootmisvõimsusse oleks ületanud igasuguseid realistlikke müügiootuseid. Nagu tabelis 5 eespool näidatud, suurenes tootmisvõimsus 2016. aastal 2015. aastaga võrreldes 300 000 ühiku võrra. See oli täielikult kooskõlas tarbimise kasvuga aastatel 2015–2016, mis oli samuti 300 000 ühikut, nagu näitab tabel 2. Dumpinguhinnaga Hiina impordist tulenenud ebaõiglase surve tõttu vähendas liidu tootmisharu seejärel oma tootmisvõimsust uurimisperioodil võrreldes 2016. aastaga enam kui 150 000 ühiku võrra, kuigi turg kasvas veelgi enam kui 300 000 ühiku võrra. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks ei saa öelda, et investeerimine tootmisvõimsusse oleks ületanud igasuguseid realistlikke müügiootuseid. Nagu tabelis 5 eespool näidatud, suurenes tootmisvõimsus 2016. aastal 2015. aastaga võrreldes 300 000 ühiku võrra. See oli täielikult kooskõlas tarbimise kasvuga aastatel 2015–2016, mis oli samuti 300 000 ühikut, nagu näitab tabel 2. Dumpinguhinnaga Hiina impordist tulenenud ebaõiglase surve tõttu vähendas liidu tootmisharu seejärel oma tootmisvõimsust uurimisperioodil võrreldes 2016. aastaga enam kui 150 000 ühiku võrra, kuigi turg kasvas veelgi enam kui 300 000 ühiku võrra.

| (220) | Teiseks märkis komisjon, et kapitalikulude tase ei olnud kõrge. Vastupidi – see püsis vaatlusalusel perioodil alla 2 % kogukäibest. Liidu tootmisharu ehitas olemasolevaid tootmisliine ümber ning seetõttu ei olnud tootmisvõimsuse suurendamine oluline kapitalikulude mõjutaja. |
| --- | --- |

(220)

Teiseks märkis komisjon, et kapitalikulude tase ei olnud kõrge. Vastupidi – see püsis vaatlusalusel perioodil alla 2 % kogukäibest. Liidu tootmisharu ehitas olemasolevaid tootmisliine ümber ning seetõttu ei olnud tootmisvõimsuse suurendamine oluline kapitalikulude mõjutaja.

| (221) | Kolmandaks ei võetud kapitalikulusid arvesse ei kasumlikkuse arvutamisel (välja arvatud odavnemise ja amortisatsiooni osas, mis ei suurenenud oluliselt) ega rahavoogude arvutamisel (mis on tegevustasandil). Seetõttu oleks nende näitajate tõlgendamine investeeringute taset silmas pidades vale. |
| --- | --- |

(221)

Kolmandaks ei võetud kapitalikulusid arvesse ei kasumlikkuse arvutamisel (välja arvatud odavnemise ja amortisatsiooni osas, mis ei suurenenud oluliselt) ega rahavoogude arvutamisel (mis on tegevustasandil). Seetõttu oleks nende näitajate tõlgendamine investeeringute taset silmas pidades vale.

| (222) | Lõpetuseks viitasid komisjoni näitajad ka sellele, et tootmiskulud suurenesid koos müügihindadega. Seetõttu ei saaks väita, et tootmisvõimsuse maht tootmiskuludele ebaproportsionaalset mõju avaldas. |
| --- | --- |

(222)

Lõpetuseks viitasid komisjoni näitajad ka sellele, et tootmiskulud suurenesid koos müügihindadega. Seetõttu ei saaks väita, et tootmisvõimsuse maht tootmiskuludele ebaproportsionaalset mõju avaldas.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (223) | Uurimise käigus tehti esialgu kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud kahju ja HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(223)

Uurimise käigus tehti esialgu kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud kahju ja HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (224) | Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust.

| (225) | Esialgu ei leitud, et põhjuslikku seost oleksid nõrgendanud teised kindlaks tehtud tegurid, nagu import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüük ning investeeringute ja tootmisvõimsuse laiendamise väidetav mõju, isegi kui võtta arvesse nende võimalikku kombineeritud mõju. |
| --- | --- |

(225)

Esialgu ei leitud, et põhjuslikku seost oleksid nõrgendanud teised kindlaks tehtud tegurid, nagu import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüük ning investeeringute ja tootmisvõimsuse laiendamise väidetav mõju, isegi kui võtta arvesse nende võimalikku kombineeritud mõju.

| (226) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kõnealuses etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli HRVst pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(226)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kõnealuses etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli HRVst pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (227) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(227)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

6.1.   Tarnijate huvid

Tarnijate huvid

| (228) | CONEBI, mis ühendab nii jalgrattatootjaid kui ka osade tarnijaid esindavaid riiklikke ühendusi, toetas meetmete kehtestamist. Ükski tarnija ei võtnud käesoleva uurimise suhtes eraldi seisukohta. |
| --- | --- |

(228)

CONEBI, mis ühendab nii jalgrattatootjaid kui ka osade tarnijaid esindavaid riiklikke ühendusi, toetas meetmete kehtestamist. Ükski tarnija ei võtnud käesoleva uurimise suhtes eraldi seisukohta.

| (229) | CONEBI esitatud arvnäitajate kohaselt valmistatakse jalgrataste osi (nii tava- kui ka elektrijalgratastele) 19 liikmesriigi 424 äriühingus, milles töötab peaaegu 21 000 inimest ja mis investeerisid 2016. aastal tootmisse ja innovatsiooni üle 660 miljoni euro. |
| --- | --- |

(229)

CONEBI esitatud arvnäitajate kohaselt valmistatakse jalgrataste osi (nii tava- kui ka elektrijalgratastele) 19 liikmesriigi 424 äriühingus, milles töötab peaaegu 21 000 inimest ja mis investeerisid 2016. aastal tootmisse ja innovatsiooni üle 660 miljoni euro.

| (230) | Komisjon teeb esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(230)

Komisjon teeb esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu tarnijate huvides.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (231) | Liidu tootmisharu koosneb nii suurtest, väikestest kui ka keskmise suurusega ettevõtetest, milles otseselt töötavate inimeste arv oli vaatlusalusel perioodil ligikaudu 3 600, mis jagunes kaheteistkümne liikmesriigi vahel. Kuigi elektrijalgrataste tarbimine moodustab endiselt väikese osa jalgrataste üldisest turust, on nõudluse üleminek tavajalgratastelt elektrijalgratastele kiire ning kujutab endast kogu jalgrataste tootmisharule struktuurset probleemi nii tegevusmahu, lisaväärtuse kui ka töökohtade säilitamise mõttes. |
| --- | --- |

(231)

Liidu tootmisharu koosneb nii suurtest, väikestest kui ka keskmise suurusega ettevõtetest, milles otseselt töötavate inimeste arv oli vaatlusalusel perioodil ligikaudu 3 600, mis jagunes kaheteistkümne liikmesriigi vahel. Kuigi elektrijalgrataste tarbimine moodustab endiselt väikese osa jalgrataste üldisest turust, on nõudluse üleminek tavajalgratastelt elektrijalgratastele kiire ning kujutab endast kogu jalgrataste tootmisharule struktuurset probleemi nii tegevusmahu, lisaväärtuse kui ka töökohtade säilitamise mõttes.

| (232) | Nagu on näha punktis 4.4.4 esitatud kahjunäitajate analüüsist alates vaatlusaluse perioodi algusest, koges kogu liidu tootmisharu olukorra halvenemist ja negatiivset mõju, mida põhjustas dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(232)

Nagu on näha punktis 4.4.4 esitatud kahjunäitajate analüüsist alates vaatlusaluse perioodi algusest, koges kogu liidu tootmisharu olukorra halvenemist ja negatiivset mõju, mida põhjustas dumpinguhinnaga import.

| (233) | Komisjon eeldab, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võimaldaks tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kaubanduse tingimustes. Kui meetmeid ei võeta, on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon eeldab, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võimaldaks tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kaubanduse tingimustes. Kui meetmeid ei võeta, on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord halveneb veelgi.

| (234) | Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(234)

Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.3.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (235) | CEIEB teatas, et on meetmete kehtestamisele vastu. Ta esindab 21 importijat seitsmest liikmesriigist. |
| --- | --- |

(235)

CEIEB teatas, et on meetmete kehtestamisele vastu. Ta esindab 21 importijat seitsmest liikmesriigist.

| (236) | Üksteist CEIEB liiget olid osalenud valimi moodustamisel. Lisaks väljendasid dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega mittenõustumist ka kaks äriühingut, mis ei kuulu nimetatud organisatsiooni. Kokku esindasid need kolmteist äriühingut, kelle impordimaht on teada, uurimisperioodil 10 % HRVst pärit koguimpordist. |
| --- | --- |

(236)

Üksteist CEIEB liiget olid osalenud valimi moodustamisel. Lisaks väljendasid dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega mittenõustumist ka kaks äriühingut, mis ei kuulu nimetatud organisatsiooni. Kokku esindasid need kolmteist äriühingut, kelle impordimaht on teada, uurimisperioodil 10 % HRVst pärit koguimpordist.

| (237) | Valimisse kaasatud importijate esitatud andmed näitasid, et tollimaksude kehtestamine katkestaks tõenäoliselt vähemalt ajutiselt nende tarneahelad ja ohustaks nende finantsseisu, kui nad ei ole suutelised tollimaksuga seotud suurenenud kulusid klientidele üle kandma. |
| --- | --- |

(237)

Valimisse kaasatud importijate esitatud andmed näitasid, et tollimaksude kehtestamine katkestaks tõenäoliselt vähemalt ajutiselt nende tarneahelad ja ohustaks nende finantsseisu, kui nad ei ole suutelised tollimaksuga seotud suurenenud kulusid klientidele üle kandma.

| (238) | Samuti näitasid valimisse kaasatud importijate esitatud andmed, et suurimad importijad olid suutnud hankida sobivaid elektrijalgrattaid ja/või neil olid olemas potentsiaalsed alternatiivsed tarneallikad väljaspool HRVd, sealhulgas liidu tootmisharu. Enamik põhjenduses 236 osutatud töötajatest töötab nende importijate juures. |
| --- | --- |

(238)

Samuti näitasid valimisse kaasatud importijate esitatud andmed, et suurimad importijad olid suutnud hankida sobivaid elektrijalgrattaid ja/või neil olid olemas potentsiaalsed alternatiivsed tarneallikad väljaspool HRVd, sealhulgas liidu tootmisharu. Enamik põhjenduses 236 osutatud töötajatest töötab nende importijate juures.

| (239) | Impordistatistika näitab, et Vietnam ja Taiwan tarnisid Euroopa importijatele olulisel hulgal elektrijalgrattaid. Samuti on tõenäoline, et teisedki riigid, mis on tavajalgrataste tootmises heal positsioonil, suudaksid potentsiaalselt importijatele kaupa pakkuda. |
| --- | --- |

(239)

Impordistatistika näitab, et Vietnam ja Taiwan tarnisid Euroopa importijatele olulisel hulgal elektrijalgrattaid. Samuti on tõenäoline, et teisedki riigid, mis on tavajalgrataste tootmises heal positsioonil, suudaksid potentsiaalselt importijatele kaupa pakkuda.

| (240) | Komisjon märgib seoses sellega, et tollimaksude kehtestamine HRVst pärit tavajalgratastele ei toonud kaasa liidu turu sulgemist impordile ning hoopis suurendas selliste riikide arvu, kes liitu tavajalgrattaid tarnivad. Suurtel turgudel, kus meetmeid HRVst pärit tavajalgrataste suhtes ei kehti, näiteks Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis, moodustas seevastu import vastavalt 99 % ja 90 % turust ning enamik sellest pärines HRVst. |
| --- | --- |

(240)

Komisjon märgib seoses sellega, et tollimaksude kehtestamine HRVst pärit tavajalgratastele ei toonud kaasa liidu turu sulgemist impordile ning hoopis suurendas selliste riikide arvu, kes liitu tavajalgrattaid tarnivad. Suurtel turgudel, kus meetmeid HRVst pärit tavajalgrataste suhtes ei kehti, näiteks Ameerika Ühendriikides ja Jaapanis, moodustas seevastu import vastavalt 99 % ja 90 % turust ning enamik sellest pärines HRVst.

| (241) | Komisjon märkis, et jalgrattatööstus koosneb enam kui 450 tootjast, kellest ainult 37 toodavad praegu elektrijalgrattaid. Lisaks tarnivad praegused elektrijalgrataste tootjad juba suurt valikut elektrijalgrattaid ning suudavad tavalistes turutingimustes oma tootmisvõimsuseid suurendada. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon märkis, et jalgrattatööstus koosneb enam kui 450 tootjast, kellest ainult 37 toodavad praegu elektrijalgrattaid. Lisaks tarnivad praegused elektrijalgrataste tootjad juba suurt valikut elektrijalgrattaid ning suudavad tavalistes turutingimustes oma tootmisvõimsuseid suurendada.

| (242) | Kuigi tollimaksude kehtestamine võiks avaldada negatiivset mõju peamiselt väikestele importijatele, saaks tollimaksude kehtestamise negatiivset mõju leevendada võimalus hankida ausa hinnaga sobivaid jalgrattaid liidu tootmisharult, muudest kolmandatest riikidest ning HRVst. |
| --- | --- |

(242)

Kuigi tollimaksude kehtestamine võiks avaldada negatiivset mõju peamiselt väikestele importijatele, saaks tollimaksude kehtestamise negatiivset mõju leevendada võimalus hankida ausa hinnaga sobivaid jalgrattaid liidu tootmisharult, muudest kolmandatest riikidest ning HRVst.

| (243) | Seetõttu järeldas komisjon, et tollimaksude kehtestamine ei ole importijate huvides, kuid et tõenäoline negatiivne mõju importijatele ei kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(243)

Seetõttu järeldas komisjon, et tollimaksude kehtestamine ei ole importijate huvides, kuid et tõenäoline negatiivne mõju importijatele ei kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule.

6.4.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (244) | Uurimises esitas enda seisukohad Euroopa Jalgratturite Föderatsioon (edaspidi „ECF“). ECF esindab jalgratturite ühendusi ja föderatsioone. ECF avaldas arvamust, et hind ei ole määrav tegur selles, kas inimesed sõidavad jalgrattaga rohkem või vähem, ning esitas tõendeid selle kohta, et riikides, kus inimesed rohkem jalgrattaga sõidavad, maksavad jalgrattad ja elektrijalgrattad rohkem. |
| --- | --- |

(244)

Uurimises esitas enda seisukohad Euroopa Jalgratturite Föderatsioon (edaspidi „ECF“). ECF esindab jalgratturite ühendusi ja föderatsioone. ECF avaldas arvamust, et hind ei ole määrav tegur selles, kas inimesed sõidavad jalgrattaga rohkem või vähem, ning esitas tõendeid selle kohta, et riikides, kus inimesed rohkem jalgrattaga sõidavad, maksavad jalgrattad ja elektrijalgrattad rohkem.

| (245) | Seda seaduspära kinnitasid meetmete kehtestamisele vastu seisnud importijate ühenduse esitatud andmed, mis näitasid, et kiireima elektrijalgrataste kasutuselevõtuga riigid olid need, kus elektrijalgrattad on keskmiselt kõige kallimad. |
| --- | --- |

(245)

Seda seaduspära kinnitasid meetmete kehtestamisele vastu seisnud importijate ühenduse esitatud andmed, mis näitasid, et kiireima elektrijalgrataste kasutuselevõtuga riigid olid need, kus elektrijalgrattad on keskmiselt kõige kallimad.

| (246) | Samuti teatas see importijate ühendus, et on olemas tugev seos elektrijalgrataste hindade, riigi jalgrattakultuuri, infrastruktuuri kvaliteedi ja kokkuvõttes elektrijalgrataste kasutuselevõtu vahel. |
| --- | --- |

(246)

Samuti teatas see importijate ühendus, et on olemas tugev seos elektrijalgrataste hindade, riigi jalgrattakultuuri, infrastruktuuri kvaliteedi ja kokkuvõttes elektrijalgrataste kasutuselevõtu vahel.

| (247) | ECF toetab turutingimusi, mis soodustavad kvaliteeti, innovatsiooni ja teenuseid. ECF väitis, et kui dumping kindlaks määrataks, oleks sellel negatiivne mõju elektrijalgrataste arengule ja seetõttu ka Euroopa muutmisele keskkonnahoidlikumaks ja kodanike jaoks tõhusamate liikuvusvõimalustega kohaks. |
| --- | --- |

(247)

ECF toetab turutingimusi, mis soodustavad kvaliteeti, innovatsiooni ja teenuseid. ECF väitis, et kui dumping kindlaks määrataks, oleks sellel negatiivne mõju elektrijalgrataste arengule ja seetõttu ka Euroopa muutmisele keskkonnahoidlikumaks ja kodanike jaoks tõhusamate liikuvusvõimalustega kohaks.

| (248) | Teisest küljest avaldas meetmetele vastu seisnud importijate ühendus seisukohta, et meetmed võtaksid Hiina tootjatelt nii võimaluse tarnida madala hinnaklassi tooteid kui ka võimaluse arendada keskmise ja kõrge hinnaklassi tooteid, mis vähendaks konkurentsi. Kuna liidu tootmisharu tegutseb väidetavalt suures osas keskmise ja kõrge hinna segmentides, vähendaks see omakorda valikut ja suurendaks Euroopa tarbijate jaoks hindu. |
| --- | --- |

(248)

Teisest küljest avaldas meetmetele vastu seisnud importijate ühendus seisukohta, et meetmed võtaksid Hiina tootjatelt nii võimaluse tarnida madala hinnaklassi tooteid kui ka võimaluse arendada keskmise ja kõrge hinnaklassi tooteid, mis vähendaks konkurentsi. Kuna liidu tootmisharu tegutseb väidetavalt suures osas keskmise ja kõrge hinna segmentides, vähendaks see omakorda valikut ja suurendaks Euroopa tarbijate jaoks hindu.

| (249) | Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu tegutseb kõigis turusegmentides, sealhulgas madalas hinnaklassis. Meetmed võimendavad ja mitmekesistavad eelduste kohaselt elektrijalgrataste pakkumist, taastades võrdsete võimalustega konkurentsi. Komisjon tuletab meelde, et tavajalgrataste suhtes meetmete kehtestamine ei vähendanud tarbijate valikut, vaid suurendas pakkujate ja nende päritoluriikide mitmekesisust. Seetõttu leiti kõnealune argument olevat põhjendamatu ja see tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(249)

Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu tegutseb kõigis turusegmentides, sealhulgas madalas hinnaklassis. Meetmed võimendavad ja mitmekesistavad eelduste kohaselt elektrijalgrataste pakkumist, taastades võrdsete võimalustega konkurentsi. Komisjon tuletab meelde, et tavajalgrataste suhtes meetmete kehtestamine ei vähendanud tarbijate valikut, vaid suurendas pakkujate ja nende päritoluriikide mitmekesisust. Seetõttu leiti kõnealune argument olevat põhjendamatu ja see tuli tagasi lükata.

| (250) | Kuigi meetmete kehtestamine taastab eelduste kohaselt turuhinnad, mis on faktiliselt dumpinguhindadest kõrgemad, on hind ainult üks tarbija otsuseid juhtiv tegur ning selle tõenäolist mõju tarbijatele tuleb tasakaalustada elektrijalgrataste alternatiivide, näiteks autode, mootorrataste ja motorollerite kulude ja tulude võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(250)

Kuigi meetmete kehtestamine taastab eelduste kohaselt turuhinnad, mis on faktiliselt dumpinguhindadest kõrgemad, on hind ainult üks tarbija otsuseid juhtiv tegur ning selle tõenäolist mõju tarbijatele tuleb tasakaalustada elektrijalgrataste alternatiivide, näiteks autode, mootorrataste ja motorollerite kulude ja tulude võrdlemise teel.

| (251) | Komisjon leidis, et tarbijate huvisid ei saa taandada ainult sellele, millist mõju avaldab hinnale HRVst pärit impordi mittekahjustavale tasemele viimine. Leidub hoopis tõendeid selle kohta, et tarbijate valikuid suunavad muud tegurid, nagu näiteks mitmekesisus, kvaliteet, innovatsioon ja teenus, mida on võimalik saavutada ainult õiglase ja avatud konkurentsiga normaalsetes turutingimustes. |
| --- | --- |

(251)

Komisjon leidis, et tarbijate huvisid ei saa taandada ainult sellele, millist mõju avaldab hinnale HRVst pärit impordi mittekahjustavale tasemele viimine. Leidub hoopis tõendeid selle kohta, et tarbijate valikuid suunavad muud tegurid, nagu näiteks mitmekesisus, kvaliteet, innovatsioon ja teenus, mida on võimalik saavutada ainult õiglase ja avatud konkurentsiga normaalsetes turutingimustes.

| (252) | Seetõttu järeldas komisjon, et meetmed ei mõjutaks soovimatult tarbijate olukorda ning aitaksid kaasa elektrijalgrataste jätkusuutlikule arengule Euroopas ja selle laiemale kasule, mida see ühiskonnale keskkonnakaitse ja parema liikuvuse mõistes pakub. |
| --- | --- |

(252)

Seetõttu järeldas komisjon, et meetmed ei mõjutaks soovimatult tarbijate olukorda ning aitaksid kaasa elektrijalgrataste jätkusuutlikule arengule Euroopas ja selle laiemale kasule, mida see ühiskonnale keskkonnakaitse ja parema liikuvuse mõistes pakub.

6.5.   Muude isikute huvid

Muude isikute huvid

| (253) | Oma seisukoha avaldas ka Euroopa ametiühing IndustriAll, kes väljendas muret negatiivse mõju üle, mida dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu olukorrale avaldab, ning toetust meetmetele, mis tagaksid ühtsed reeglid ja jätkuvalt suure tööhõive liidus. |
| --- | --- |

(253)

Oma seisukoha avaldas ka Euroopa ametiühing IndustriAll, kes väljendas muret negatiivse mõju üle, mida dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu olukorrale avaldab, ning toetust meetmetele, mis tagaksid ühtsed reeglid ja jätkuvalt suure tööhõive liidus.

6.6.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (254) | Kuigi meetmete kahjulikku mõju vaatlusaluse toote väikeimportijatele ja tarbijahindadele ei saa välistada, ei kaalu see üles tarnijatele, liidu tootmisharule ja tarbijatele avalduvat kasulikku mõju. |
| --- | --- |

(254)

Kuigi meetmete kahjulikku mõju vaatlusaluse toote väikeimportijatele ja tarbijahindadele ei saa välistada, ei kaalu see üles tarnijatele, liidu tootmisharule ja tarbijatele avalduvat kasulikku mõju.

| (255) | Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjuseid selle kohta, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(255)

Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjuseid selle kohta, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (256) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiinast ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(256)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiinast ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (257) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(257)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

| (258) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(258)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (259) | Selleks et määrata kindlaks kasum, mida võiks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud kasumit, millega määratakse kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase. |
| --- | --- |

(259)

Selleks et määrata kindlaks kasum, mida võiks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud kasumit, millega määratakse kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase.

| (260) | Kasumieesmärgiks kehtestati esialgselt 4,3 %, mis on liidu tootmisharu suurim kasumimarginaal vaatlusalusel perioodil. Valimisse kaasatud liidu tootjatel ei olnud võimalik esitada elektrijalgrataste kasumimarginaali 2014. aastale eelnenud aja kohta. |
| --- | --- |

(260)

Kasumieesmärgiks kehtestati esialgselt 4,3 %, mis on liidu tootmisharu suurim kasumimarginaal vaatlusalusel perioodil. Valimisse kaasatud liidu tootjatel ei olnud võimalik esitada elektrijalgrataste kasumimarginaali 2014. aastale eelnenud aja kohta.

| (261) | Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul müüsid. Kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi väljendati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(261)

Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul müüsid. Kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi väljendati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (262) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi teiste äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 123–127). |
| --- | --- |

(262)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi teiste äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 123–127).

7.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (263) | HRVst pärit elektrijalgrataste impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahju kõrvaldamist võimaldavaid tasemeid ja dumpingumarginaale. Tollimaksu summa peaks vastama dumpingutasemele või kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(263)

HRVst pärit elektrijalgrataste impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahju kõrvaldamist võimaldavaid tasemeid ja dumpingumarginaale. Tollimaksu summa peaks vastama dumpingutasemele või kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (264) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % | 77,6 % | 77,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % | 27,5 % | 27,5 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % | 21,8 % | 21,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |
| Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportijad (vt lisa) | 51,0 % | 37,0 % | 37,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |

(264)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

77,6 %

77,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

27,5 %

27,5 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

21,8 %

21,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

106,4 %

83,6 %

83,6 %

Valimisse mittekaasatud koostööd teinud eksportijad (vt lisa)

51,0 %

37,0 %

37,0 %

Kõik muud äriühingud

106,4 %

83,6 %

83,6 %

| (265) | Komisjon kehtestas registreerimismäärusega asjaomase toote impordi suhtes registreerimisnõude, pidades silmas dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon kehtestas registreerimismäärusega asjaomase toote impordi suhtes registreerimisnõude, pidades silmas dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 5 alusel.

| (266) | Käimasoleva dumpinguvastase uurimise puhul ning võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, tuleks dumpinguvastase uurimise eesmärgil katkestada alusmääruse artikli 14 lõike 5 kohane impordi registreerimine. |
| --- | --- |

(266)

Käimasoleva dumpinguvastase uurimise puhul ning võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, tuleks dumpinguvastase uurimise eesmärgil katkestada alusmääruse artikli 14 lõike 5 kohane impordi registreerimine.

| (267) | Paralleelselt toimuva subsiidiumivastase uurimise puhul tuleks kooskõlas subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikega 5 jätkata asjaomase toote impordi registreerimist. |
| --- | --- |

(267)

Paralleelselt toimuva subsiidiumivastase uurimise puhul tuleks kooskõlas subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikega 5 jätkata asjaomase toote impordi registreerimist.

| (268) | Menetluse praeguses etapis ei ole võimalik teha otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(268)

Menetluse praeguses etapis ei ole võimalik teha otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta.

| (269) | Kõnealuse määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit HRVst ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(269)

Kõnealuse määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit HRVst ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (270) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (9). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(270)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (9). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

9

Euroopa Liidu Teatajas

| (271) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(271)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (272) | Hea halduse huvides on komisjon kutsunud huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(272)

Hea halduse huvides on komisjon kutsunud huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (273) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(273)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate ja praegu CN-koodide 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (TARIC-kood 8711609010) alla kuuluvate pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrataste suhtes.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 77,6 % | C382 |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 27,5 % | C383 |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 21,8 % | C384 |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd | 83,6 % | C385 |
| Lisas loetletud muud koostööd tegevad eksportivad tootjad | 37,0 % | Vt lisa |
| Kõik muud äriühingud | 83,6 % | C999 |

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

77,6 %

C382

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

27,5 %

C383

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

21,8 %

C384

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd

83,6 %

C385

Lisas loetletud muud koostööd tegevad eksportivad tootjad

37,0 %

Vt lisa

Kõik muud äriühingud

83,6 %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad elektrijalgrattad tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et siinsel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest:

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud, |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud,

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/671 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tolliasutustele antakse määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõike 5 kohaselt korraldus võtta asjakohased meetmed, et registreerida järgmiste toodete import Euroopa Liitu: Hiina Rahvavabariigist pärinevad ning praegu CN-koodide 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (TARICi kood 8711609010) alla kuuluvad pedaalidega ja elektrilise abimootoriga jalgrattad.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 353, 20.10.2017, lk 19.

2

(3)  
  ELT C 440, 21.12.2017, lk 22.

3

(4)  Komisjoni 2. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/671, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi registreerimise nõue (ELT L 113, 3.5.2018, lk 4).

4

(5)  Kaebus, 10. lisa.

5

(6)  Kaebus, 9. lisa.

6

(7)  Maksimaalne püsi-nimivõimsus.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

8

(9)  
  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, Rue de la Loi 170, 1040 Brüssel, Belgia.

9

---

LISA

| Äriühingu nimi | Provints | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd | Jiangsu | C386 |
| Active Cycles Co., Ltd | Jiangsu | C387 |
| Aigeni Technology Co., Ltd | Jiangsu | C388 |
| Aima Technology Group Co., Ltd | Tianjin | C389 |
| Alco Electronics (Dongguan) Limited | Guangdong | C390 |
| Beijing Tsinova Technology Co., Ltd | Peking | C391 |
| Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd | Jiangsu | C392 |
| Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C393 |
| Changzhou Hj Pedal Co., Ltd | Jiangsu | C394 |
| Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C395 |
| Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C396 |
| Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C397 |
| Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd | Jiangsu | C398 |
| Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd | Tianjin | C399 |
| Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co. | Jiangsu | C400 |
| Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd | Guangdong | C401 |
| Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd ja Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd | Guangdong | C402 |
| Eco International Elebike Co., Ltd | Jiangsu | C403 |
| Everestt International Industries Ltd | Jiangsu | C404 |
| Foshan Lano Bike Co., Ltd | Guangdong | C405 |
| Foshan Zenith Sports Co., Ltd | Guangdong | C406 |
| Geoby Advance Technology Co., Ltd | Jiangsu | C407 |
| Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd | Guangdong | C408 |
| Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd | Guangdong | C409 |
| Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd | Guangzhou | C410 |
| Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd | Zhejiang | C411 |
| Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd | Zhejiang | C412 |
| Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd | Zhejiang | C413 |
| Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd | Guangdong | C414 |
| Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C415 |
| Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C416 |
| Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd | Jiangsu | C417 |
| Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd | Zhejiang | C418 |
| Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd | Zhejiang | C419 |
| Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C420 |
| Jinhua Jobo Technology Co., Ltd | Zhejiang | C421 |
| Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C422 |
| Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd | Zhejiang | C423 |
| Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C424 |
| Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd | Jiangsu | C425 |
| Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd | Guangdong | C426 |
| Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C427 |
| Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd | Jiangsu | C428 |
| Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C429 |
| Ningbo Bestar Co., Ltd | Zhejiang | C430 |
| Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C431 |
| Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C432 |
| Ningbo Oner Bike Co., Ltd | Zhejiang | C433 |
| Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd | Zhejiang | C434 |
| Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd | Zhejiang | C435 |
| Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C436 |
| Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C437 |
| Pronordic E-Bikes Limited Company | Jiangsu | C438 |
| Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd | Shandong | C439 |
| Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd | Shanghai | C440 |
| Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd | Guangdong | C441 |
| Shenzhen Shenling Car Co., Ltd | Guangdong | C442 |
| Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd | Jiangsu | C443 |
| Skyland Sport Tech Co., Ltd | Tianjin | C444 |
| Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd | Jiangsu | C445 |
| Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd | Jiangsu | C446 |
| Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C447 |
| Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd | Jiangsu | C448 |
| Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C449 |
| Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C450 |
| Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C451 |
| Ubchoice Co., Ltd | Guangdong | C452 |
| Universal Cycle Corporation (Guang Zhou) | Guangdong | C453 |
| Wettsen Corporation | Shandong | C454 |
| Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C455 |
| Wuxi Merry Ebike Co., Ltd | Jiangsu | C456 |
| Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd | Jiangsu | C457 |
| Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C458 |
| Wuxi United Mobility Technology Inc | Jiangsu | C459 |
| Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd | Zhejiang | C460 |
| Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd | Zhejiang | C461 |
| Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd | Tianjin | C462 |
| Yadea Technology Group Co., Ltd | Jiangsu | C463 |
| Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp | Jiangsu | C464 |
| Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd | Zhejiang | C465 |
| Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd | Zhejiang | C466 |
| Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C467 |
| Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C468 |
| Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd | Zhejiang | C469 |
| Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C470 |
| Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C471 |
| Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd | Zhejiang | C472 |
| Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C473 |
| Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd | Zhejiang | C474 |
| Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd | Zhejiang | C475 |
| Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C476 |
| Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd | Zhejiang | C477 |
| Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd, Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd ja Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C478 |
| Zhongshan Qiangli Electronics Factory | Guangdong | C479 |
| Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C480 |

Äriühingu nimi

Provints

TARICi lisakood

Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd

Jiangsu

C386

Active Cycles Co., Ltd

Jiangsu

C387

Aigeni Technology Co., Ltd

Jiangsu

C388

Aima Technology Group Co., Ltd

Tianjin

C389

Alco Electronics (Dongguan) Limited

Guangdong

C390

Beijing Tsinova Technology Co., Ltd

Peking

C391

Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd

Jiangsu

C392

Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C393

Changzhou Hj Pedal Co., Ltd

Jiangsu

C394

Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C395

Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C396

Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C397

Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd

Jiangsu

C398

Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd

Tianjin

C399

Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co.

Jiangsu

C400

Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd

Guangdong

C401

Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd ja Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

Guangdong

C402

Eco International Elebike Co., Ltd

Jiangsu

C403

Everestt International Industries Ltd

Jiangsu

C404

Foshan Lano Bike Co., Ltd

Guangdong

C405

Foshan Zenith Sports Co., Ltd

Guangdong

C406

Geoby Advance Technology Co., Ltd

Jiangsu

C407

Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd

Guangdong

C408

Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd

Guangdong

C409

Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd

Guangzhou

C410

Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd

Zhejiang

C411

Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd

Zhejiang

C412

Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd

Zhejiang

C413

Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd

Guangdong

C414

Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C415

Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C416

Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd

Jiangsu

C417

Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd

Zhejiang

C418

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd

Zhejiang

C419

Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C420

Jinhua Jobo Technology Co., Ltd

Zhejiang

C421

Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C422

Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd

Zhejiang

C423

Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C424

Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd

Jiangsu

C425

Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd

Guangdong

C426

Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C427

Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd

Jiangsu

C428

Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C429

Ningbo Bestar Co., Ltd

Zhejiang

C430

Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C431

Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C432

Ningbo Oner Bike Co., Ltd

Zhejiang

C433

Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd

Zhejiang

C434

Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd

Zhejiang

C435

Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C436

Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C437

Pronordic E-Bikes Limited Company

Jiangsu

C438

Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd

Shandong

C439

Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd

Shanghai

C440

Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd

Guangdong

C441

Shenzhen Shenling Car Co., Ltd

Guangdong

C442

Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd

Jiangsu

C443

Skyland Sport Tech Co., Ltd

Tianjin

C444

Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd

Jiangsu

C445

Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd

Jiangsu

C446

Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C447

Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd

Jiangsu

C448

Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C449

Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C450

Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C451

Ubchoice Co., Ltd

Guangdong

C452

Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

Guangdong

C453

Wettsen Corporation

Shandong

C454

Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C455

Wuxi Merry Ebike Co., Ltd

Jiangsu

C456

Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd

Jiangsu

C457

Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C458

Wuxi United Mobility Technology Inc

Jiangsu

C459

Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd

Zhejiang

C460

Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd

Zhejiang

C461

Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd

Tianjin

C462

Yadea Technology Group Co., Ltd

Jiangsu

C463

Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp

Jiangsu

C464

Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd

Zhejiang

C465

Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd

Zhejiang

C466

Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C467

Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C468

Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd

Zhejiang

C469

Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C470

Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C471

Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd

Zhejiang

C472

Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C473

Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd

Zhejiang

C474

Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd

Zhejiang

C475

Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C476

Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd

Zhejiang

C477

Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd, Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd ja Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C478

Zhongshan Qiangli Electronics Factory

Guangdong

C479

Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C480

---

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1013,

17. juuli 2018,

millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478, (1) eriti selle artikleid 5 ja 7,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/755, (2) eriti selle artikleid 3 ja 4,

olles konsulteerinud vastavalt määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komiteega

ning arvestades järgmist:

I.   TAUST

TAUST

| (1) | 26. märtsil 2018 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta 26 terastoodete kategooria impordi suhtes (2018/C 111/10) (3). Komisjon otsustas uurimise algatada, kuna oli piisavalt tõendeid, et nende toodete import võib või ähvardab põhjustada liidu asjaomastele tootjatele suurt kahju. |
| --- | --- |

(1)

26. märtsil 2018 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta 26 terastoodete kategooria impordi suhtes (2018/C 111/10) (3). Komisjon otsustas uurimise algatada, kuna oli piisavalt tõendeid, et nende toodete import võib või ähvardab põhjustada liidu asjaomastele tootjatele suurt kahju.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (2) | 28. juunil avaldas komisjon ka teate, et uurimist laiendatakse veel kahele tootekategooriale (4). |
| --- | --- |

(2)

28. juunil avaldas komisjon ka teate, et uurimist laiendatakse veel kahele tootekategooriale (4).

4

| (3) | Teave, mis oli komisjonile kättesaadav terasele kehtestatud eelneva järelevalve mehhanismi kaudu (5) ja liidu tööstusvaldkonna allikatest, näitas, et nende tootekategooriate impordi kasvusuundumus ning valdavalt ohtlikud majanduslikud ja kaubanduslikud tingimused, sealhulgas liidu terasetööstuse olukord, põhjendavad põhjalikku uurimist. |
| --- | --- |

(3)

Teave, mis oli komisjonile kättesaadav terasele kehtestatud eelneva järelevalve mehhanismi kaudu (5) ja liidu tööstusvaldkonna allikatest, näitas, et nende tootekategooriate impordi kasvusuundumus ning valdavalt ohtlikud majanduslikud ja kaubanduslikud tingimused, sealhulgas liidu terasetööstuse olukord, põhjendavad põhjalikku uurimist.

5

| (4) | Peale selle oli meetmete tõttu, mille Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“) kehtestasid kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse (Trade Expansion Act) paragrahvi 232 kohaselt (edaspidi „paragrahv 232“) terase impordi suhtes, suur risk, et import suureneb kaubanduse ümbersuunamise tagajärjel veelgi. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle oli meetmete tõttu, mille Ameerika Ühendriigid (edaspidi „USA“) kehtestasid kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse (Trade Expansion Act) paragrahvi 232 kohaselt (edaspidi „paragrahv 232“) terase impordi suhtes, suur risk, et import suureneb kaubanduse ümbersuunamise tagajärjel veelgi.

| (5) | Püsiva üleilmse tootmise ülevõimsuse taustal võivad need asjaolud ohustada liidu terasetööstust, mis on impordi tõenäoliselt kiire kasvu suhtes endiselt haavatav ja taastumas ebaausate kaubandustavade põhjustatud kahjust, nagu viimasel ajal kogu maailmas terastoodete suhtes võetud arvukad kaubanduse kaitsemeetmed tõestavad. |
| --- | --- |

(5)

Püsiva üleilmse tootmise ülevõimsuse taustal võivad need asjaolud ohustada liidu terasetööstust, mis on impordi tõenäoliselt kiire kasvu suhtes endiselt haavatav ja taastumas ebaausate kaubandustavade põhjustatud kahjust, nagu viimasel ajal kogu maailmas terastoodete suhtes võetud arvukad kaubanduse kaitsemeetmed tõestavad.

| (6) | 11. aprillil 2018 avaldas komisjon „toimikusse lisatud märkuse“, mis sisaldab peamisi olulisi statistilisi andmeid ja kättesaadavaid kahjunäitajaid. Komisjon sai selle märkuse kohta 41 esildist kolmandatelt riikidelt, riiklikelt ühendustelt ja üksikutelt teraseettevõtetelt. |
| --- | --- |

(6)

11. aprillil 2018 avaldas komisjon „toimikusse lisatud märkuse“, mis sisaldab peamisi olulisi statistilisi andmeid ja kättesaadavaid kahjunäitajaid. Komisjon sai selle märkuse kohta 41 esildist kolmandatelt riikidelt, riiklikelt ühendustelt ja üksikutelt teraseettevõtetelt.

| (7) | Mitu huvitatud isikut on väitnud, et komisjon ei avalikustanud tõendeid, millel kaitsemeetmeid käsitlev uurimine põhines, asjakohaselt ja õigeaegselt. Väideti, et selle tõttu ei olnud huvitatud isikutel võimalik oma kaitseõigust täies ulatuses teostada. Täpsemalt väitis mitu huvitatud isikut, et 11. aprillil 2018 avaldatud toimikusse lisatud märkus ei sisaldanud andmeid liidu müügi, liidu ekspordi, liidu tarbimise ega liidu kogutoodangu kohta. |
| --- | --- |

(7)

Mitu huvitatud isikut on väitnud, et komisjon ei avalikustanud tõendeid, millel kaitsemeetmeid käsitlev uurimine põhines, asjakohaselt ja õigeaegselt. Väideti, et selle tõttu ei olnud huvitatud isikutel võimalik oma kaitseõigust täies ulatuses teostada. Täpsemalt väitis mitu huvitatud isikut, et 11. aprillil 2018 avaldatud toimikusse lisatud märkus ei sisaldanud andmeid liidu müügi, liidu ekspordi, liidu tarbimise ega liidu kogutoodangu kohta.

| (8) | Vastupidiselt nendele väidetele sisaldas toimikusse lisatud märkus andmeid liidu müügi, liidu tarbimise ja liidu kogutoodangu kohta. Lisaks leiab komisjon, et peamistest elementidest ja kättesaadavatest tõenditest tehti piisav kokkuvõte nii Euroopa Liidu Teatajas avaldatud menetluse algatamise teates kui ka WTO-le WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 12 lõike 1 punkti a kohaselt saadetud uurimise algatamise teates. |
| --- | --- |

(8)

Vastupidiselt nendele väidetele sisaldas toimikusse lisatud märkus andmeid liidu müügi, liidu tarbimise ja liidu kogutoodangu kohta. Lisaks leiab komisjon, et peamistest elementidest ja kättesaadavatest tõenditest tehti piisav kokkuvõte nii Euroopa Liidu Teatajas avaldatud menetluse algatamise teates kui ka WTO-le WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 12 lõike 1 punkti a kohaselt saadetud uurimise algatamise teates.

Euroopa Liidu Teatajas

| (9) | Seepärast leiab komisjon, et ta on täitnud oma õiguslikud kohustused kaitsta piisavalt huvitatud isikute kaitseõigusi. Igal juhul on huvitatud isikutel endiselt võimalus oma õigusi ülejäänud uurimisperioodi jooksul teostada. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast leiab komisjon, et ta on täitnud oma õiguslikud kohustused kaitsta piisavalt huvitatud isikute kaitseõigusi. Igal juhul on huvitatud isikutel endiselt võimalus oma õigusi ülejäänud uurimisperioodi jooksul teostada.

| (10) | Põhjaliku hindamise tegemiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud teadaolevatele ELi tootjatele ning kõigile uurimisaluseid tooteid eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, kes seda menetluse algatamise teates määratud tähtaja jooksul palusid. Neil isikutel, näiteks kolmandatel riikidel, paluti esitada mis tahes asjakohased esildised. Komisjon on saanud 222 vastust küsimustikule ja 74 esildist. |
| --- | --- |

(10)

Põhjaliku hindamise tegemiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud teadaolevatele ELi tootjatele ning kõigile uurimisaluseid tooteid eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, kes seda menetluse algatamise teates määratud tähtaja jooksul palusid. Neil isikutel, näiteks kolmandatel riikidel, paluti esitada mis tahes asjakohased esildised. Komisjon on saanud 222 vastust küsimustikule ja 74 esildist.

II.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE VÕI OTSESELT KONKUREERIV TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE VÕI OTSESELT KONKUREERIV TOODE

| (11) | Komisjon algatas kaitsemeetmete uurimise ELi imporditavate 26 terastoodete kategooria suhtes ja 28. juunil laiendati menetluse algatamise teate muutmise teatega selle ulatust kahele täiendavale tootekategooriale (6). Kõik 28 tootekategooriat (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „vaatlusalused tootekategooriad“) on hõlmatud terastoodete järelevalve mehhanismiga, mille komisjon 2016. aasta mais kasutusele võttis. Nende suhtes kohaldatakse ka paragrahvi 232 kohaseid USA tariifseid meetmeid. Vaatlusalused tootekategooriad koos CN-koodidega, mille all need tooted on praegu klassifitseeritud, on loetletud I lisas. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon algatas kaitsemeetmete uurimise ELi imporditavate 26 terastoodete kategooria suhtes ja 28. juunil laiendati menetluse algatamise teate muutmise teatega selle ulatust kahele täiendavale tootekategooriale (6). Kõik 28 tootekategooriat (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „vaatlusalused tootekategooriad“) on hõlmatud terastoodete järelevalve mehhanismiga, mille komisjon 2016. aasta mais kasutusele võttis. Nende suhtes kohaldatakse ka paragrahvi 232 kohaseid USA tariifseid meetmeid. Vaatlusalused tootekategooriad koos CN-koodidega, mille all need tooted on praegu klassifitseeritud, on loetletud I lisas.

6

| (12) | Selles esialgses hinnangus leiab komisjon, et liidu tootjate toodetavad 28 tootekategooriat (edaspidi „samasugune toode“ või „samasugused tootekategooriad“) on samasugused tooted nagu vaatlusalused tootekategooriad või konkureerivad nendega otseselt. Nii liidus toodetud kui ka imporditud vaatlusalustel toodetel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused; neil on samad kasutusalad ning nende hinna- ja kvaliteediteave on kergesti kättesaadav; neid ka müüakse sarnaste või samasuguste müügikanalite kaudu klientidele, kes ostavad või võivad neid osta nii omamaisel turul kui ka teise võimalusena välismaistelt eksportijatelt. Seega on vaatlusaluste tootekategooriate ja nende vahel, mida toodavad vastavate kategooriate all liidu tootjad, tugev konkurents. |
| --- | --- |

(12)

Selles esialgses hinnangus leiab komisjon, et liidu tootjate toodetavad 28 tootekategooriat (edaspidi „samasugune toode“ või „samasugused tootekategooriad“) on samasugused tooted nagu vaatlusalused tootekategooriad või konkureerivad nendega otseselt. Nii liidus toodetud kui ka imporditud vaatlusalustel toodetel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused; neil on samad kasutusalad ning nende hinna- ja kvaliteediteave on kergesti kättesaadav; neid ka müüakse sarnaste või samasuguste müügikanalite kaudu klientidele, kes ostavad või võivad neid osta nii omamaisel turul kui ka teise võimalusena välismaistelt eksportijatelt. Seega on vaatlusaluste tootekategooriate ja nende vahel, mida toodavad vastavate kategooriate all liidu tootjad, tugev konkurents.

| (13) | Samuti leidis komisjon kõnealuses esialgses analüüsis, et eri tootekategooriate all klassifitseeritud toodete vahel ja ka teatavate kategooriate erinevas tootmisetapis toodete vahel on oluline vastastikune seos ja tugev konkurents, sest mõni kategooria sisaldab peamist toorainet või sisendmaterjali teiste tootekategooriate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Samuti leidis komisjon kõnealuses esialgses analüüsis, et eri tootekategooriate all klassifitseeritud toodete vahel ja ka teatavate kategooriate erinevas tootmisetapis toodete vahel on oluline vastastikune seos ja tugev konkurents, sest mõni kategooria sisaldab peamist toorainet või sisendmaterjali teiste tootekategooriate toodete tootmiseks.

| (14) | Seda vastastikust seost ning konkurentsi tootekategooriate sees ja nende vahel ilmestavad mõned näited. Näiteks toodetakse kuumvaltsitud lairibasid tahvlitest ja rullitakse poolideks või toodetakse neid kvartovaltspingil. Plekklehti toodetakse, lõigates ribad pikuti. Kitsaid ribasid toodetakse kas vahetult või lõigates kuuma teraslinti. Kuumvaltsitud lehttooteid kasutatakse ka naftakeemiatööstuse torude tootmiseks ja külmvaltsitud lehttooteid kasutavad keevitatud torude tootjad. Suurt osa toodetud kuumvaltsitud lairibast töödeldakse edasi, et saada külmvaltsitud riba, mis on õhem ja mille pinnaviimistlus on parem. Märkimisväärne osa külmvaltsitud toodetest on kaetud metallkattega, tina või kroomiga konservitööstuse puhul, või tsingiga (7). |
| --- | --- |

(14)

Seda vastastikust seost ning konkurentsi tootekategooriate sees ja nende vahel ilmestavad mõned näited. Näiteks toodetakse kuumvaltsitud lairibasid tahvlitest ja rullitakse poolideks või toodetakse neid kvartovaltspingil. Plekklehti toodetakse, lõigates ribad pikuti. Kitsaid ribasid toodetakse kas vahetult või lõigates kuuma teraslinti. Kuumvaltsitud lehttooteid kasutatakse ka naftakeemiatööstuse torude tootmiseks ja külmvaltsitud lehttooteid kasutavad keevitatud torude tootjad. Suurt osa toodetud kuumvaltsitud lairibast töödeldakse edasi, et saada külmvaltsitud riba, mis on õhem ja mille pinnaviimistlus on parem. Märkimisväärne osa külmvaltsitud toodetest on kaetud metallkattega, tina või kroomiga konservitööstuse puhul, või tsingiga (7).

7

| (15) | Paljud liidu tootjad tegelevad enamiku eespool nimetatud toodete tootmisega. Näiteks Arcelor Mittal mitte üksnes ei tooda kuumvaltsitud ja külmvaltsitud lehti ja ribasid, vaid ka katab mitmesuguseid terastooteid ning toodab plaate. Samamoodi toodavad sellised ettevõtted nagu Voest Alpine ja Tata Steel kuumvaltsitud ja külmvaltsitud lehti ja ribasid ning ka nendest toodetest valmistatud kaetud terastooteid. |
| --- | --- |

(15)

Paljud liidu tootjad tegelevad enamiku eespool nimetatud toodete tootmisega. Näiteks Arcelor Mittal mitte üksnes ei tooda kuumvaltsitud ja külmvaltsitud lehti ja ribasid, vaid ka katab mitmesuguseid terastooteid ning toodab plaate. Samamoodi toodavad sellised ettevõtted nagu Voest Alpine ja Tata Steel kuumvaltsitud ja külmvaltsitud lehti ja ribasid ning ka nendest toodetest valmistatud kaetud terastooteid.

| (16) | Pealegi saab seetõttu, arvestades vastastikuse seotuse sellist taset, konkurentsisurvet lihtsalt ühelt tootelt teisele nihutada. Näiteks kui ühele tootele, nt teraspoolidele, kehtestatakse kaubanduse kaitsemeetmed, võib seda toodet samas riigis edasi töödelda ja eksportida teistsuguses vormis, et lisameetmeid vältida ja ikkagi kohalike toodetega konkureerida. Samuti ei ole välistatud, et kolmandad riigid impordivad mõnda neist toodetest väikeste kuludega ja töötlevad need enne liitu reeksportimist ümber. |
| --- | --- |

(16)

Pealegi saab seetõttu, arvestades vastastikuse seotuse sellist taset, konkurentsisurvet lihtsalt ühelt tootelt teisele nihutada. Näiteks kui ühele tootele, nt teraspoolidele, kehtestatakse kaubanduse kaitsemeetmed, võib seda toodet samas riigis edasi töödelda ja eksportida teistsuguses vormis, et lisameetmeid vältida ja ikkagi kohalike toodetega konkureerida. Samuti ei ole välistatud, et kolmandad riigid impordivad mõnda neist toodetest väikeste kuludega ja töötlevad need enne liitu reeksportimist ümber.

| (17) | Nende vastastikuste seoste ja ühenduste tõttu ning võttes arvesse asjaolu, et – nagu on selgitatud allpool – USA paragrahvi 232 meetmetest tulenev võimalik kaubavahetuse ümbersuunamine kehtib kõikidele tootekategooriatele, sest neid meetmeid kohaldatakse vahet tegemata horisontaalselt kõigi terastoodete suhtes, tegemata vahet nende kuju ja koostise alusel, analüüsiti esialgse kindlaksmääramise eesmärgil üldiselt kõiki 28 tootekategooriat ja ka vaatlusalust toodet (st eri kuju ja vormi omav teras) ning samuti tehti analüüs eraldi iga tootekategooria tasandil (8). |
| --- | --- |

(17)

Nende vastastikuste seoste ja ühenduste tõttu ning võttes arvesse asjaolu, et – nagu on selgitatud allpool – USA paragrahvi 232 meetmetest tulenev võimalik kaubavahetuse ümbersuunamine kehtib kõikidele tootekategooriatele, sest neid meetmeid kohaldatakse vahet tegemata horisontaalselt kõigi terastoodete suhtes, tegemata vahet nende kuju ja koostise alusel, analüüsiti esialgse kindlaksmääramise eesmärgil üldiselt kõiki 28 tootekategooriat ja ka vaatlusalust toodet (st eri kuju ja vormi omav teras) ning samuti tehti analüüs eraldi iga tootekategooria tasandil (8).

8

III.   LIIDU TOOTJAD

LIIDU TOOTJAD

| (18) | Enamik liidu tootjaid on Euroopa Teraseühenduse (Eurofer) liikmed või kui tegemist on torutootjatega, siis Euroopa terastorude liidu (ESTA) liikmed. Need kaks tööstusliitu esindavad enam kui 95 % liidu terasetootmisest. Nende liikmed asuvad peaaegu kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(18)

Enamik liidu tootjaid on Euroopa Teraseühenduse (Eurofer) liikmed või kui tegemist on torutootjatega, siis Euroopa terastorude liidu (ESTA) liikmed. Need kaks tööstusliitu esindavad enam kui 95 % liidu terasetootmisest. Nende liikmed asuvad peaaegu kõigis liikmesriikides.

| (19) | Need tööstusliidud on oma liikmete nimel komisjoni teavitanud, et nad toetavad kaitsemeetmete uurimise algatamist, samuti meetmete võtmist, et lahendada paragrahvi 232 meetmetest tulenev kaubavahetuse ümbersuunamine, mis häirib tugevalt teraseturgu, mis ei ole veel terasekriisist täielikult taastunud. |
| --- | --- |

(19)

Need tööstusliidud on oma liikmete nimel komisjoni teavitanud, et nad toetavad kaitsemeetmete uurimise algatamist, samuti meetmete võtmist, et lahendada paragrahvi 232 meetmetest tulenev kaubavahetuse ümbersuunamine, mis häirib tugevalt teraseturgu, mis ei ole veel terasekriisist täielikult taastunud.

IV.   IMPORDI KASV

IMPORDI KASV

| (20) | Komisjon tegi Eurostati andmete, terastoodete eelneva järelevalve mehhanismi ja liidu tootmisharu esitatud teabe alusel esialgse analüüsi vaatlusaluste toodete impordi suurenemise kohta ajavahemikul 2013–2017. Komisjon uuris ka impordi arengut 2018. aasta esimeses kvartalis, et impordi hiljutise kasvu kohta kinnitust saada. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon tegi Eurostati andmete, terastoodete eelneva järelevalve mehhanismi ja liidu tootmisharu esitatud teabe alusel esialgse analüüsi vaatlusaluste toodete impordi suurenemise kohta ajavahemikul 2013–2017. Komisjon uuris ka impordi arengut 2018. aasta esimeses kvartalis, et impordi hiljutise kasvu kohta kinnitust saada.

| (21) | Asjaomaste toodete koguimport on arenenud järgmiselt: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| import (tuh t) | 18 861 | 22 437 | 27 164 | 29 778 | 30 573 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 119 | 144 | 158 | 162 |
| turuosad | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,0 % |
| Allikas: Eurostat |

(21)

Asjaomaste toodete koguimport on arenenud järgmiselt:

2013

2014

2015

2016

2017

import (tuh t)

18 861

22 437

27 164

29 778

30 573

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

119

119

144

144

158

158

162

162

turuosad

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,0 %

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (22) | Üldiselt suurenes kõnealuste 28 tootekategooria impordi kogumaht ajavahemikul 2013–2017 absoluutarvudes 62 %. Impordi kasv oli eriti märgatav kuni 2016. aastani. Pärast seda impordi kasv jätkus ning jäi väga kõrgele tasemele püsima. |
| --- | --- |

(22)

Üldiselt suurenes kõnealuste 28 tootekategooria impordi kogumaht ajavahemikul 2013–2017 absoluutarvudes 62 %. Impordi kasv oli eriti märgatav kuni 2016. aastani. Pärast seda impordi kasv jätkus ning jäi väga kõrgele tasemele püsima.

| (23) | Suurema osa uurimisega hõlmatud üksikute tootekategooriate import suurenes viimase viie aasta jooksul ka absoluutarvudes. Näiteks kõige enam imporditavate kategooriate sissevedu (tootekategooriad 1, 4 ja 7) on kasvanud vastavalt 45 %, 168 % ja 78 %. |
| --- | --- |

(23)

Suurema osa uurimisega hõlmatud üksikute tootekategooriate import suurenes viimase viie aasta jooksul ka absoluutarvudes. Näiteks kõige enam imporditavate kategooriate sissevedu (tootekategooriad 1, 4 ja 7) on kasvanud vastavalt 45 %, 168 % ja 78 %.

| (24) | 5 tootekategooria, nimelt toodete 10, 11, 19, 24 ja 27 puhul kasvu aga ei olnud. Seepärast leiab komisjon, et need tootekategooriad tuleks praeguses etapis ajutiste meetmete kohaldamisalast välja jätta. Komisjon jätab endale siiski õiguse lisada need 5 tootekategooriat lõplike meetmete kohaldamisalasse ja jätkab selleks nende kategooriate impordi jälgimist. Iga tootekategooria impordi areng on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

(24)

5 tootekategooria, nimelt toodete 10, 11, 19, 24 ja 27 puhul kasvu aga ei olnud. Seepärast leiab komisjon, et need tootekategooriad tuleks praeguses etapis ajutiste meetmete kohaldamisalast välja jätta. Komisjon jätab endale siiski õiguse lisada need 5 tootekategooriat lõplike meetmete kohaldamisalasse ja jätkab selleks nende kategooriate impordi jälgimist. Iga tootekategooria impordi areng on esitatud II lisas.

| (25) | Lisaks eespool nimetatud tootekategooriate väljajätmisele praeguses etapis on komisjon kaalunud ka teatavate riikide meetmete kohaldamisalast väljajätmist kooskõlas põhjenduses 121 esitatud järeldustega. Seega jättis komisjon nende tootekategooriate eespool nimetatud riikidest pärit impordi ülejäänud esialgsest analüüsist välja ja vaatas impordi arengu läbi. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks eespool nimetatud tootekategooriate väljajätmisele praeguses etapis on komisjon kaalunud ka teatavate riikide meetmete kohaldamisalast väljajätmist kooskõlas põhjenduses 121 esitatud järeldustega. Seega jättis komisjon nende tootekategooriate eespool nimetatud riikidest pärit impordi ülejäänud esialgsest analüüsist välja ja vaatas impordi arengu läbi.

| (26) | Sellest lähtuvalt on esialgu kindlaks tehtud, et hõlmatud toodete import on arenenud järgmiselt: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| import (tuh t) | 17 367 | 20 764 | 25 556 | 28 174 | 29 122 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 120 | 147 | 162 | 168 |
| turuosad | 12,1 % | 13,8 % | 16,5 % | 17,5 % | 17,8 % |
| Allikas: Eurostat |

(26)

Sellest lähtuvalt on esialgu kindlaks tehtud, et hõlmatud toodete import on arenenud järgmiselt:

2013

2014

2015

2016

2017

import (tuh t)

17 367

20 764

25 556

28 174

29 122

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

120

120

147

147

162

162

168

168

turuosad

12,1 %

13,8 %

16,5 %

17,5 %

17,8 %

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (27) | Ajavahemikul 2013–2017 suurenes import absoluutarvudes 68 %, samas kui turuosad suurenesid 12,1 %-lt 17,80 %ni. Kõige olulisem kasv toimus aastatel 2013–2016, kuid impordi kasv jätkus ja see püsis kõrgel tasemel 2017. aastal. |
| --- | --- |

(27)

Ajavahemikul 2013–2017 suurenes import absoluutarvudes 68 %, samas kui turuosad suurenesid 12,1 %-lt 17,80 %ni. Kõige olulisem kasv toimus aastatel 2013–2016, kuid impordi kasv jätkus ja see püsis kõrgel tasemel 2017. aastal.

| (28) | 2018. aastal impordi kasvu suundumus jätkub. Kui võrrelda 2018. aasta esimest kvartalit 2017. aasta esimese kvartaliga, on impordi üldine kasv 10 %. 9 tootekategooria puhul on kasv suurem kui 20 % ja ühe tootekategooria puhul (kategooria 13) on kasv suurem kui 100 %. Lisaks toimus see suurenemine isegi veel enne paragrahvi 232 meetmete jõustumist. |
| --- | --- |

(28)

2018. aastal impordi kasvu suundumus jätkub. Kui võrrelda 2018. aasta esimest kvartalit 2017. aasta esimese kvartaliga, on impordi üldine kasv 10 %. 9 tootekategooria puhul on kasv suurem kui 20 % ja ühe tootekategooria puhul (kategooria 13) on kasv suurem kui 100 %. Lisaks toimus see suurenemine isegi veel enne paragrahvi 232 meetmete jõustumist.

| (29) | Seepärast teeb komisjon järelduse, et 23 tootekategoorias on toimunud absoluutarvudes impordi äkiline, järsk ja oluline kasv. Lisaks jätkab import 2018. aasta esimeses kvartalis kasvamist ja kasv on eeldatavasti veelgi suurem, arvestades kaubavahetuse ümbersuunamist, mis paragrahvi 232 meetmetest arvatavasti tuleneb. |
| --- | --- |

(29)

Seepärast teeb komisjon järelduse, et 23 tootekategoorias on toimunud absoluutarvudes impordi äkiline, järsk ja oluline kasv. Lisaks jätkab import 2018. aasta esimeses kvartalis kasvamist ja kasv on eeldatavasti veelgi suurem, arvestades kaubavahetuse ümbersuunamist, mis paragrahvi 232 meetmetest arvatavasti tuleneb.

V.   ETTENÄGEMATU ARENG

ETTENÄGEMATU ARENG

| (30) | Komisjon on esialgu kindlaks teinud, et eespool nimetatud terastoodete impordi kasv liidus tuleneb ettenägematutest arengutendentsidest, mille allikaks on mitu tegurit, mis tekitavad ja süvendavad vaatlusaluste toodete rahvusvahelise kaubanduse tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on esialgu kindlaks teinud, et eespool nimetatud terastoodete impordi kasv liidus tuleneb ettenägematutest arengutendentsidest, mille allikaks on mitu tegurit, mis tekitavad ja süvendavad vaatlusaluste toodete rahvusvahelise kaubanduse tasakaalustamatust.

| (31) | Esiteks on terasetootmise üleilmne nimivõimsus alates 2000. aastast rohkem kui kahekordistunud: 1,05 miljardilt tonnilt 2000. aastal 2,29 miljardi tonnini 2016. aastal, ning püsinud 2017. aastal väga kõrgel tasemel (2,27 miljardit tonni) (9). Lisaks oli 2016. aastal tegelik ülemaailmne terasetoodang (1,6 miljardit tonni) endiselt 100 miljonit tonni suurem kui üleilmne nõudlus terase järele (1,5 miljardit tonni). Sellest tulenevalt on viimastel aastatel olnud suur erinevus üleilmse nimivõimsuse ja tootmise vahel ning toodangu ja nõudluse vahel, mis on tekitanud ülemaailmsel teraseturul enneolematu ülevõimsuse, mis on püsinud vaatamata selle kitsendamiseks võetud meetmetele. Kui tulevikku vaadata, siis arvestades, et 2017. aastal suurenes üleilmne tootmine majandusliku elavnemise tulemusel enam kui 5 %, kasvab üleilmne nõudlus terase järele 2018. aastal vaid mõõdukalt ja 2019. aastaks prognoositakse edasist aeglustumist. 2017. aastal oli märke elavnemisest, kuid suured riskid püsivad. |
| --- | --- |

(31)

Esiteks on terasetootmise üleilmne nimivõimsus alates 2000. aastast rohkem kui kahekordistunud: 1,05 miljardilt tonnilt 2000. aastal 2,29 miljardi tonnini 2016. aastal, ning püsinud 2017. aastal väga kõrgel tasemel (2,27 miljardit tonni) (9). Lisaks oli 2016. aastal tegelik ülemaailmne terasetoodang (1,6 miljardit tonni) endiselt 100 miljonit tonni suurem kui üleilmne nõudlus terase järele (1,5 miljardit tonni). Sellest tulenevalt on viimastel aastatel olnud suur erinevus üleilmse nimivõimsuse ja tootmise vahel ning toodangu ja nõudluse vahel, mis on tekitanud ülemaailmsel teraseturul enneolematu ülevõimsuse, mis on püsinud vaatamata selle kitsendamiseks võetud meetmetele. Kui tulevikku vaadata, siis arvestades, et 2017. aastal suurenes üleilmne tootmine majandusliku elavnemise tulemusel enam kui 5 %, kasvab üleilmne nõudlus terase järele 2018. aastal vaid mõõdukalt ja 2019. aastaks prognoositakse edasist aeglustumist. 2017. aastal oli märke elavnemisest, kuid suured riskid püsivad.

9

| (32) | Teraseettevõtted on majanduslikult jätkuvalt haavatavad, sest, nagu eespool osutati, püsib terasesektori struktuurne tasakaalustamatus. Tasakaalustamatust süvendavad moonutavad subsiidiumid ja valitsuse toetusmeetmed (10). Arvestades terasesektori suuri püsikulusid, hoidsid paljud terasetootjad, eelkõige riikides, kus riik moonutab turujõudude tavapärast toimimist, tootmisvõimsuse rakendamist kõrgel tasemel ja ujutasid kolmandate riikide turud oma madala hinnaga toodetega üle, kui sisetarbimine ei suutnud toodangut ära kasutada. Selle tulemus on impordi suurenemine ELis ja üldine hinnalangus. Iga tootekategooria keskmise hinna võrdluse alusel lõid impordihinnad liidu tootmisharu hindu 2017. aastal üldiselt alla. Selline keskmise hinna võrdlus ei kajasta tingimata kõiki erijooni, mis võivad võrreldavust mõjutada, kuid annab sellegipoolest hea ülevaate üldisest hinnatasemest võrreldes liidu hindadega. Hinna allalöömine 1,2–23 % tehti kindlaks 17 tootekategoorias. |
| --- | --- |

(32)

Teraseettevõtted on majanduslikult jätkuvalt haavatavad, sest, nagu eespool osutati, püsib terasesektori struktuurne tasakaalustamatus. Tasakaalustamatust süvendavad moonutavad subsiidiumid ja valitsuse toetusmeetmed (10). Arvestades terasesektori suuri püsikulusid, hoidsid paljud terasetootjad, eelkõige riikides, kus riik moonutab turujõudude tavapärast toimimist, tootmisvõimsuse rakendamist kõrgel tasemel ja ujutasid kolmandate riikide turud oma madala hinnaga toodetega üle, kui sisetarbimine ei suutnud toodangut ära kasutada. Selle tulemus on impordi suurenemine ELis ja üldine hinnalangus. Iga tootekategooria keskmise hinna võrdluse alusel lõid impordihinnad liidu tootmisharu hindu 2017. aastal üldiselt alla. Selline keskmise hinna võrdlus ei kajasta tingimata kõiki erijooni, mis võivad võrreldavust mõjutada, kuid annab sellegipoolest hea ülevaate üldisest hinnatasemest võrreldes liidu hindadega. Hinna allalöömine 1,2–23 % tehti kindlaks 17 tootekategoorias.

10

| (33) | Teiseks suurendasid seda mõju veelgi kolmandate riikide turgudel kehtivad kaubandust piiravad tavad. On tõsi, et aastatel 2014-2015 hakkas mitu riiki vastukaaluks eespool nimetatud terase ülepakkumisele ja turgu moonutavatele tavadele kasutama terasesektoris rohkem kaubanduspoliitika ja kaubanduse kaitsevahendeid, et omamaiseid tootjaid kaitsta. Mehhiko, Lõuna-Aafrika, India ja Türgi on kohaldanud suuremaid imporditariife, mis ulatuvad 2,5 %st 40 %ni, mitme terastoote, sealhulgas järgmiste suhtes: kuumvaltsitud ja külmvaltsitud teras, lehtterasest tooted, nagu ribad, ja ka sarrusvardad. Üldiselt imporditi neid tooteid uurimisperioodil suuremates kogustes. Lisaks kehtestasid kolmandad riigid kogu 2017. aasta vältel jätkuvalt kaubandust piiravaid meetmeid: mõned riigid kehtestasid impordihinnad (India), mõned kehtestasid terasele kohustuslikud riiklikud standardid (Indoneesia) ja teised kehtestasid kohaliku tootmissisendi nõuded, sealhulgas valitsuse hangete kaudu (USA). |
| --- | --- |

(33)

Teiseks suurendasid seda mõju veelgi kolmandate riikide turgudel kehtivad kaubandust piiravad tavad. On tõsi, et aastatel 2014-2015 hakkas mitu riiki vastukaaluks eespool nimetatud terase ülepakkumisele ja turgu moonutavatele tavadele kasutama terasesektoris rohkem kaubanduspoliitika ja kaubanduse kaitsevahendeid, et omamaiseid tootjaid kaitsta. Mehhiko, Lõuna-Aafrika, India ja Türgi on kohaldanud suuremaid imporditariife, mis ulatuvad 2,5 %st 40 %ni, mitme terastoote, sealhulgas järgmiste suhtes: kuumvaltsitud ja külmvaltsitud teras, lehtterasest tooted, nagu ribad, ja ka sarrusvardad. Üldiselt imporditi neid tooteid uurimisperioodil suuremates kogustes. Lisaks kehtestasid kolmandad riigid kogu 2017. aasta vältel jätkuvalt kaubandust piiravaid meetmeid: mõned riigid kehtestasid impordihinnad (India), mõned kehtestasid terasele kohustuslikud riiklikud standardid (Indoneesia) ja teised kehtestasid kohaliku tootmissisendi nõuded, sealhulgas valitsuse hangete kaudu (USA).

| (34) | Lisaks on pidevalt kasvanud kaubanduse kaitsemeetmete kasutamine. Kui WTO statistika kohaselt algatati ajavahemikul 2011–2013 aastas keskmiselt umbes 77 terasega seotud uurimist, suurenes see keskmine 2015.–2016. aastal 117ni. 2018. aasta veebruaris kehtis USAs terasele 169 dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimeedet, ning pooleli oli 25 uurimist, mis võivad muuta pildi USAsse imporditavast terasest veelgi piiratumaks (11). Kuna USA on üks maailma suurimaid teraseimportijaid – selle riigi arvele jääb umbes 13,1 % maailma teraseimpordist (2016. aastal) –, on sellised arvukad kaubandusmeetmed kogu maailmas tugevat mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks on pidevalt kasvanud kaubanduse kaitsemeetmete kasutamine. Kui WTO statistika kohaselt algatati ajavahemikul 2011–2013 aastas keskmiselt umbes 77 terasega seotud uurimist, suurenes see keskmine 2015.–2016. aastal 117ni. 2018. aasta veebruaris kehtis USAs terasele 169 dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimeedet, ning pooleli oli 25 uurimist, mis võivad muuta pildi USAsse imporditavast terasest veelgi piiratumaks (11). Kuna USA on üks maailma suurimaid teraseimportijaid – selle riigi arvele jääb umbes 13,1 % maailma teraseimpordist (2016. aastal) –, on sellised arvukad kaubandusmeetmed kogu maailmas tugevat mõju avaldanud.

11

| (35) | Kolmandaks põhjustavad USA paragrahvi 232 kohased ebaseaduslikud ja piiravad meetmed valitseva püsiva ülemaailmse ülevõimsuse taustal, arvestades nende taset ja ulatust, terastoodete kaubanduse ulatuslikku ümbersuunamist liitu. USA on arvutanud, et kõigile toodetele paragrahvi 232 alusel ühtse tariifi kehtestamine, jätmata välja peaaegu ühtegi riiki, peaks vähendama importi umbes 13 miljoni tonni võrra, mis vastab 7 %-le liidu tarbimisest (12). Liidu turg on terastoodete jaoks üldiselt nii nõudluse kui ka hindade poolest väga huvipakkuv. Mõned peamised USAsse eksportijad on ka tavapärased terase liitu tarnijad ja ei ole kahtlust, et need riigid, samuti teised, kelle eksporti ja tootmist USA meetmed ning prognoositav kaubavahetuse ümbersuunamine kumulatiivselt mõjutavad, suunavad oma ekspordi liitu ümber. Isegi eespool nimetatud kaubavoogude osaline ümbersuunamine liitu tekitab ELi turul vältimatult uue hinnalanguse ja hindade allalöömise, mis viib hinnad alla 2016. aasta tasemega võrreldava tasemeni, tekitades liidu terasetööstuse kasumlikkusele märkimisväärselt kahjulikke tagajärgi. Lõpuks tuleks märkida, et impordi täiendav kasv, mis halvendab liidu terasetööstuse majanduslikku olukorda tõenäoliselt veelgi, võib eelkõige pärineda riikidest, kelle suhtes dumpinguvastaseid/tasakaalustavaid tollimakse praegu ei kohaldata. |
| --- | --- |

(35)

Kolmandaks põhjustavad USA paragrahvi 232 kohased ebaseaduslikud ja piiravad meetmed valitseva püsiva ülemaailmse ülevõimsuse taustal, arvestades nende taset ja ulatust, terastoodete kaubanduse ulatuslikku ümbersuunamist liitu. USA on arvutanud, et kõigile toodetele paragrahvi 232 alusel ühtse tariifi kehtestamine, jätmata välja peaaegu ühtegi riiki, peaks vähendama importi umbes 13 miljoni tonni võrra, mis vastab 7 %-le liidu tarbimisest (12). Liidu turg on terastoodete jaoks üldiselt nii nõudluse kui ka hindade poolest väga huvipakkuv. Mõned peamised USAsse eksportijad on ka tavapärased terase liitu tarnijad ja ei ole kahtlust, et need riigid, samuti teised, kelle eksporti ja tootmist USA meetmed ning prognoositav kaubavahetuse ümbersuunamine kumulatiivselt mõjutavad, suunavad oma ekspordi liitu ümber. Isegi eespool nimetatud kaubavoogude osaline ümbersuunamine liitu tekitab ELi turul vältimatult uue hinnalanguse ja hindade allalöömise, mis viib hinnad alla 2016. aasta tasemega võrreldava tasemeni, tekitades liidu terasetööstuse kasumlikkusele märkimisväärselt kahjulikke tagajärgi. Lõpuks tuleks märkida, et impordi täiendav kasv, mis halvendab liidu terasetööstuse majanduslikku olukorda tõenäoliselt veelgi, võib eelkõige pärineda riikidest, kelle suhtes dumpinguvastaseid/tasakaalustavaid tollimakse praegu ei kohaldata.

12

| (36) | Seega on eespool nimetatud ettenägematu areng terase importi liitu suurendanud ja suurendab veelgi. |
| --- | --- |

(36)

Seega on eespool nimetatud ettenägematu areng terase importi liitu suurendanud ja suurendab veelgi.

VI.   SUURE KAHJU OHT

SUURE KAHJU OHT

1.   Liidu terasetööstuse üldine olukord

Liidu terasetööstuse üldine olukord

| (37) | Selleks et kindlaks teha, kas hinnatava vaatlusaluse toote puhul on olemas tõendid liidu tootmisharule tekitatava kahju või suure kahju tekkimise ohu kohta, uuris komisjon kooskõlas määruse (EÜ) 2015/478 artikliga 9 ja määruse 2015/755 artikliga 6 vaatlusaluse toote tarbimise, tootmise, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, hindade, kasumlikkuse, varude, kasutatud kapitali tasuvuse (ROCE), rahakäibe ja tööhõive suundumusi aastatel 2013–2017 (2018. aasta andmeid kogutakse). |
| --- | --- |

(37)

Selleks et kindlaks teha, kas hinnatava vaatlusaluse toote puhul on olemas tõendid liidu tootmisharule tekitatava kahju või suure kahju tekkimise ohu kohta, uuris komisjon kooskõlas määruse (EÜ) 2015/478 artikliga 9 ja määruse 2015/755 artikliga 6 vaatlusaluse toote tarbimise, tootmise, tootmisvõimsuse rakendamise, müügi, turuosa, hindade, kasumlikkuse, varude, kasutatud kapitali tasuvuse (ROCE), rahakäibe ja tööhõive suundumusi aastatel 2013–2017 (2018. aasta andmeid kogutakse).

| (38) | Analüüs teostati üldiselt ning ka 23 tootekategooria kohta eraldi ning see näitas impordimahtude kasvu (edaspidi „hindamisalused tooted/tootekategooriad“). Nagu II jaos on selgitatud, peab komisjon sellist üldist ja terviklikku analüüsi käesolevas uurimises asjakohaseks, arvestades eri toodete vastastikust seotust, ühendatust ja nendevahelist konkurentsi nõudluse ja pakkumise seisukohast. |
| --- | --- |

(38)

Analüüs teostati üldiselt ning ka 23 tootekategooria kohta eraldi ning see näitas impordimahtude kasvu (edaspidi „hindamisalused tooted/tootekategooriad“). Nagu II jaos on selgitatud, peab komisjon sellist üldist ja terviklikku analüüsi käesolevas uurimises asjakohaseks, arvestades eri toodete vastastikust seotust, ühendatust ja nendevahelist konkurentsi nõudluse ja pakkumise seisukohast.

| (39) | Kui vaadelda üldist olukorda, siis arenesid liidu tarbimine, liidu tootjate müük ja vastav turuosa järgmiselt:










  (tuh t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine | 144 908 | 152 146 | 157 236 | 163 100 | 166 244 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 105 | 109 | 113 | 115 |
| Riigisisene müük | 125 808 | 129 261 | 129 542 | 132 717 | 134 542 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| turuosad (%) | 86,8 % | 85,0 % | 82,4 % | 81,4 % | 80,9 % |
| Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed |

(39)

Kui vaadelda üldist olukorda, siis arenesid liidu tarbimine, liidu tootjate müük ja vastav turuosa järgmiselt:

(tuh t)

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine

144 908

152 146

157 236

163 100

166 244

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

105

105

109

109

113

113

115

115

Riigisisene müük

125 808

129 261

129 542

132 717

134 542

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

turuosad (%)

86,8 %

85,0 %

82,4 %

81,4 %

80,9 %

Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed

Allikas:

| (40) | Hindamisaluse toote tarbimine suurenes ajavahemikul 2013–2017 igal aastal järjepidevalt, kokku 15 %. Ka liidu tootjate müük suurenes, kuid palju vähem kui liidu tarbimine, st üksnes 7 %. Järelikult ei saanud liidu tootjad liidu suuremast nõudlusest kasu ja kaotasid turuosa, mis vähenes 86,8 %-lt 80,9 %ni. Tuleb meenutada, et import suurenes samal ajavahemikul 68 %. |
| --- | --- |

(40)

Hindamisaluse toote tarbimine suurenes ajavahemikul 2013–2017 igal aastal järjepidevalt, kokku 15 %. Ka liidu tootjate müük suurenes, kuid palju vähem kui liidu tarbimine, st üksnes 7 %. Järelikult ei saanud liidu tootjad liidu suuremast nõudlusest kasu ja kaotasid turuosa, mis vähenes 86,8 %-lt 80,9 %ni. Tuleb meenutada, et import suurenes samal ajavahemikul 68 %.

| (41) | Liidu tootjate küsimustikule antud vastuste alusel arenesid tootmine ja tootmisvõimsus järgmiselt:










  tuh t | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi toodang | 184 912 | 190 687 | 192 493 | 194 369 | 200 650 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 104 | 105 | 109 |
| tootmisvõimsus | 257 331 | 257 138 | 258 056 | 260 171 | 265 353 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 100 | 101 | 103 |
| tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 71,9 % | 74,2 % | 74,6 % | 74,7 % | 75,6 % |
| Allikas: tootmisharu andmed |

(41)

Liidu tootjate küsimustikule antud vastuste alusel arenesid tootmine ja tootmisvõimsus järgmiselt:

tuh t

2013

2014

2015

2016

2017

ELi toodang

184 912

190 687

192 493

194 369

200 650

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

103

103

104

104

105

105

109

109

tootmisvõimsus

257 331

257 138

258 056

260 171

265 353

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

100

100

100

100

101

101

103

103

tootmisvõimsuse rakendamine (%)

71,9 %

74,2 %

74,6 %

74,7 %

75,6 %

Allikas: tootmisharu andmed

Allikas:

| (42) | Ajavahemikul 2013–2017 suurenes tootmisvõimsus 3 %, kuid vähem kui tootmine, mis kasvas 9 %. Selle tulemusena kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste 72 %-lt 76 %ni. |
| --- | --- |

(42)

Ajavahemikul 2013–2017 suurenes tootmisvõimsus 3 %, kuid vähem kui tootmine, mis kasvas 9 %. Selle tulemusena kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste 72 %-lt 76 %ni.

| (43) | Koostööd tegevate ettevõtjate laovarud suurenesid ajavahemikul 2013–2017 kokku 20 %.










  tuh t | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud | 11 006 | 11 896 | 12 391 | 12 117 | 13 222 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 108 | 113 | 110 | 120 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(43)

Koostööd tegevate ettevõtjate laovarud suurenesid ajavahemikul 2013–2017 kokku 20 %.

tuh t

2013

2014

2015

2016

2017

Varud

11 006

11 896

12 391

12 117

13 222

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

108

108

113

113

110

110

120

120

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

| (44) | Liidu tootjate ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavoog arenesid järgmiselt: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku müügihinnad (eurot/tonn) | 673,5 | 652,8 | 616,9 | 572,9 | 681,5 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Kasumlikkus | – 1,0 % | 0,9 % | 0,9 % | 2,2 % | 6,2 % |
| Rahavoog (mln eurot) | 3 133 | 4 975 | 6 519 | 5 386 | 6 141 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 159 | 208 | 172 | 196 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(44)

Liidu tootjate ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavoog arenesid järgmiselt:

2013

2014

2015

2016

2017

Ühiku müügihinnad (eurot/tonn)

673,5

652,8

616,9

572,9

681,5

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Kasumlikkus

– 1,0 %

0,9 %

0,9 %

2,2 %

6,2 %

Rahavoog (mln eurot)

3 133

4 975

6 519

5 386

6 141

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

159

159

208

208

172

172

196

196

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

| (45) | Ajavahemikul 2013–2016 oli liidu turul suur hinnalangus. Ühiku müügihinnad langesid 15 %. Tuleb meenutada, et ka import suurenes sellel ajavahemikul märkimisväärselt. 2017. aastal ühiku keskmine müügihind siiski taastus ja saavutas 2013. aasta hindadega võrreldava taseme. Ajavahemikul 2013–2016 jäi kasumlikkus üldiselt väga väikeseks. Hoolimata olulisest hinnalangusest suutis liidu tootmisharu oma tootmiskulusid 2016. aastal siiski nii palju vähendada, et teenida väikest 2,2 % kasumit. 2017. aastal olukord ajutiselt paranes. Aastatel 2016–2017 tõusid müügihinnad peaaegu 20 % ja jõudsid 2013. aasta tasemele. Liidu tootmisharu saavutas 6,2 % kasumlikkuse taseme, sest tootmiskulud (tooraine) püsisid suurenemisest hoolimata väiksemad kui 2013. aastal. Liidu tootmisharu üldine rahavoog suurenes umbes 60 %. |
| --- | --- |

(45)

Ajavahemikul 2013–2016 oli liidu turul suur hinnalangus. Ühiku müügihinnad langesid 15 %. Tuleb meenutada, et ka import suurenes sellel ajavahemikul märkimisväärselt. 2017. aastal ühiku keskmine müügihind siiski taastus ja saavutas 2013. aasta hindadega võrreldava taseme. Ajavahemikul 2013–2016 jäi kasumlikkus üldiselt väga väikeseks. Hoolimata olulisest hinnalangusest suutis liidu tootmisharu oma tootmiskulusid 2016. aastal siiski nii palju vähendada, et teenida väikest 2,2 % kasumit. 2017. aastal olukord ajutiselt paranes. Aastatel 2016–2017 tõusid müügihinnad peaaegu 20 % ja jõudsid 2013. aasta tasemele. Liidu tootmisharu saavutas 6,2 % kasumlikkuse taseme, sest tootmiskulud (tooraine) püsisid suurenemisest hoolimata väiksemad kui 2013. aastal. Liidu tootmisharu üldine rahavoog suurenes umbes 60 %.

| (46) | Mis puudutab tööhõivet, siis hindamisaluste tootekategooriate liidu tootjad kaotasid 5 aasta jooksul peaaegu 10 000 töökohta. | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tööhõive (täistööaja ekvivalent) | 189 265 | 183 470 | 182 136 | 182 162 | 181 303 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 96 | 96 | 96 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(46)

Mis puudutab tööhõivet, siis hindamisaluste tootekategooriate liidu tootjad kaotasid 5 aasta jooksul peaaegu 10 000 töökohta.

2013

2014

2015

2016

2017

tööhõive (täistööaja ekvivalent)

189 265

183 470

182 136

182 162

181 303

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

96

96

96

96

96

96

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

2.   Olukord üksikute tootekategooriate tasandil

Olukord üksikute tootekategooriate tasandil

| (47) | Lisaks vaatlusaluse toote olukorra üldisele analüüsile, mida komisjon peab käesolevas uurimises kaitsemeetmete vajalikkuse hindamise asjakohaseks lähtepunktiks, hindas komisjon ka olukorda üksikute tootekategooriate tasandil, et eespool nimetatud suundumustele üksikasjalikumal tasandil kinnitust saada. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks vaatlusaluse toote olukorra üldisele analüüsile, mida komisjon peab käesolevas uurimises kaitsemeetmete vajalikkuse hindamise asjakohaseks lähtepunktiks, hindas komisjon ka olukorda üksikute tootekategooriate tasandil, et eespool nimetatud suundumustele üksikasjalikumal tasandil kinnitust saada.

| (48) | Kui vaadelda üksikuid tootekategooriaid, on olukord eriilmelisem, kuid suundumused on üldiselt samad. III lisas on esitatud majandusnäitajad eraldi ja toote kaupa. |
| --- | --- |

(48)

Kui vaadelda üksikuid tootekategooriaid, on olukord eriilmelisem, kuid suundumused on üldiselt samad. III lisas on esitatud majandusnäitajad eraldi ja toote kaupa.

| (49) | Kui kaks kategooriat välja arvata, suurenes liidu tarbimine viimase viie aasta jooksul kõigis kategooriates. Kuigi mõne üksiktoote puhul jäi kasv mõõdukaks, suurenedes minimaalselt, nimelt 2 %, oli see teiste puhul palju märgatavam – maksimaalne suurenemine oli 169 %. |
| --- | --- |

(49)

Kui kaks kategooriat välja arvata, suurenes liidu tarbimine viimase viie aasta jooksul kõigis kategooriates. Kuigi mõne üksiktoote puhul jäi kasv mõõdukaks, suurenedes minimaalselt, nimelt 2 %, oli see teiste puhul palju märgatavam – maksimaalne suurenemine oli 169 %.

| (50) | Ajavahemikul 2013–2017 olid müügimahud üldiselt stabiilsed või suurenesid mõnel juhul veidi, kuid mitte nii palju kui ELi tarbimine (v.a kolm tootekategooriat). Kui kolm toodet välja arvata, vähenes selle tõttu viie viimase aasta jooksul kõigi toodete turuosa. |
| --- | --- |

(50)

Ajavahemikul 2013–2017 olid müügimahud üldiselt stabiilsed või suurenesid mõnel juhul veidi, kuid mitte nii palju kui ELi tarbimine (v.a kolm tootekategooriat). Kui kolm toodet välja arvata, vähenes selle tõttu viie viimase aasta jooksul kõigi toodete turuosa.

| (51) | 23 üksiktootest 18 puhul tootmise tasemed üldiselt tõusid, samuti kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste. |
| --- | --- |

(51)

23 üksiktootest 18 puhul tootmise tasemed üldiselt tõusid, samuti kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste.

| (52) | Mis puudutab hindu, siis langes kõigi toodete hind ajavahemikul 2013–2016 märgatavalt (välja arvatud ühel tootel, mille suhtes kohaldati minimaalse impordihinna vormis dumpinguvastaseid tollimakse). 2017. aastal hinnad taastusid, kuna teraseturg üldiselt taastus, aga ka ebaõiglase hinnakujunduse ja subsideeritud impordi suhtes võetud erinevate kaubanduse kaitsemeetmete tulemusel. 16 toote hinnatase jäi 2017. aastal 2013. aasta tasemest allapoole. Tuleb märkida, et keskmised impordihinnad olid peaaegu alati madalamad kui liidu hinnad kõigil aastatel ja kõigis tootekategooriates. |
| --- | --- |

(52)

Mis puudutab hindu, siis langes kõigi toodete hind ajavahemikul 2013–2016 märgatavalt (välja arvatud ühel tootel, mille suhtes kohaldati minimaalse impordihinna vormis dumpinguvastaseid tollimakse). 2017. aastal hinnad taastusid, kuna teraseturg üldiselt taastus, aga ka ebaõiglase hinnakujunduse ja subsideeritud impordi suhtes võetud erinevate kaubanduse kaitsemeetmete tulemusel. 16 toote hinnatase jäi 2017. aastal 2013. aasta tasemest allapoole. Tuleb märkida, et keskmised impordihinnad olid peaaegu alati madalamad kui liidu hinnad kõigil aastatel ja kõigis tootekategooriates.

| (53) | Mis puudutab kasumlikkust, siis müüdi kõiki tootekategooriaid kuni 2016. aastani kahjumiga või väga väikese kasumiga. 2017. aastal taastus vaid 7 toote kasumlikkus 6 % tasemest kõrgemal. Need tooted on ELi tootmismahu seisukohast olulised ja nendest kuue suhtes kohaldatakse praegu (hiljutisi) dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu meetmeid. NB! Need meetmed puudutavad ainult mõnda päritoluriiki. Kõik teised tooted jäid aga kahjumisse (3 toodet) või jõudsid üksnes tasuvuspiiri lähedale (13 toodet). Väiksemat kasumit kui 6 % peetakse tegevuse toetamiseks vajalike investeeringute katmiseks ebapiisavaks, seega on komisjon enamikus hiljutistest uuringutest kasutanud selles sektoris investeeringute katmiseks piisava kasumi tasemena umbes 8 % kasumit. Mis puudutab rahavoogusid, siis halvenes aastatel 2013–2017 poolte toodete rahavoog ja 6 toote rahavoog oli 2017. aastal isegi negatiivne. Kasutatud kapitali tasuvus (ROCE) jäi ajavahemikul 2013–2016 väikeseks, kuid paranes märgatavalt enamiku tootekategooriate puhul, kuigi 5 toote kapitalitasuvus oli 2017. aastal ikkagi negatiivne. |
| --- | --- |

(53)

Mis puudutab kasumlikkust, siis müüdi kõiki tootekategooriaid kuni 2016. aastani kahjumiga või väga väikese kasumiga. 2017. aastal taastus vaid 7 toote kasumlikkus 6 % tasemest kõrgemal. Need tooted on ELi tootmismahu seisukohast olulised ja nendest kuue suhtes kohaldatakse praegu (hiljutisi) dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu meetmeid. NB! Need meetmed puudutavad ainult mõnda päritoluriiki. Kõik teised tooted jäid aga kahjumisse (3 toodet) või jõudsid üksnes tasuvuspiiri lähedale (13 toodet). Väiksemat kasumit kui 6 % peetakse tegevuse toetamiseks vajalike investeeringute katmiseks ebapiisavaks, seega on komisjon enamikus hiljutistest uuringutest kasutanud selles sektoris investeeringute katmiseks piisava kasumi tasemena umbes 8 % kasumit. Mis puudutab rahavoogusid, siis halvenes aastatel 2013–2017 poolte toodete rahavoog ja 6 toote rahavoog oli 2017. aastal isegi negatiivne. Kasutatud kapitali tasuvus (ROCE) jäi ajavahemikul 2013–2016 väikeseks, kuid paranes märgatavalt enamiku tootekategooriate puhul, kuigi 5 toote kapitalitasuvus oli 2017. aastal ikkagi negatiivne.

| (54) | Mis puudutab varusid, siis 17 tootekategooria laovaru suurenes. Ainult 5 toote varu vähenes ja ühe toote varu püsis perioodi vältel samal tasemel. |
| --- | --- |

(54)

Mis puudutab varusid, siis 17 tootekategooria laovaru suurenes. Ainult 5 toote varu vähenes ja ühe toote varu püsis perioodi vältel samal tasemel.

| (55) | Eespool esitatud analüüs kinnitab, et liidu terasetööstuse olukord halvenes ajavahemikul 2013–2016 märkimisväärselt. Halvenemine väljendus turuosade vähenemise ja olulise hinnalangusena, mis takistas tootmisharul väiksematest toorainekuludest kasu saada. Need suundumused olid olemas nii üldisel kui ka üksiktoote tasandil. 2017. aastal olukord osaliselt paranes. Kuigi paljud tootekategooriad jäävad ikka jätkusuutliku kasumi tasemest allapoole, on olukord mõne toote puhul paranenud, kõige tõenäolisemalt hiljuti kehtestatud dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete tulemusena. Seetõttu leitakse üldiselt ja üksikute tootekategooriate puhul, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja impordi edasise suurenemise suhtes haavatav, eelkõige siis, kui nendest riikidest pärit import, mille suhtes kohaldatakse kaubanduse kaitsemeetmeid, asendatakse muu impordiga, mis suunatakse paragrahvi 232 meetmete tõttu USA turult mujale. |
| --- | --- |

(55)

Eespool esitatud analüüs kinnitab, et liidu terasetööstuse olukord halvenes ajavahemikul 2013–2016 märkimisväärselt. Halvenemine väljendus turuosade vähenemise ja olulise hinnalangusena, mis takistas tootmisharul väiksematest toorainekuludest kasu saada. Need suundumused olid olemas nii üldisel kui ka üksiktoote tasandil. 2017. aastal olukord osaliselt paranes. Kuigi paljud tootekategooriad jäävad ikka jätkusuutliku kasumi tasemest allapoole, on olukord mõne toote puhul paranenud, kõige tõenäolisemalt hiljuti kehtestatud dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete tulemusena. Seetõttu leitakse üldiselt ja üksikute tootekategooriate puhul, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja impordi edasise suurenemise suhtes haavatav, eelkõige siis, kui nendest riikidest pärit import, mille suhtes kohaldatakse kaubanduse kaitsemeetmeid, asendatakse muu impordiga, mis suunatakse paragrahvi 232 meetmete tõttu USA turult mujale.

| (56) | See on tüüpiline olukord näiteks tootekategooriate 1, 2 ja 4 puhul, mis on olulised liidu nõudluse seisukohast, aga ka seepärast, et nende kategooriate tooteid (eelkõige kategooriad 1 ja 2) kasutatakse teiste terastoodete tootmisel toormaterjalina. Tootekategooriate 1, 2 ja 4 puhul oli finantsolukord 2016. aastal negatiivne, kuid muutus 2017. aastal pärast mitme riigi, teiste hulgas Hiina ja Venemaa vastu dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamist positiivseks. Nendest riikidest pärit impordi on aga hiljuti ja osaliselt asendanud import Indiast, Koreast ja Türgist, kusjuures viimased kaks on ka olulised USAsse tarnijad. 2018. aasta esimeses kvartalis, st enne meetmete kehtestamist USAs, tootekategooria 1 import liitu juba suurenes võrreldes 2017. aasta esimese kvartaliga ja selle suurenemise taga on peamiselt Türgist pärit import. |
| --- | --- |

(56)

See on tüüpiline olukord näiteks tootekategooriate 1, 2 ja 4 puhul, mis on olulised liidu nõudluse seisukohast, aga ka seepärast, et nende kategooriate tooteid (eelkõige kategooriad 1 ja 2) kasutatakse teiste terastoodete tootmisel toormaterjalina. Tootekategooriate 1, 2 ja 4 puhul oli finantsolukord 2016. aastal negatiivne, kuid muutus 2017. aastal pärast mitme riigi, teiste hulgas Hiina ja Venemaa vastu dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamist positiivseks. Nendest riikidest pärit impordi on aga hiljuti ja osaliselt asendanud import Indiast, Koreast ja Türgist, kusjuures viimased kaks on ka olulised USAsse tarnijad. 2018. aasta esimeses kvartalis, st enne meetmete kehtestamist USAs, tootekategooria 1 import liitu juba suurenes võrreldes 2017. aasta esimese kvartaliga ja selle suurenemise taga on peamiselt Türgist pärit import.

| (57) | Terastoodete liitu importimise edasine suurenemine takistaks tõenäoliselt liidu tootmisharul, mis ei ole veel täielikult taastunud, hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete positiivsest mõjust kasu saada. |
| --- | --- |

(57)

Terastoodete liitu importimise edasine suurenemine takistaks tõenäoliselt liidu tootmisharul, mis ei ole veel täielikult taastunud, hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete positiivsest mõjust kasu saada.

3.   Suure kahju oht

Suure kahju oht

| (58) | Oma terasetööstust käsitlevas 2016. aasta märtsi teatises (13) tegi komisjon järelduse, et liidu terasetööstus seisab silmitsi mitme tõsise probleemiga, mida süvendavad üleilmne tootmise ülevõimsus, üleilmse ekspordi järsk kasv ja ebaausate kaubandustavade ennenägematu laine. |
| --- | --- |

(58)

Oma terasetööstust käsitlevas 2016. aasta märtsi teatises (13) tegi komisjon järelduse, et liidu terasetööstus seisab silmitsi mitme tõsise probleemiga, mida süvendavad üleilmne tootmise ülevõimsus, üleilmse ekspordi järsk kasv ja ebaausate kaubandustavade ennenägematu laine.

13

| (59) | Samal ajal on liit kehtestanud ebaõiglase impordikaubanduse põhjustatud kahju korvamiseks imporditud terastoodete suhtes mitu dumpingu- ja subsiidiumidevastast meedet. Praegu on kehtestatud 14 uurimisaluse tootekategooria eri riikidest pärit ebaõiglase impordi vastu kokku vähemalt 19 dumpingu- või subsiidiumidevastast meedet. Uuritaval perioodil, st aastatel 2013–2017 tehti 13 uues uurimises kindlaks, et ebaausad kaubandustavad põhjustavad ELi terasetööstusele suurt kahju (ühel juhul oli tegemist kahju tekkimise ohuga). |
| --- | --- |

(59)

Samal ajal on liit kehtestanud ebaõiglase impordikaubanduse põhjustatud kahju korvamiseks imporditud terastoodete suhtes mitu dumpingu- ja subsiidiumidevastast meedet. Praegu on kehtestatud 14 uurimisaluse tootekategooria eri riikidest pärit ebaõiglase impordi vastu kokku vähemalt 19 dumpingu- või subsiidiumidevastast meedet. Uuritaval perioodil, st aastatel 2013–2017 tehti 13 uues uurimises kindlaks, et ebaausad kaubandustavad põhjustavad ELi terasetööstusele suurt kahju (ühel juhul oli tegemist kahju tekkimise ohuga).

| (60) | Nagu on märgitud põhjenduses 55, on liidu tootmisharu endiselt ebakindlas olukorras ja impordi edasise kasvu suhtes haavatav. USA hiljutine otsus ELi eksporti paragrahvi 232 meetmete kohaldamisalast mitte välja jätta vähendab tõenäoliselt liidu tootjate võimalust oma tooteid USAsse eksportida ja muudab nende olukorra veelgi haavatavamaks. |
| --- | --- |

(60)

Nagu on märgitud põhjenduses 55, on liidu tootmisharu endiselt ebakindlas olukorras ja impordi edasise kasvu suhtes haavatav. USA hiljutine otsus ELi eksporti paragrahvi 232 meetmete kohaldamisalast mitte välja jätta vähendab tõenäoliselt liidu tootjate võimalust oma tooteid USAsse eksportida ja muudab nende olukorra veelgi haavatavamaks.

| (61) | Terase import on märkimisväärselt kasvanud ja püsib 2017. aastale omasel kõrgel tasemel. Impordi edasine kasv 2018. aastal – eelkõige nendest riikidest või eksportijatelt, kelle suhtes kaubanduse kaitsemeetmeid ei kohaldata – tõenäoliselt takistab tootmisharul täielikult taastumast ja nendest meetmetest kasu saamast. Liidu terasetööstust peetakse tõepoolest impordi edasise kasvu suhtes ikka veel haavatavaks. |
| --- | --- |

(61)

Terase import on märkimisväärselt kasvanud ja püsib 2017. aastale omasel kõrgel tasemel. Impordi edasine kasv 2018. aastal – eelkõige nendest riikidest või eksportijatelt, kelle suhtes kaubanduse kaitsemeetmeid ei kohaldata – tõenäoliselt takistab tootmisharul täielikult taastumast ja nendest meetmetest kasu saamast. Liidu terasetööstust peetakse tõepoolest impordi edasise kasvu suhtes ikka veel haavatavaks.

| (62) | Kui ajutised kaitsemeetmed puuduvad, areneb olukord lähitulevikus tõenäoliselt tegelikuks suureks kahjuks. |
| --- | --- |

(62)

Kui ajutised kaitsemeetmed puuduvad, areneb olukord lähitulevikus tõenäoliselt tegelikuks suureks kahjuks.

| (63) | Selle taustal uuris komisjon määruse (EL) 2015/478 artikli 9 lõike 2 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 6 lõike 3 kohaselt liitu saadetava ekspordi kasvu määra ja tõenäosust, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse liitu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(63)

Selle taustal uuris komisjon määruse (EL) 2015/478 artikli 9 lõike 2 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 6 lõike 3 kohaselt liitu saadetava ekspordi kasvu määra ja tõenäosust, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse liitu eksportimiseks.

| (64) | Esiteks, nagu eespool järeldati, suurenes liitu importimine ajavahemikul 2013–2017 oluliselt, st kokku 68 %. Kuigi kasv oli eriti märgatav kuni 2016. aastani, jätkus impordi suurenemine ka järgnenud perioodil, kuigi aeglasemas tempos. Nagu olulisi asjaolusid käsitlevates põhjendustes (37) ja (82) on rõhutatud, kasvas import 2018. aasta esimeses kvartalis taas tunduvalt ehk peaaegu 10 %. Seega on impordi kasv märkimisväärne. |
| --- | --- |

(64)

Esiteks, nagu eespool järeldati, suurenes liitu importimine ajavahemikul 2013–2017 oluliselt, st kokku 68 %. Kuigi kasv oli eriti märgatav kuni 2016. aastani, jätkus impordi suurenemine ka järgnenud perioodil, kuigi aeglasemas tempos. Nagu olulisi asjaolusid käsitlevates põhjendustes (37) ja (82) on rõhutatud, kasvas import 2018. aasta esimeses kvartalis taas tunduvalt ehk peaaegu 10 %. Seega on impordi kasv märkimisväärne.

| (65) | Teiseks, arvestades üldist tootmise ülevõimsuse olukorda eri riikides, arvatakse, et USA paragrahvi 232 meetmed, arvestades nende taset ja ulatust, põhjustavad tõenäoliselt terastoodete kaubanduse ulatusliku ümbersuunamise liitu. |
| --- | --- |

(65)

Teiseks, arvestades üldist tootmise ülevõimsuse olukorda eri riikides, arvatakse, et USA paragrahvi 232 meetmed, arvestades nende taset ja ulatust, põhjustavad tõenäoliselt terastoodete kaubanduse ulatusliku ümbersuunamise liitu.

| (66) | USA teatas kavatsusest importi umbes 13 miljoni tonni võrra vähendada ja kehtestas seega 2018. aasta märtsis väga suure arvu terastoodete impordile 25 % lisatollimaksu. Terase kogus, mida enam USAsse ei ekspordita, suunatakse paratamatult ümber teistesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(66)

USA teatas kavatsusest importi umbes 13 miljoni tonni võrra vähendada ja kehtestas seega 2018. aasta märtsis väga suure arvu terastoodete impordile 25 % lisatollimaksu. Terase kogus, mida enam USAsse ei ekspordita, suunatakse paratamatult ümber teistesse kolmandatesse riikidesse.

| (67) | Mõned peamised USAsse eksportijad on ka tavalised liitu tarnijad. On enam kui tõenäoline, et need riigid, nagu ka teised, soovivad oma ekspordi suures ulatuses liitu ümber suunata. Liidu turg on terastoodete jaoks tõepoolest nii nõudluse kui ka hindade poolest üldiselt huvipakkuv. Õigupoolest on EL Hiina järel, kuid USA ees, üks peamisi teraseturge, kus nõudlus on viimastel aastatel suurenenud ja ka hinnad on nüüd taastunud. |
| --- | --- |

(67)

Mõned peamised USAsse eksportijad on ka tavalised liitu tarnijad. On enam kui tõenäoline, et need riigid, nagu ka teised, soovivad oma ekspordi suures ulatuses liitu ümber suunata. Liidu turg on terastoodete jaoks tõepoolest nii nõudluse kui ka hindade poolest üldiselt huvipakkuv. Õigupoolest on EL Hiina järel, kuid USA ees, üks peamisi teraseturge, kus nõudlus on viimastel aastatel suurenenud ja ka hinnad on nüüd taastunud.

| (68) | Selle taustal põhjustab impordi sissevoolust tingitud pakkumise märgatav suurenemine liidu turul üldise hinnalanguse surve, mille tulemuseks on 2016. aasta tasemega võrreldavad hinnad, mis avaldab liidu terasetööstuse kasumlikkusele olulist kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(68)

Selle taustal põhjustab impordi sissevoolust tingitud pakkumise märgatav suurenemine liidu turul üldise hinnalanguse surve, mille tulemuseks on 2016. aasta tasemega võrreldavad hinnad, mis avaldab liidu terasetööstuse kasumlikkusele olulist kahjulikku mõju.

4.   Järeldused

Järeldused

| (69) | Nende asjaolude põhjal ja eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et kuigi liidu terasetööstus 2017. aastal mõnes tootekategoorias taastus, eelkõige tänu kaubanduse kaitsemeetmetele, jääb suurema osa hindamisaluste tootekategooriate finantsolukord endiselt tublisti alla jätkusuutliku taseme, mis muudab liidu tootmisharu uue impordilaine suhtes endiselt haavatavaks. Seega teeb komisjon järelduse, et liidu terasetööstus on 23 hindamisaluse tootekategooria puhul suure kahju ohu olukorras. |
| --- | --- |

(69)

Nende asjaolude põhjal ja eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et kuigi liidu terasetööstus 2017. aastal mõnes tootekategoorias taastus, eelkõige tänu kaubanduse kaitsemeetmetele, jääb suurema osa hindamisaluste tootekategooriate finantsolukord endiselt tublisti alla jätkusuutliku taseme, mis muudab liidu tootmisharu uue impordilaine suhtes endiselt haavatavaks. Seega teeb komisjon järelduse, et liidu terasetööstus on 23 hindamisaluse tootekategooria puhul suure kahju ohu olukorras.

VII.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

1.   Impordi kasv

Impordi kasv

| (70) | Komisjon on jõudnud järgmistele asjaoludele tuginedes esialgsele järeldusele, et ühelt poolt vaatlusaluse toote suurenenud impordi ja teiselt poolt suure kahju ohu vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon on jõudnud järgmistele asjaoludele tuginedes esialgsele järeldusele, et ühelt poolt vaatlusaluse toote suurenenud impordi ja teiselt poolt suure kahju ohu vahel on põhjuslik seos.

| (71) | Esiteks tuletatakse meelde, et liidu tootjate valmistatud tooted on samasugused nagu vaatlusalused tooted või konkureerivad nendega otseselt. Neil on samad põhiomadused, samad kasutusalad ja neid müüakse sarnaste või täpselt samasuguste kanalite kaudu ja nende hinnakonkurents on suur. |
| --- | --- |

(71)

Esiteks tuletatakse meelde, et liidu tootjate valmistatud tooted on samasugused nagu vaatlusalused tooted või konkureerivad nendega otseselt. Neil on samad põhiomadused, samad kasutusalad ja neid müüakse sarnaste või täpselt samasuguste kanalite kaudu ja nende hinnakonkurents on suur.

| (72) | Nagu on selgitatud IV ja VI jaos, on liidu tootjad kandnud kahju seoses turuosa vähenemise ja tugeva hinnasurvega, mis on muutnud kasumlikkuse negatiivseks või ebapüsivaks. Mõne toote puhul paistab suur kahju olevat möödapääsmatu, isegi kui tootjad on taastunud. |
| --- | --- |

(72)

Nagu on selgitatud IV ja VI jaos, on liidu tootjad kandnud kahju seoses turuosa vähenemise ja tugeva hinnasurvega, mis on muutnud kasumlikkuse negatiivseks või ebapüsivaks. Mõne toote puhul paistab suur kahju olevat möödapääsmatu, isegi kui tootjad on taastunud.

| (73) | Ajavahemikul 2013–2017 kasvas vaatlusaluse toote import märkimisväärselt, hõivates ELi tootjate hinnatasemest madalamate hindade tõttu liidu turuosa. Tõepoolest, impordi turuosa kasvas 12,2 %-lt 17,6 %ni ja iga üksiku toote impordihinnad jäid peaaegu alati madalamaks kui liidu müügihinnad. |
| --- | --- |

(73)

Ajavahemikul 2013–2017 kasvas vaatlusaluse toote import märkimisväärselt, hõivates ELi tootjate hinnatasemest madalamate hindade tõttu liidu turuosa. Tõepoolest, impordi turuosa kasvas 12,2 %-lt 17,6 %ni ja iga üksiku toote impordihinnad jäid peaaegu alati madalamaks kui liidu müügihinnad.

| (74) | Põhjuslik seos suurema impordi ja liidu tootjate olukorra vahel oli eriti märgatav ajavahemikul 2013–2016, kui madala hinnaga import jõudis tippu (+ 62 %) ja ELi tootjate hinnad langesid 15 %. Kategoorias 13 küündis hinnalangus isegi 20 %ni, samas kui kategooriates 1 ja 3 oli hinnalangus vastavalt 19 % ja 18 %. Seetõttu teenisid samasuguste toodete liidu tootjad kahjumit või jõudsid kasumi nullpunkti lähedale. 2017. aastal püsis import kõrgel tasemel ja lõi üldisest hinnatõusust hoolimata jätkuvalt hindu alla. ELi hinnad taastusid, kuid mitte piisavalt mitme toote puhul, mida müüdi endiselt kahjumi või vähenenud kasumiga. |
| --- | --- |

(74)

Põhjuslik seos suurema impordi ja liidu tootjate olukorra vahel oli eriti märgatav ajavahemikul 2013–2016, kui madala hinnaga import jõudis tippu (+ 62 %) ja ELi tootjate hinnad langesid 15 %. Kategoorias 13 küündis hinnalangus isegi 20 %ni, samas kui kategooriates 1 ja 3 oli hinnalangus vastavalt 19 % ja 18 %. Seetõttu teenisid samasuguste toodete liidu tootjad kahjumit või jõudsid kasumi nullpunkti lähedale. 2017. aastal püsis import kõrgel tasemel ja lõi üldisest hinnatõusust hoolimata jätkuvalt hindu alla. ELi hinnad taastusid, kuid mitte piisavalt mitme toote puhul, mida müüdi endiselt kahjumi või vähenenud kasumiga.

| (75) | Isegi kui kasum mõnes tootekategoorias taastus, on nende olukord endiselt ebakindel. Viimaste aastate arengust nähtub, et need tootekategooriad on hinnasurvele eriti vastuvõtlikud ja madalate hindadega impordi edasine kasv avaldaks nende olukorrale märkimisväärselt kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(75)

Isegi kui kasum mõnes tootekategoorias taastus, on nende olukord endiselt ebakindel. Viimaste aastate arengust nähtub, et need tootekategooriad on hinnasurvele eriti vastuvõtlikud ja madalate hindadega impordi edasine kasv avaldaks nende olukorrale märkimisväärselt kahjulikku mõju.

| (76) | Seda arvestades ollakse seisukohal, et USA kaubanduse laiendamise akti paragrahvi 232 alusel võetud piiravad meetmed põhjustavad oma taseme ja ulatuse tõttu liidu tootjatele paratamatult suurt kahju. |
| --- | --- |

(76)

Seda arvestades ollakse seisukohal, et USA kaubanduse laiendamise akti paragrahvi 232 alusel võetud piiravad meetmed põhjustavad oma taseme ja ulatuse tõttu liidu tootjatele paratamatult suurt kahju.

| (77) | Seepärast teeb komisjon esialgse järelduse, et 23 hindamisaluse tootekategooria puhul on impordi kasvu, liidu teraseturul hinnale avalduva surve ja liidu tootjate kantud suure kahju vahel põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(77)

Seepärast teeb komisjon esialgse järelduse, et 23 hindamisaluse tootekategooria puhul on impordi kasvu, liidu teraseturul hinnale avalduva surve ja liidu tootjate kantud suure kahju vahel põhjuslik seos.

2.   Muud teadaolevad tegurid

Muud teadaolevad tegurid

| (78) | Olemaks kindel, et suur kahju ei ole omistatav muudele teguritele peale impordi suurenemise, teostas komisjon esialgse analüüsi, et teha kindlaks, kas liidu tootjate kantud tõsisele kahjule võisid kaasa aidata muud tegurid. |
| --- | --- |

(78)

Olemaks kindel, et suur kahju ei ole omistatav muudele teguritele peale impordi suurenemise, teostas komisjon esialgse analüüsi, et teha kindlaks, kas liidu tootjate kantud tõsisele kahjule võisid kaasa aidata muud tegurid.

| (79) | Leiti, et üldine tootmise ülevõimsus mängis rolli selles mõttes, et see suurendas odava toodangu importimist liitu. Vaatlusaluste terastoodete tarbimine suurenes ega saanud seetõttu põhjuslikku seost nõrgendada. |
| --- | --- |

(79)

Leiti, et üldine tootmise ülevõimsus mängis rolli selles mõttes, et see suurendas odava toodangu importimist liitu. Vaatlusaluste terastoodete tarbimine suurenes ega saanud seetõttu põhjuslikku seost nõrgendada.

| (80) | Komisjon kaalus ka suure kahju tekkimist vaatlusaluste toodete impordi tõttu Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvatest riikidest. Ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt EMP liikmete (Norra, Island ja Liechtenstein) vahelise EMP lepingu tulemusena on liit loonud tiheda majandusliku integratsiooni EMP riikide turgudega, seda ka seoses vaatlusaluste toodete tööstusega. Nendel turgudel on tootmisharu välja kujunenud ja küllastunud, mistõttu leitakse, et EMP liikmesriikidest pärit toodete väljajätmine kaitsemeetmetest mõjutab toodete importi vähe (kui üldse). On tõsi, et kuigi impordil nendest riikidest on olnud mõne tootekategooria puhul impordi kasvus oma osa (üldine import nendest riikidest on suurenenud umbes 9 %), on selle osakaal koguimpordis piiratud (EMP osa impordis on umbes 1,5 % ja vastav turuosa kokku 0,3 %). Lisaks on EMP liikmed tavapäraselt väikesed vaatlusaluse toote USAsse tarnijad, mis tähendab, et kaubavahetuse ümbersuunamise risk hinnati esialgu samuti väikeseks. Arvestades seepärast tavaliselt väikeseid tarneid USAsse, tootmisharu EMP turgudel saavutatud küpsust ja sellest tuleneva kaubavahetuse ümbersuunamise väikest riski, leiab komisjon, et vaatlusaluste toodete importimisel EMP riikidest võib olla suure kahju oht (kui üldse) väga väike. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon kaalus ka suure kahju tekkimist vaatlusaluste toodete impordi tõttu Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvatest riikidest. Ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt EMP liikmete (Norra, Island ja Liechtenstein) vahelise EMP lepingu tulemusena on liit loonud tiheda majandusliku integratsiooni EMP riikide turgudega, seda ka seoses vaatlusaluste toodete tööstusega. Nendel turgudel on tootmisharu välja kujunenud ja küllastunud, mistõttu leitakse, et EMP liikmesriikidest pärit toodete väljajätmine kaitsemeetmetest mõjutab toodete importi vähe (kui üldse). On tõsi, et kuigi impordil nendest riikidest on olnud mõne tootekategooria puhul impordi kasvus oma osa (üldine import nendest riikidest on suurenenud umbes 9 %), on selle osakaal koguimpordis piiratud (EMP osa impordis on umbes 1,5 % ja vastav turuosa kokku 0,3 %). Lisaks on EMP liikmed tavapäraselt väikesed vaatlusaluse toote USAsse tarnijad, mis tähendab, et kaubavahetuse ümbersuunamise risk hinnati esialgu samuti väikeseks. Arvestades seepärast tavaliselt väikeseid tarneid USAsse, tootmisharu EMP turgudel saavutatud küpsust ja sellest tuleneva kaubavahetuse ümbersuunamise väikest riski, leiab komisjon, et vaatlusaluste toodete importimisel EMP riikidest võib olla suure kahju oht (kui üldse) väga väike.

| (81) | Seega ei ole komisjon teinud kindlaks muid tegureid, mis nõrgendaksid põhjuslikku seost impordi kasvu ja liidu tootjatele tekkinud suure kahju vahel. Sellegipoolest analüüsitakse ülejäänud uurimises üksikasjalikumalt kõiki muid tegureid, mis aitasid või võisid aidata kaasa kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(81)

Seega ei ole komisjon teinud kindlaks muid tegureid, mis nõrgendaksid põhjuslikku seost impordi kasvu ja liidu tootjatele tekkinud suure kahju vahel. Sellegipoolest analüüsitakse ülejäänud uurimises üksikasjalikumalt kõiki muid tegureid, mis aitasid või võisid aidata kaasa kahju tekkimisele.

VIII.   KRIITILINE OLUKORD

KRIITILINE OLUKORD

| (82) | Nagu eespool öeldud, on liidu terasetootjad üldiselt kahju tekkimise ohu olukorras ja suur kahju on selgelt möödapääsmatu. Mõne üksiku tootekategooria puhul on juba näha märke, mis osutavad suurele kahjule. Tõenäoliselt avaldab impordi edasine kasv tootmisharu majanduslikule olukorrale üldiselt märkimisväärset kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(82)

Nagu eespool öeldud, on liidu terasetootjad üldiselt kahju tekkimise ohu olukorras ja suur kahju on selgelt möödapääsmatu. Mõne üksiku tootekategooria puhul on juba näha märke, mis osutavad suurele kahjule. Tõenäoliselt avaldab impordi edasine kasv tootmisharu majanduslikule olukorrale üldiselt märkimisväärset kahjulikku mõju.

| (83) | Komisjon uuris, kas esineb kriitilisi asjaolusid, mille korral põhjustaks viivitus kahju, mida oleks keeruline parandada. Eelkõige uuriti, kas import on viimasel perioodil jätkuvalt kasvanud. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon uuris, kas esineb kriitilisi asjaolusid, mille korral põhjustaks viivitus kahju, mida oleks keeruline parandada. Eelkõige uuriti, kas import on viimasel perioodil jätkuvalt kasvanud.

| (84) | Võrreldes terastoodete importi 2018. aasta esimeses kvartalis ja 2017. aasta esimeses kvartalis, ilmneb, et 23 tootekategooriast 18 puhul kasvas import 26 %. Impordi selline kasv on oluliselt suurem kui ajavahemikul 2016–2017 toimunud kasv, mis oli ligikaudu 2 %. |
| --- | --- |

(84)

Võrreldes terastoodete importi 2018. aasta esimeses kvartalis ja 2017. aasta esimeses kvartalis, ilmneb, et 23 tootekategooriast 18 puhul kasvas import 26 %. Impordi selline kasv on oluliselt suurem kui ajavahemikul 2016–2017 toimunud kasv, mis oli ligikaudu 2 %.

| (85) | 23. märtsil 2018 kehtestati paragrahvi 232 alusel terastoodetele 25 % tariifid. Praeguses etapis ei ole võimalik USA meetmete täielikku mõju kaubavahetuse ümbersuunamise seisukohast hinnata. Impordi kasvu liidus 2018. aasta esimeses kvartalis võib siiski pidada niisuguse mõju ootuse väljenduseks ja seepärast on see hea näide selle kohta, milline võib olla liidu impordi võimalik edasine areng pärast USA meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(85)

23. märtsil 2018 kehtestati paragrahvi 232 alusel terastoodetele 25 % tariifid. Praeguses etapis ei ole võimalik USA meetmete täielikku mõju kaubavahetuse ümbersuunamise seisukohast hinnata. Impordi kasvu liidus 2018. aasta esimeses kvartalis võib siiski pidada niisuguse mõju ootuse väljenduseks ja seepärast on see hea näide selle kohta, milline võib olla liidu impordi võimalik edasine areng pärast USA meetmete kehtestamist.

| (86) | 30. mail 2018 tegi USA ka otsuse, et paragrahvi 232 meetmeid tuleb kohaldada liidu, Mehhiko ja Kanada suhtes. Komisjon on seisukohal, et see on veel üks oluline element, sest sellega ei piirata mitte ainult liidu eksporti, vaid suurendatakse ka kaubavahetuse kahest teisest olulisest terasetootmise riigist ümbersuunamise riski. |
| --- | --- |

(86)

30. mail 2018 tegi USA ka otsuse, et paragrahvi 232 meetmeid tuleb kohaldada liidu, Mehhiko ja Kanada suhtes. Komisjon on seisukohal, et see on veel üks oluline element, sest sellega ei piirata mitte ainult liidu eksporti, vaid suurendatakse ka kaubavahetuse kahest teisest olulisest terasetootmise riigist ümbersuunamise riski.

| (87) | Arvestades tootmisharu haavatavat olukorda ja pidades silmas impordi kasvu päris viimasel ajal, on terastoodete edasisel liigpakkumisel liidu turul ja sellest tuleneval hinnasurvel liidu tootjate olukorrale kahtlemata tõsised tagajärjed. |
| --- | --- |

(87)

Arvestades tootmisharu haavatavat olukorda ja pidades silmas impordi kasvu päris viimasel ajal, on terastoodete edasisel liigpakkumisel liidu turul ja sellest tuleneval hinnasurvel liidu tootjate olukorrale kahtlemata tõsised tagajärjed.

| (88) | Seepärast leiab komisjon, et kaubavahetuse ümbersuunamise reaalse riski ja oluliste terast tootvate riikide USAsse suunatud impordi edasise piiramise tõttu on olemas kriitilised asjaolud, mis põhjustaksid ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmisega viivitamisel kahju, mida oleks raske parandada. Seetõttu järeldab komisjon, et ajutised kaitsemeetmed tuleb vastu võtta viivitamata. |
| --- | --- |

(88)

Seepärast leiab komisjon, et kaubavahetuse ümbersuunamise reaalse riski ja oluliste terast tootvate riikide USAsse suunatud impordi edasise piiramise tõttu on olemas kriitilised asjaolud, mis põhjustaksid ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmisega viivitamisel kahju, mida oleks raske parandada. Seetõttu järeldab komisjon, et ajutised kaitsemeetmed tuleb vastu võtta viivitamata.

IX.   LIIDU HUVI

LIIDU HUVI

| (89) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikliga 16 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele suure kahju kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootjate, importijate ja kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(89)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikliga 16 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele suure kahju kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootjate, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.

| (90) | Liidu tootmisharu koosneb umbes 40st Euroopa Liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kes andsid ajavahemikul 2013–2017 vaatlusaluse 25 tootega seoses tööd otseselt rohkem kui 180 000 töötajale. On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharul on impordi suurenemise tõttu suure kahju tekkimise oht. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu ei ole tarbimise suurenemisest kasu saanud ja selle tootmisharu majanduslik olukord on endiselt ebakindel ning impordi edasise suurenemise suhtes haavatav. Terasetööstuse strateegilist tähtsust on ammu tunnistatud (14). Heas seisus ja konkurentsivõimeline terasetööstus on liidu huvides. On selge, et kui meetmeid ei võeta, kahanevad nii hinnad kui ka liidu tootjate turuosa tootmise vähenemise, suurema rahalise kahju ja töökohtade kadumise tõttu nii terasetööstuses kui ka seotud majandusharudes veelgi. Ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine leevendab ajutiselt suurt kahju ja lihtsustab liidu tootmisharu kohanemist. |
| --- | --- |

(90)

Liidu tootmisharu koosneb umbes 40st Euroopa Liidu eri liikmesriikides asuvast tootjast, kes andsid ajavahemikul 2013–2017 vaatlusaluse 25 tootega seoses tööd otseselt rohkem kui 180 000 töötajale. On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharul on impordi suurenemise tõttu suure kahju tekkimise oht. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu ei ole tarbimise suurenemisest kasu saanud ja selle tootmisharu majanduslik olukord on endiselt ebakindel ning impordi edasise suurenemise suhtes haavatav. Terasetööstuse strateegilist tähtsust on ammu tunnistatud (14). Heas seisus ja konkurentsivõimeline terasetööstus on liidu huvides. On selge, et kui meetmeid ei võeta, kahanevad nii hinnad kui ka liidu tootjate turuosa tootmise vähenemise, suurema rahalise kahju ja töökohtade kadumise tõttu nii terasetööstuses kui ka seotud majandusharudes veelgi. Ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine leevendab ajutiselt suurt kahju ja lihtsustab liidu tootmisharu kohanemist.

14

| (91) | Üldiselt otsivad kasutajad ja importijad terase võimalikult madalat hinda ja on selge, et ilma meetmeteta oleks hind madalam. Siiski on konkurentsivõimeline ja elujõuline liidu terasetööstus, mis suudab rahuldada nende tulevasi vajadusi, ka nende huvides. |
| --- | --- |

(91)

Üldiselt otsivad kasutajad ja importijad terase võimalikult madalat hinda ja on selge, et ilma meetmeteta oleks hind madalam. Siiski on konkurentsivõimeline ja elujõuline liidu terasetööstus, mis suudab rahuldada nende tulevasi vajadusi, ka nende huvides.

| (92) | Selle taustal on mitu uurimisega seotud huvitatud isikut märkinud, et ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine oleks liidu huvides. Nad väidavad, et meetmed tooksid peaaegu kindlasti kaasa pakkumise vähesuse ja asetaksid seetõttu liidu tootmisharu tugevamale läbirääkimispositsioonile, et hindadele survet avaldada. Nad märkisid lisaks, et dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmetega on tarneallikaid juba piiratud ja et kaitsemeetmetest tuleb välja jätta tooted, mida ei saada liidu tootjatelt või mida ei saada piisavalt või mis ei ole saadaval sobivate tehniliste omadustega. |
| --- | --- |

(92)

Selle taustal on mitu uurimisega seotud huvitatud isikut märkinud, et ajutiste kaitsemeetmete kehtestamine oleks liidu huvides. Nad väidavad, et meetmed tooksid peaaegu kindlasti kaasa pakkumise vähesuse ja asetaksid seetõttu liidu tootmisharu tugevamale läbirääkimispositsioonile, et hindadele survet avaldada. Nad märkisid lisaks, et dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmetega on tarneallikaid juba piiratud ja et kaitsemeetmetest tuleb välja jätta tooted, mida ei saada liidu tootjatelt või mida ei saada piisavalt või mis ei ole saadaval sobivate tehniliste omadustega.

| (93) | Erinevate õigustatud huvide vahel õige tasakaalu saavutamiseks ning kuna suure kahju oht on käesoleval juhul seotud peamiselt kaubavahetuse ümbersuunamisega, leiab komisjon, et kaitsemeetmete vorm peaks säilitama varasemad impordimäärad ja meetmeid tuleks kohaldada ainult seda määra ületava impordi suhtes. Sellega seoses tagab tariifikvootide süsteem, mille kohaselt tavapärastele kaubavoogudele takistusi ei tehta, et kaitsemeetmed on liidu huvidega kooskõlas. Sellises vormis meede aitaks vältida kaubavahetuse ümbersuunamise kahjulikku mõju liidu tootmisharule, säilitades samal ajal tavapärased kaubanduse tarneallikad ja tõhusa konkurentsi teraseturul. |
| --- | --- |

(93)

Erinevate õigustatud huvide vahel õige tasakaalu saavutamiseks ning kuna suure kahju oht on käesoleval juhul seotud peamiselt kaubavahetuse ümbersuunamisega, leiab komisjon, et kaitsemeetmete vorm peaks säilitama varasemad impordimäärad ja meetmeid tuleks kohaldada ainult seda määra ületava impordi suhtes. Sellega seoses tagab tariifikvootide süsteem, mille kohaselt tavapärastele kaubavoogudele takistusi ei tehta, et kaitsemeetmed on liidu huvidega kooskõlas. Sellises vormis meede aitaks vältida kaubavahetuse ümbersuunamise kahjulikku mõju liidu tootmisharule, säilitades samal ajal tavapärased kaubanduse tarneallikad ja tõhusa konkurentsi teraseturul.

| (94) | Neid asjaolusid arvestades peab komisjon riski, et vastuvõetud meetmed tekitavad pakkumise vähesuse või hinnatõusu, ebaoluliseks. Samamoodi tuleks tagasi lükata väide, et teatavad konkreetsed tootekategooriad tuleb kaitsemeetmetest välja jätta, sest neid ei ole võimalik liidu tootjatelt saada või neid ei saada piisavalt või neil ei ole asjakohaseid tehnilisi omadusi, kuna tavapärased kaubavood tagatakse. |
| --- | --- |

(94)

Neid asjaolusid arvestades peab komisjon riski, et vastuvõetud meetmed tekitavad pakkumise vähesuse või hinnatõusu, ebaoluliseks. Samamoodi tuleks tagasi lükata väide, et teatavad konkreetsed tootekategooriad tuleb kaitsemeetmetest välja jätta, sest neid ei ole võimalik liidu tootjatelt saada või neid ei saada piisavalt või neil ei ole asjakohaseid tehnilisi omadusi, kuna tavapärased kaubavood tagatakse.

| (95) | Kokkuvõttes teeb komisjon esialgse järelduse, et liidu huvides tuleb võtta ajutised kaitsemeetmed tariifide suurendamise erivormis, mida kohaldatakse tavapärastest kaubavoogudest väljaspool tootekategooria kaupa. |
| --- | --- |

(95)

Kokkuvõttes teeb komisjon esialgse järelduse, et liidu huvides tuleb võtta ajutised kaitsemeetmed tariifide suurendamise erivormis, mida kohaldatakse tavapärastest kaubavoogudest väljaspool tootekategooria kaupa.

X.   JÄRELDUSED JA AJUTISTE MEETMETE VASTUVÕTMINE

JÄRELDUSED JA AJUTISTE MEETMETE VASTUVÕTMINE

1.   Ajutiste meetmete vastuvõtmine

Ajutiste meetmete vastuvõtmine

| (96) | Esialgu järeldati, et liidu terasetööstus on 23 hinnatava tootekategooria puhul suure kahju ohus ja et see olukord areneb lähitulevikus tõenäoliselt tegelikuks suureks kahjuks. Võttes arvesse olulisi asjaolusid, leitakse, et tuleks võtta ajutised kaitsemeetmed, et vältida ELi terasetööstusele tekkivat kahju, mida oleks raske enne käesoleva uurimise lõpetamist parandada. |
| --- | --- |

(96)

Esialgu järeldati, et liidu terasetööstus on 23 hinnatava tootekategooria puhul suure kahju ohus ja et see olukord areneb lähitulevikus tõenäoliselt tegelikuks suureks kahjuks. Võttes arvesse olulisi asjaolusid, leitakse, et tuleks võtta ajutised kaitsemeetmed, et vältida ELi terasetööstusele tekkivat kahju, mida oleks raske enne käesoleva uurimise lõpetamist parandada.

2.   Meetmete vorm ja tase

Meetmete vorm ja tase

| (97) | Asjakohase meetme valimisel kaalus komisjon kolme järgmist elementi. Esiteks on tõenäoline, et suur kahju kogu liidu terasetööstusele saab teoks USAsse eksporditava terase ELi ümbersuunamise tõttu paragrahvi 232 meetmete tagajärjel. Teiseks leitakse, et liidu turu avatust tuleks kaitsta ning tavapärane impordivoog säilitada. Põhimõtteliselt just neid tavapäraseid kaubavoogusid ületavat eksporti peetakse peamiseks ohuks terasetööstuse olukorrale. Lõpuks tuleks ajutised meetmed võtta vastavalt määruse (EL) 2015/478 artikli 7 lõikele 2 ja liidu rahvusvahelistele kohustustele, eelkõige WTO kaitsemeetmete lepingu artiklile 6, tariifimeetmete vormis. |
| --- | --- |

(97)

Asjakohase meetme valimisel kaalus komisjon kolme järgmist elementi. Esiteks on tõenäoline, et suur kahju kogu liidu terasetööstusele saab teoks USAsse eksporditava terase ELi ümbersuunamise tõttu paragrahvi 232 meetmete tagajärjel. Teiseks leitakse, et liidu turu avatust tuleks kaitsta ning tavapärane impordivoog säilitada. Põhimõtteliselt just neid tavapäraseid kaubavoogusid ületavat eksporti peetakse peamiseks ohuks terasetööstuse olukorrale. Lõpuks tuleks ajutised meetmed võtta vastavalt määruse (EL) 2015/478 artikli 7 lõikele 2 ja liidu rahvusvahelistele kohustustele, eelkõige WTO kaitsemeetmete lepingu artiklile 6, tariifimeetmete vormis.

| (98) | Selle põhjal leiab komisjon, et nagu põhjenduses 93 märgitud, tuleks ajutised kaitsemeetmed võtta tariifikvootide süsteemi vormis, mille ületamise korral makstakse lisatollimaksu. Selleks et tagada kõigile tavapärastele tarbijatele juurdepääs liidu turule, peaksid sellised tariifikvoodid põhinema aastate 2015, 2016 ja 2017 keskmistel impordimääradel. Kuna tariifikvoodid kehtivad 200 päeva, tuleks kvoodid määrata aastanäitaja suhtes proportsionaalsel tasemel. |
| --- | --- |

(98)

Selle põhjal leiab komisjon, et nagu põhjenduses 93 märgitud, tuleks ajutised kaitsemeetmed võtta tariifikvootide süsteemi vormis, mille ületamise korral makstakse lisatollimaksu. Selleks et tagada kõigile tavapärastele tarbijatele juurdepääs liidu turule, peaksid sellised tariifikvoodid põhinema aastate 2015, 2016 ja 2017 keskmistel impordimääradel. Kuna tariifikvoodid kehtivad 200 päeva, tuleks kvoodid määrata aastanäitaja suhtes proportsionaalsel tasemel.

| (99) | Täiendav tollimaksu määr kvoodi ületamise korral tuleks kehtestada tasemel, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida ära suur kahju liidu tootmisharule. Arvestades järeldusi suure kahju ohu kohta ja asjaolu, et üldiselt ei ole selline kahju veel ilmnenud, leiab komisjon, et kahjumarginaali arvutamine liidu tootmisharu toodete keskmise arvutusliku mittekahjustava hinna alusel tonni kohta viimasel perioodil ei paista olevat sobiv. |
| --- | --- |

(99)

Täiendav tollimaksu määr kvoodi ületamise korral tuleks kehtestada tasemel, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida ära suur kahju liidu tootmisharule. Arvestades järeldusi suure kahju ohu kohta ja asjaolu, et üldiselt ei ole selline kahju veel ilmnenud, leiab komisjon, et kahjumarginaali arvutamine liidu tootmisharu toodete keskmise arvutusliku mittekahjustava hinna alusel tonni kohta viimasel perioodil ei paista olevat sobiv.

| (100) | Sellises olukorras on komisjon pigem seisukohal, et kui hinnatakse tollimaksu taset, mis on vajalik tavapäraseid kaubavooge ületava impordi tekkimise ja liidu tootmisharule suure kahju tekitamise tõkestamiseks, kui kvoodi tase on saavutatud, on asjakohasem tulevikku suunatud lähenemine. |
| --- | --- |

(100)

Sellises olukorras on komisjon pigem seisukohal, et kui hinnatakse tollimaksu taset, mis on vajalik tavapäraseid kaubavooge ületava impordi tekkimise ja liidu tootmisharule suure kahju tekitamise tõkestamiseks, kui kvoodi tase on saavutatud, on asjakohasem tulevikku suunatud lähenemine.

| (101) | Sellega seoses on liidu tootmisharu esitanud piisavalt tõkestava tariifi arvutamiseks kaks lisameetodit, mida komisjon peab selle eesmärgi saavutamiseks asjakohaseks: esimene on liidu teraseturu osalise tasakaalu mudel, samas kui teise meetodiga arvutatakse terastoodete brutokasum. |
| --- | --- |

(101)

Sellega seoses on liidu tootmisharu esitanud piisavalt tõkestava tariifi arvutamiseks kaks lisameetodit, mida komisjon peab selle eesmärgi saavutamiseks asjakohaseks: esimene on liidu teraseturu osalise tasakaalu mudel, samas kui teise meetodiga arvutatakse terastoodete brutokasum.

| (102) | Osalise tasakaalu mudel on nõudluse ja pakkumise võrrandite kogum, milles keskendutakse majanduse ühele osale ja kohaldatakse ülejäänud majanduse suhtes kõiki muid asjaolusid muutmata kujul. Samuti eeldatakse, et analüüsitava stsenaariumi makromajanduslik mõju ei ole makromajanduslike koondnäitajate, näiteks majanduse üldise palgataseme mõjutamiseks piisavalt suur. |
| --- | --- |

(102)

Osalise tasakaalu mudel on nõudluse ja pakkumise võrrandite kogum, milles keskendutakse majanduse ühele osale ja kohaldatakse ülejäänud majanduse suhtes kõiki muid asjaolusid muutmata kujul. Samuti eeldatakse, et analüüsitava stsenaariumi makromajanduslik mõju ei ole makromajanduslike koondnäitajate, näiteks majanduse üldise palgataseme mõjutamiseks piisavalt suur.

| (103) | Liidu tootmisharu pakutud mudel põhineb avalikkusele kättesaadaval koodil, mis programmeeritakse ja lahendatakse tabelarvutuse tarkvara abil. Laiemas mõttes on osalise tasakaalu mudelid kaubanduspoliitika analüüsi standardvahend, mida kasutavad uurimisasutused, sealhulgas komisjon. |
| --- | --- |

(103)

Liidu tootmisharu pakutud mudel põhineb avalikkusele kättesaadaval koodil, mis programmeeritakse ja lahendatakse tabelarvutuse tarkvara abil. Laiemas mõttes on osalise tasakaalu mudelid kaubanduspoliitika analüüsi standardvahend, mida kasutavad uurimisasutused, sealhulgas komisjon.

| (104) | Selles mudelis, nagu enamikus teisteski, kasutatakse niinimetatud Armingtoni eeldust, et eri päritoluga tooted on ebatäiuslikud asendajad. Selle mudeli puhul vaadeldakse liidu turgu, kasutades ainult tarnefunktsiooni liidu sisetarne, nende riikide imporditarne, kelle suhtes kohaldatakse kaitsemeetmeid, ning nende riikide imporditarne, kes on kaitsemeetmetest vabastatud, suhtes. Lõpuks kasutatakse mudelis üldisele hinnatasemele vastavat liidu nõudluse funktsiooni, et määrata kindlaks üldine nõudlus terase järele, ja jaotatakse see suhteliste hindade alusel kolme nimetatud tarneallika vahel. Viimati nimetatud protsessis kasutatakse nn Armingtoni elastsust, st majanduslikke parameetreid, mis väljendavad eri päritoluriikide toodete asendamise elastsust, mis on eri tooteliikide ja turgude puhul erinev. |
| --- | --- |

(104)

Selles mudelis, nagu enamikus teisteski, kasutatakse niinimetatud Armingtoni eeldust, et eri päritoluga tooted on ebatäiuslikud asendajad. Selle mudeli puhul vaadeldakse liidu turgu, kasutades ainult tarnefunktsiooni liidu sisetarne, nende riikide imporditarne, kelle suhtes kohaldatakse kaitsemeetmeid, ning nende riikide imporditarne, kes on kaitsemeetmetest vabastatud, suhtes. Lõpuks kasutatakse mudelis üldisele hinnatasemele vastavat liidu nõudluse funktsiooni, et määrata kindlaks üldine nõudlus terase järele, ja jaotatakse see suhteliste hindade alusel kolme nimetatud tarneallika vahel. Viimati nimetatud protsessis kasutatakse nn Armingtoni elastsust, st majanduslikke parameetreid, mis väljendavad eri päritoluriikide toodete asendamise elastsust, mis on eri tooteliikide ja turgude puhul erinev.

| (105) | Andmed mudeli jaoks tulevad Euroferilt ja Eurostatilt. Armingtoni elastsus ning pakkumis- ja nõudluselastsus saadakse sellistest usaldusväärsetest allikatest nagu U.S. ITC ja Global Trade Analysis Project (GTAP). Nende allikate kohaselt on Armingtoni elastsuseks määratud 3,75, nõudluselastsus on – 0,5 ja kolme pakkumise elastsus 4. |
| --- | --- |

(105)

Andmed mudeli jaoks tulevad Euroferilt ja Eurostatilt. Armingtoni elastsus ning pakkumis- ja nõudluselastsus saadakse sellistest usaldusväärsetest allikatest nagu U.S. ITC ja Global Trade Analysis Project (GTAP). Nende allikate kohaselt on Armingtoni elastsuseks määratud 3,75, nõudluselastsus on – 0,5 ja kolme pakkumise elastsus 4.

| (106) | Kuna tegemist on ühe riigi mudeliga, tuleb teha teatavaid otseseid ja kaudseid eeldusi, eelkõige mis puudutab USA teraseturgu ja paragrahvile 232 tuginedes kehtestatud meetmete mõju. |
| --- | --- |

(106)

Kuna tegemist on ühe riigi mudeliga, tuleb teha teatavaid otseseid ja kaudseid eeldusi, eelkõige mis puudutab USA teraseturgu ja paragrahvile 232 tuginedes kehtestatud meetmete mõju.

| (107) | Esiteks eeldatakse, et nende meetmetega õnnestub USA turgudelt välja tõrjuda nende riikide praegune eksport, kelle suhtes kohaldatakse paragrahvi 232 meetmeid. Järgmise sammuna arvutatakse iga praegu USAsse eksportiva riigi kohta välja tõrjutud ekspordi osa, mis suunatakse ELi turule, kasutades meetodit, milles võetakse arvesse ja kaalutakse nelja kriteeriumi: kaugus liidust, selliste riikide olemasolu asjaomases piirkonnas, kes suudavad ümbersuunatud ekspordi vastu võtta, märkimisväärse tootmise ülevõimsustega riikide olemasolu piirkonnas ja kehtivate kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu riigis. Selle arvutuse kohaselt suunatakse ELi turule ümber 72 % praegusest USA teraseimpordist, mis vastab 55 %-le terase koguimpordist liitu 2017. aastal. Edasi eeldatakse, et selline lisaimport asendab sama koguse liidu toodangust. |
| --- | --- |

(107)

Esiteks eeldatakse, et nende meetmetega õnnestub USA turgudelt välja tõrjuda nende riikide praegune eksport, kelle suhtes kohaldatakse paragrahvi 232 meetmeid. Järgmise sammuna arvutatakse iga praegu USAsse eksportiva riigi kohta välja tõrjutud ekspordi osa, mis suunatakse ELi turule, kasutades meetodit, milles võetakse arvesse ja kaalutakse nelja kriteeriumi: kaugus liidust, selliste riikide olemasolu asjaomases piirkonnas, kes suudavad ümbersuunatud ekspordi vastu võtta, märkimisväärse tootmise ülevõimsustega riikide olemasolu piirkonnas ja kehtivate kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu riigis. Selle arvutuse kohaselt suunatakse ELi turule ümber 72 % praegusest USA teraseimpordist, mis vastab 55 %-le terase koguimpordist liitu 2017. aastal. Edasi eeldatakse, et selline lisaimport asendab sama koguse liidu toodangust.

| (108) | Kahes eelmises põhjenduses tehtud eelduste jaoks täpsustatakse mudelit eespool nimetatud parameetritega ja korrigeeritud turuandmetega. Seejärel lahendatakse mudel, katsetades liidu kvoodiväliste kaitsetariifide eri suurusi. Mudeli tulemused ennustavad, et 25 % tariif võimaldaks saavutada impordi, mis on umbes 19 % suurem kui võrdlusperioodil 2015–2017. 32 % tariif võimaldaks ikkagi 10 % suuremat importi kui võrdlusperioodil. Teisalt aga kahandaks 41 % tariif impordi 2015.–2017. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(108)

Kahes eelmises põhjenduses tehtud eelduste jaoks täpsustatakse mudelit eespool nimetatud parameetritega ja korrigeeritud turuandmetega. Seejärel lahendatakse mudel, katsetades liidu kvoodiväliste kaitsetariifide eri suurusi. Mudeli tulemused ennustavad, et 25 % tariif võimaldaks saavutada impordi, mis on umbes 19 % suurem kui võrdlusperioodil 2015–2017. 32 % tariif võimaldaks ikkagi 10 % suuremat importi kui võrdlusperioodil. Teisalt aga kahandaks 41 % tariif impordi 2015.–2017. aasta tasemele.

| (109) | Makromajandusliku kaubandusmudeli tulemusi täiendatakse 12 hindamisaluse tootekategooria tüüpiliste brutomarginaalide mitme makromajandusliku simulatsiooniga. Analüüs põhineb eeldusel, et hinnalanguse korral kasutavad tootjad oma tootmisvõimsuse täielikult ära ja ekspordivad liitu seni, kuni muutuvkulud on kaetud. Müügihindade ja muutuvkulude vahe on brutomarginaal. Teisisõnu, tootja jätkaks tootmist seni, kuni brutomarginaal on positiivne. Analüüsis määratakse kõigi kaheteistkümne hindamisaluse tootekategooria kohta kindlaks hind liidus (koos kohaletoimetamise kuludega), mille korral ELi eksportijate brutomarginaal oleks täielikult ammendatud. Selle hinna ja mittekahjustava liidu siseturuhinna vahe peaks seega olema kvoodiväline tariif, mis on vajalik, et tagada mittekahjustav hinnatase liidu turul. |
| --- | --- |

(109)

Makromajandusliku kaubandusmudeli tulemusi täiendatakse 12 hindamisaluse tootekategooria tüüpiliste brutomarginaalide mitme makromajandusliku simulatsiooniga. Analüüs põhineb eeldusel, et hinnalanguse korral kasutavad tootjad oma tootmisvõimsuse täielikult ära ja ekspordivad liitu seni, kuni muutuvkulud on kaetud. Müügihindade ja muutuvkulude vahe on brutomarginaal. Teisisõnu, tootja jätkaks tootmist seni, kuni brutomarginaal on positiivne. Analüüsis määratakse kõigi kaheteistkümne hindamisaluse tootekategooria kohta kindlaks hind liidus (koos kohaletoimetamise kuludega), mille korral ELi eksportijate brutomarginaal oleks täielikult ammendatud. Selle hinna ja mittekahjustava liidu siseturuhinna vahe peaks seega olema kvoodiväline tariif, mis on vajalik, et tagada mittekahjustav hinnatase liidu turul.

| (110) | Analüüsis kasutatakse toorainehindade kogumit, mis põhineb Metal Bulletingi avalikel indeksitel, CRU andmebaasist saadud Hiina ettevõtete muutuvkuludel ning Hiina ja ELi vahelisel eeldataval kaubaveokulul 60 eurot tonni kohta, mis on väidetavalt konservatiivne hinnang. Jõutakse järeldusele, et brutomarginaalid ja seega vajalikud tõkestavad kvoodivälised tariifid peaksid jääma vahemikku 19–45 % (keskmiselt 34 %), mis kinnitab sisuliselt kvoodiväliste tariifide suurusjärku, mis määrati kindlaks osalise tasakaalu mudeliga. |
| --- | --- |

(110)

Analüüsis kasutatakse toorainehindade kogumit, mis põhineb Metal Bulletingi avalikel indeksitel, CRU andmebaasist saadud Hiina ettevõtete muutuvkuludel ning Hiina ja ELi vahelisel eeldataval kaubaveokulul 60 eurot tonni kohta, mis on väidetavalt konservatiivne hinnang. Jõutakse järeldusele, et brutomarginaalid ja seega vajalikud tõkestavad kvoodivälised tariifid peaksid jääma vahemikku 19–45 % (keskmiselt 34 %), mis kinnitab sisuliselt kvoodiväliste tariifide suurusjärku, mis määrati kindlaks osalise tasakaalu mudeliga.

| (111) | Eespool öeldule tuginedes tegi komisjon esialgse järelduse, et ajutine 25 % kvoodiväline tariif oleks suure kahju ärahoidmiseks piisav. Selline mudelist tulenev väiksem kui 32 % tariif, et tagada tavapärane kaubandus, pluss 10 % impordivoo suurenemine, kujutab endast ettevaatlikku käsitlusviisi, võttes arvesse liidu huve ning pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist esitatud huvitatud isikute märkusi ja impordi täpsemat uuringut enne lõplike meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(111)

Eespool öeldule tuginedes tegi komisjon esialgse järelduse, et ajutine 25 % kvoodiväline tariif oleks suure kahju ärahoidmiseks piisav. Selline mudelist tulenev väiksem kui 32 % tariif, et tagada tavapärane kaubandus, pluss 10 % impordivoo suurenemine, kujutab endast ettevaatlikku käsitlusviisi, võttes arvesse liidu huve ning pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist esitatud huvitatud isikute märkusi ja impordi täpsemat uuringut enne lõplike meetmete kehtestamist.

3.   Kvootide haldamine

Kvootide haldamine

| (112) | Tariifikvootide optimaalse kasutamise tagamise parim viis on määrata need nende kuupäevade kronoloogilises järjekorras, millal vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid on heaks kiidetud, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (15). Kõigile liidu importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev juurdepääs kvootidele. Niisugune haldamismeetod nõuab tihedat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel. |
| --- | --- |

(112)

Tariifikvootide optimaalse kasutamise tagamise parim viis on määrata need nende kuupäevade kronoloogilises järjekorras, millal vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid on heaks kiidetud, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (15). Kõigile liidu importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev juurdepääs kvootidele. Niisugune haldamismeetod nõuab tihedat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel.

15

| (113) | Võimalus arenguriikidest pärit importkaupade suhtes tariifikvoote mitte kohaldada sõltub nende kaupade päritolust. Seepärast tuleks kohaldada praegu liidus kehtivaid mittesooduspäritolu kindlakstegemise kriteeriume. |
| --- | --- |

(113)

Võimalus arenguriikidest pärit importkaupade suhtes tariifikvoote mitte kohaldada sõltub nende kaupade päritolust. Seepärast tuleks kohaldada praegu liidus kehtivaid mittesooduspäritolu kindlakstegemise kriteeriume.

| (114) | Ajutiste meetmete kohaldamisel määratakse tavapäraste kaubavoogude jätkumise võimaldamiseks erikvoot igale tootekategooriale, mille suhtes käesoleva määrusega kehtestatakse ajutised meetmed nende päritoluriigist olenemata. Ülejäänud uurimise käigus tehakse kindlaks, kas kvootide eraldamine eksportiva riigi kaupa on soovitav, et tagada nendest riikidest tavapärased kaubavood ja võtta arvesse ajutiste meetmete mõju. Eelkõige peab komisjon kaaluma praegu kehtivate dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete võimalikku mõju kvootide riigi kaupa jaotamisele ja kasutamisele. |
| --- | --- |

(114)

Ajutiste meetmete kohaldamisel määratakse tavapäraste kaubavoogude jätkumise võimaldamiseks erikvoot igale tootekategooriale, mille suhtes käesoleva määrusega kehtestatakse ajutised meetmed nende päritoluriigist olenemata. Ülejäänud uurimise käigus tehakse kindlaks, kas kvootide eraldamine eksportiva riigi kaupa on soovitav, et tagada nendest riikidest tavapärased kaubavood ja võtta arvesse ajutiste meetmete mõju. Eelkõige peab komisjon kaaluma praegu kehtivate dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete võimalikku mõju kvootide riigi kaupa jaotamisele ja kasutamisele.

4.   Kohaldatavad dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed

Kohaldatavad dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed

| (115) | Kui määratud tollimaksuvaba kvoot on täis, kohaldatakse kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(115)

Kui määratud tollimaksuvaba kvoot on täis, kohaldatakse kaitsemeetmeid.

| (116) | Mitu huvitatud isikut väitis, et juba paljudele tootekategooriatele kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kombineerimine sama impordi suhtes kohaldatavate kaitsemeetmetega paneb ebasoovitavalt suure koormuse mõnele eksportivale tootjale, kes soovib ELi eksportida, millel võib olla sellistele tootjatele liidu turule pääsu keelav mõju. |
| --- | --- |

(116)

Mitu huvitatud isikut väitis, et juba paljudele tootekategooriatele kehtestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kombineerimine sama impordi suhtes kohaldatavate kaitsemeetmetega paneb ebasoovitavalt suure koormuse mõnele eksportivale tootjale, kes soovib ELi eksportida, millel võib olla sellistele tootjatele liidu turule pääsu keelav mõju.

| (117) | On tõsi, et mõne praegu kehtivate ajutiste kaitsemeetmetega hõlmatud 12 terastoote kategooria puhul kohaldatakse teatavate päritoluriikide suhtes dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse. Seepärast tuleb kaaluda, kas nende meetmete kombineerimine kaitsemeetmetega ei põhjusta soovitust suuremat mõju (16). N-ö kahekordsete abinõude kehtestamise vältimiseks peatatakse tariifikvoodi ületamise korral kehtiva dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu kohaldamine või neid vähendatakse, tagamaks et nende meetmete koosmõju ei ületa kehtivate kaitsemeetmete või dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimaksude kõrgeimat taset. |
| --- | --- |

(117)

On tõsi, et mõne praegu kehtivate ajutiste kaitsemeetmetega hõlmatud 12 terastoote kategooria puhul kohaldatakse teatavate päritoluriikide suhtes dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse. Seepärast tuleb kaaluda, kas nende meetmete kombineerimine kaitsemeetmetega ei põhjusta soovitust suuremat mõju (16). N-ö kahekordsete abinõude kehtestamise vältimiseks peatatakse tariifikvoodi ületamise korral kehtiva dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu kohaldamine või neid vähendatakse, tagamaks et nende meetmete koosmõju ei ületa kehtivate kaitsemeetmete või dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimaksude kõrgeimat taset.

16

5.   Kestus

Kestus

| (118) | Ajutised meetmed peaksid kehtima 200 kalendripäeva alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(118)

Ajutised meetmed peaksid kehtima 200 kalendripäeva alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

XI.   TEATAVATE RIIKIDE AJUTISTE MEETMETE KOHALDAMISALAST VÄLJA JÄTMINE

TEATAVATE RIIKIDE AJUTISTE MEETMETE KOHALDAMISALAST VÄLJA JÄTMINE

| (119) | Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 18 ja liidu rahvusvahelistele kohustustele ei tohiks ajutisi meetmeid kohaldada ühegi arenguriigist pärineva toote suhtes, kui selle impordi osakaal selle toote liitu suunatud impordist ei ületa 3 %, tingimusel et vähem kui 3 % impordi osakaaluga WTO liikmetest riikide arvele ei jää koos võttes rohkem kui 9 % vaatlusaluse toote koguimpordist liitu. |
| --- | --- |

(119)

Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 18 ja liidu rahvusvahelistele kohustustele ei tohiks ajutisi meetmeid kohaldada ühegi arenguriigist pärineva toote suhtes, kui selle impordi osakaal selle toote liitu suunatud impordist ei ületa 3 %, tingimusel et vähem kui 3 % impordi osakaaluga WTO liikmetest riikide arvele ei jää koos võttes rohkem kui 9 % vaatlusaluse toote koguimpordist liitu.

| (120) | Komisjoni esialgne otsus näitab, et teatavatest arenguriikidest pärit asjaomased tootekategooriad vastavad eespool nimetatud erandi kohaldamise nõuetele. IV lisas (Loetelu arenguriikidest pärit toodetest, mille suhtes kohaldatakse ajutisi meetmeid) on täpsustatud arenguriigid käesoleva määruse tähenduses. Samuti osutatakse iga 23 tootekategooria puhul arenguriigid, kelle suhtes ajutisi meetmeid kohaldatakse. Komisjon peab käesoleval etapil asjakohaseks arvutada arenguriikidest pärit impordi mahu iga tootekategooria alusel, kuna tariifikvoot määratakse ka tavapäraste kaubavoogude alusel iga kategooria kohta eraldi. See ei mõjuta tulevikus tehtavaid otsuseid riigi arenguriigina käsitamise kohta. |
| --- | --- |

(120)

Komisjoni esialgne otsus näitab, et teatavatest arenguriikidest pärit asjaomased tootekategooriad vastavad eespool nimetatud erandi kohaldamise nõuetele. IV lisas (Loetelu arenguriikidest pärit toodetest, mille suhtes kohaldatakse ajutisi meetmeid) on täpsustatud arenguriigid käesoleva määruse tähenduses. Samuti osutatakse iga 23 tootekategooria puhul arenguriigid, kelle suhtes ajutisi meetmeid kohaldatakse. Komisjon peab käesoleval etapil asjakohaseks arvutada arenguriikidest pärit impordi mahu iga tootekategooria alusel, kuna tariifikvoot määratakse ka tavapäraste kaubavoogude alusel iga kategooria kohta eraldi. See ei mõjuta tulevikus tehtavaid otsuseid riigi arenguriigina käsitamise kohta.

Loetelu arenguriikidest pärit toodetest, mille suhtes kohaldatakse ajutisi meetmeid

| (121) | Nagu on märgitud põhjenduses 80, leiab komisjon, arvestades turgude tihedat integreeritust EMP liikmesriikidega, nendest riikidest pärit impordi üldarve ja kaubavahetuse ümbersuunamise väikest riski, et Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit hindamisalused tooted tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, |
| --- | --- |

(121)

Nagu on märgitud põhjenduses 80, leiab komisjon, arvestades turgude tihedat integreeritust EMP liikmesriikidega, nendest riikidest pärit impordi üldarve ja kaubavahetuse ümbersuunamise väikest riski, et Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit hindamisalused tooted tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kõigi I lisas loetletud 23 tootekategooriate impordiks liitu avatakse tariifikvoodid 200 päevaks alates käesoleva määruse jõustumisest.

2.   Tariifikvoodid on esitatud V lisas (määratlemiseks kasutatakse vastavaid CN-koode).

3.   Kui asjaomane tariifikvoot on ammendatud või kui tootekategooriate impordi suhtes asjaomased tariifikvoodid ei kehti, kehtestatakse 25 % lisatollimaks. Seda lisatollimaksu kohaldatakse imporditavate toodete tolliväärtuse suhtes.

Artikkel 2

1.   Kõigi nende toodete päritolu, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, määratakse kindlaks liidus kehtivate mittesooduspäritolu käsitlevate sätete kohaselt.

2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

Tariifikvoote haldavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklites 49–54 sätestatud tariifikvootide haldamise süsteemile.

Artikkel 4

Nende artiklis 1 nimetatud tootekategooriate impordi suhtes, mis on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval juba teel liitu ja mille sihtkohta ei saa muuta, ei kohaldata tariifikvoote ega artiklis 1 nimetatud lisatollimaksu ja need võib vabasse ringlusse lubada.

Artikkel 5

Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse täitmine.

Artikkel 6

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei kohaldata I lisas loetletud 23 tootekategooria impordi suhtes, mis pärineb ühest IV lisas määratletud arenguriigist, tariifikvoote ega artiklis 1 nimetatud lisatollimaksu.

2.   IV lisas täpsustatakse iga 23 tootekategooria puhul arenguriigid, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 1 sätestatud meetmeid.

Artikkel 7

Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit toodete suhtes artiklis 1 sätestatud meetmeid ei kohaldata.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 123, 19.5.2015, lk 33.

2

(3)  
  ELT C 111, 26.3.2018, lk 29.

3

(4)  
  ELT C 225, 28.6.2018, lk 54.

4

(5)  Eelneva järelevalve meetmed võeti vastu 2018. aasta aprillis komisjoni 28. aprilli 2016. aasta rakendusmäärusega (EL) 2016/670, millega kehtestatakse liidu eelnev järelevalve teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate raua- ja terasetoodete impordi üle, ELT L 115, 29.4.2016, lk 37.

5

(6)  
  ELT C 225, 28.6.2018, lk 54.

6

(7)  Juhtum nr COMP/ECSC.1351, Usinor/Arbed/Aceralia, ja juhtum nr COMP/M.4137, Mittal/Arcelor.

7

(8)  Vt eelkõige IV jagu ning VI jao punktid 1 ja 2.

8

(9)  Vrd OECD terasekomitee 83. ja 84. aruannet, mis on kättesaadavad aadressil http://www.oecd.org/sti/ind/steel.htm.

9

(10)  Samas, 83. aruanne.

10

(11)  USA riigisekretäri Rossi pressiteade, kaubandusministeerium, https://www.commerce.gov/news/press-releases/2018/02/secretary-ross-releases-steel-and-aluminum-232-reports-coordination.

11

(12)  USA kaubandusministeeriumi paragrahvi 232 kohane aruanne, https://www.commerce.gov/sites/commerce.gov/files/the_effect_of_imports_of_steel_on_the_national_security_-_with_redactions_-_20180111.pdf.

12

(13)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale: „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“, COM(2016) 155 final, 16.3.2016.

13

(14)  Komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“, COM (2016) 155 final.

14

(15)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ELT L 343, 29.12.2015, lk 558.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/477 meetmete kohta, mida liit võib kohaldada seoses dumpingu- või subsiidiumivastaste meetmete ja kaitsemeetmete ühismõjuga, ELT L 83, 27.3.2015, lk 11.

16

---

I LISA. Vaatlusalused tooted

| Tootenumber | Tootekategooria | CN-koodid |
| --- | --- | --- |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Metalliga kaetud lehtteras | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Tinatatud tooted | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 12 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Varbmaterjal | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Roostevabast terasest valtstraat | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Sulundkonstruktsioonid | 7301 10 00 |
| 20 | Gaasitorud | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Õõnesprofiilid | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Terasest kandetorud | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 25 | Suured keevistorud | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Muud keevistorud | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Tootenumber

Tootekategooria

CN-koodid

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Metalliga kaetud lehtteras

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Tinatatud tooted

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

12

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Varbmaterjal

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Roostevabast terasest valtstraat

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Sulundkonstruktsioonid

7301 10 00

20

Gaasitorud

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Õõnesprofiilid

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Roostevabast terasest õmblusteta torud

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Terasest kandetorud

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

25

Suured keevistorud

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Muud keevistorud

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

28

Legeerimata terasest traat

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

II LISA

II.1. Impordi kasv 23 tootekategooria puhul (tonnides)

| Tootenumber | Tootekategooria | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kasv 2017. aastal võrreldes 2013. aastaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 | 45 % |
| 2 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 | 34 % |
| 3 | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 | 42 % |
| 4 | Metalliga kaetud lehtteras | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 | 168 % |
| 5 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 | 34 % |
| 6 | Tinatatud tooted | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 | 12 % |
| 7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 | 78 % |
| 8 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 | 148 % |
| 9 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 | 40 % |
| 12 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 | 52 % |
| 13 | Varbmaterjal | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 | 126 % |
| 14 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 | 41 % |
| 15 | Roostevabast terasest valtstraat | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 | 21 % |
| 16 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 | 86 % |
| 17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 | 17 % |
| 18 | Sulundkonstruktsioonid | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 | 436 % |
| 20 | Gaasitorud | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 | 43 % |
| 21 | Õõnesprofiilid | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 | 78 % |
| 22 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 | 31 % |
| 23 | Terasest kandetorud | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 | 16 % |
| 25 | Suured keevistorud | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 | 264 % |
| 26 | Muud keevistorud | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 | 20 % |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 573 988 | 722 719 | 692 714 | 736 500 | 722 633 | 26 % |

Tootenumber

Tootekategooria

2013

2014

2015

2016

2017

Kasv 2017. aastal võrreldes 2013. aastaga

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

45 %

2

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

34 %

3

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

42 %

4

Metalliga kaetud lehtteras

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

168 %

5

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

34 %

6

Tinatatud tooted

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

12 %

7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

78 %

8

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

148 %

9

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

40 %

12

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

52 %

13

Varbmaterjal

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

126 %

14

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

41 %

15

Roostevabast terasest valtstraat

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

21 %

16

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

86 %

17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

17 %

18

Sulundkonstruktsioonid

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

436 %

20

Gaasitorud

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

43 %

21

Õõnesprofiilid

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

78 %

22

Roostevabast terasest õmblusteta torud

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

31 %

23

Terasest kandetorud

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

16 %

25

Suured keevistorud

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

264 %

26

Muud keevistorud

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

20 %

28

Legeerimata terasest traat

573 988

722 719

692 714

736 500

722 633

26 %

II.2. Impordi kasv 23 tootekategooria puhul (tonnides)

| Tootenumber | Tootekategooria | 2017. aasta I kvartal | 2018. aasta I kvartal | Kasv 2017. aasta I kvartalis võrreldes 2018. aasta I kvartaliga |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 1 810 764 | 2 079 408 | 15 % |
| 2 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 679 628 | 630 459 | – 7 % |
| 3 | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 80 836 | 114 451 | 42 % |
| 4 | Metalliga kaetud lehtteras | 1 482 049 | 1 190 741 | – 20 % |
| 5 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 212 209 | 201 838 | – 5 % |
| 6 | Tinatatud tooted | 146 457 | 168 583 | 15 % |
| 7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 676 207 | 640 176 | – 5 % |
| 8 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 122 092 | 107 577 | – 12 % |
| 9 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 229 981 | 280 549 | 22 % |
| 12 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 319 420 | 466 154 | 46 % |
| 13 | Varbmaterjal | 210 505 | 551 316 | 162 % |
| 14 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 40 602 | 49 988 | 23 % |
| 15 | Roostevabast terasest valtstraat | 14 956 | 19 642 | 31 % |
| 16 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 560 863 | 641 668 | 14 % |
| 17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 73 733 | 139 670 | 89 % |
| 18 | Sulundkonstruktsioonid | 19 947 | 20 326 | 2 % |
| 20 | Gaasitorud | 94 430 | 120 512 | 28 % |
| 21 | Õõnesprofiilid | 223 618 | 256 998 | 15 % |
| 22 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 12 411 | 12 399 | 0 % |
| 23 | Terasest kandetorud | 1 316 | 1 498 | 14 % |
| 25 | Suured keevistorud | 48 791 | 51 285 | 5 % |
| 26 | Muud keevistorud | 145 059 | 153 106 | 6 % |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 176 299 | 202 450 | 15 % |

Tootenumber

Tootekategooria

2017. aasta I kvartal

2018. aasta I kvartal

Kasv 2017. aasta I kvartalis võrreldes 2018. aasta I kvartaliga

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

1 810 764

2 079 408

15 %

2

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

679 628

630 459

– 7 %

3

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

80 836

114 451

42 %

4

Metalliga kaetud lehtteras

1 482 049

1 190 741

– 20 %

5

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

212 209

201 838

– 5 %

6

Tinatatud tooted

146 457

168 583

15 %

7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

676 207

640 176

– 5 %

8

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

122 092

107 577

– 12 %

9

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

229 981

280 549

22 %

12

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

319 420

466 154

46 %

13

Varbmaterjal

210 505

551 316

162 %

14

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

40 602

49 988

23 %

15

Roostevabast terasest valtstraat

14 956

19 642

31 %

16

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

560 863

641 668

14 %

17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

73 733

139 670

89 %

18

Sulundkonstruktsioonid

19 947

20 326

2 %

20

Gaasitorud

94 430

120 512

28 %

21

Õõnesprofiilid

223 618

256 998

15 %

22

Roostevabast terasest õmblusteta torud

12 411

12 399

0 %

23

Terasest kandetorud

1 316

1 498

14 %

25

Suured keevistorud

48 791

51 285

5 %

26

Muud keevistorud

145 059

153 106

6 %

28

Legeerimata terasest traat

176 299

202 450

15 %

II.3. Impordi kasv 5 tootekategooria puhul (tonnides)

| Tootenumber | Tootekategooria | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kasv 2017. aastal võrreldes 2013. aastaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaat | 34 319 | 40 218 | 37 542 | 31 407 | 32 917 | – 4 % |
| 11 | Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras | 147 565 | 160 580 | 150 047 | 156 477 | 121 947 | – 17 % |
| 19 | Raudteematerjal | 1 376 | 1 096 | 1 240 | 1 521 | 1 342 | – 2 % |
| 24 | Muud õmblusteta torud | 456 167 | 528 245 | 475 132 | 464 876 | 402 600 | – 12 % |
| 27 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid | 456 791 | 521 976 | 484 927 | 459 327 | 458 310 | 0 % |

Tootenumber

Tootekategooria

2013

2014

2015

2016

2017

Kasv 2017. aastal võrreldes 2013. aastaga

10

Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaat

34 319

40 218

37 542

31 407

32 917

– 4 %

11

Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras

147 565

160 580

150 047

156 477

121 947

– 17 %

19

Raudteematerjal

1 376

1 096

1 240

1 521

1 342

– 2 %

24

Muud õmblusteta torud

456 167

528 245

475 132

464 876

402 600

– 12 %

27

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid

456 791

521 976

484 927

459 327

458 310

0 %

---

III LISA. 23 tootekategooria majandusnäitajad

Toode 1. Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 30 225 632 | 31 095 524 | 33 121 273 | 34 158 703 | 32 768 375 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 |
| Turuosa (%) | 15,9 % | 16,8 % | 23,6 % | 25,1 % | 21,3 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 463 | 442 | 396 | 351 | 492 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 75 % | 75 % | 76 % | 75 % | 76 % |
| Toodang (tonnides) | 76 871 621 | 77 990 908 | 77 331 686 | 77 563 694 | 79 568 514 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 25 411 425 | 25 883 256 | 25 313 832 | 25 584 696 | 25 776 999 |
| Turuosa (%) | 84,1 % | 83,2 % | 76,4 % | 74,9 % | 78,7 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 519 | 493 | 455 | 422 | 556 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 1,9 % | 0,0 % | – 3,1 % | – 1,0 % | 7,8 % |
| Tööhõive (perioodi lõpul) | 37 467 | 35 573 | 35 038 | 33 557 | 34 815 |
| Laovaru | 2 572 574 | 2 580 258 | 2 585 958 | 2 617 556 | 2 749 280 |
| Rahavoog | 448 135 738 | 1 065 492 450 | 763 891 666 | 603 485 811 | 1 369 472 142 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 3,8 % | 1,0 % | – 6,6 % | – 1,0 % | 7,7 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

30 225 632

31 095 524

33 121 273

34 158 703

32 768 375

Import

Maht (tonnides)

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

Turuosa (%)

15,9 %

16,8 %

23,6 %

25,1 %

21,3 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

463

442

396

351

492

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

75 %

75 %

76 %

75 %

76 %

Toodang (tonnides)

76 871 621

77 990 908

77 331 686

77 563 694

79 568 514

Müügimaht ELis (tonnides)

25 411 425

25 883 256

25 313 832

25 584 696

25 776 999

Turuosa (%)

84,1 %

83,2 %

76,4 %

74,9 %

78,7 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

519

493

455

422

556

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 1,9 %

0,0 %

– 3,1 %

– 1,0 %

7,8 %

Tööhõive (perioodi lõpul)

37 467

35 573

35 038

33 557

34 815

Laovaru

2 572 574

2 580 258

2 585 958

2 617 556

2 749 280

Rahavoog

448 135 738

1 065 492 450

763 891 666

603 485 811

1 369 472 142

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 3,8 %

1,0 %

– 6,6 %

– 1,0 %

7,7 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 11,5 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

11,5 %

Toode 2. Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 9 772 904 | 9 728 449 | 10 353 391 | 9 849 904 | 10 085 487 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 |
| Turuosa (%) | 18,7 % | 19,6 % | 26,7 % | 20,3 % | 24,4 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 566 | 546 | 485 | 474 | 606 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 71 % | 75 % | 75 % | 75 % | 77 % |
| Toodang (tonnides) | 40 855 196 | 41 632 189 | 41 639 946 | 41 738 974 | 42 811 283 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 7 920 370 | 7 805 648 | 7 570 764 | 7 829 002 | 7 602 288 |
| Turuosa (%) | 81,0 % | 80,2 % | 73,1 % | 79,5 % | 75,4 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 588 | 558 | 522 | 495 | 633 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 4,4 % | – 2,8 % | – 3,0 % | 0,6 % | 9,8 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 12 690 | 11 973 | 11 550 | 11 230 | 11 264 |
| Laovaru | 1 078 838 | 1 052 246 | 1 064 061 | 1 054 347 | 1 093 798 |
| Rahavoog | 200 559 843 | 413 849 620 | 324 264 435 | 454 766 919 | 375 807 983 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 8,0 % | – 2,4 % | – 12,8 % | – 3,1 % | 4,0 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

9 772 904

9 728 449

10 353 391

9 849 904

10 085 487

Import

Maht (tonnides)

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

Turuosa (%)

18,7 %

19,6 %

26,7 %

20,3 %

24,4 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

566

546

485

474

606

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

71 %

75 %

75 %

75 %

77 %

Toodang (tonnides)

40 855 196

41 632 189

41 639 946

41 738 974

42 811 283

Müügimaht ELis (tonnides)

7 920 370

7 805 648

7 570 764

7 829 002

7 602 288

Turuosa (%)

81,0 %

80,2 %

73,1 %

79,5 %

75,4 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

588

558

522

495

633

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 4,4 %

– 2,8 %

– 3,0 %

0,6 %

9,8 %

Tööhõive (aasta lõpul)

12 690

11 973

11 550

11 230

11 264

Laovaru

1 078 838

1 052 246

1 064 061

1 054 347

1 093 798

Rahavoog

200 559 843

413 849 620

324 264 435

454 766 919

375 807 983

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 8,0 %

– 2,4 %

– 12,8 %

– 3,1 %

4,0 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 4,3 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

4,3 %

Toode 3. Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 1 267 827 | 1 287 448 | 1 223 892 | 1 255 417 | 1 350 354 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 |
| Turuosa (%) | 21,0 % | 22,1 % | 22,9 % | 25,4 % | 28,1 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 648 | 617 | 578 | 502 | 642 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 87 % | 80 % | 80 % | 82 % | 81 % |
| Toodang (tonnides) | 1 080 894 | 1 110 013 | 1 052 273 | 1 032 560 | 1 114 309 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 1 001 268 | 1 002 316 | 943 636 | 936 553 | 969 977 |
| Turuosa (%) | 79,0 % | 77,9 % | 77,1 % | 74,6 % | 71,8 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 705 | 657 | 606 | 576 | 699 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 8,9 % | – 8,1 % | – 13,0 % | – 14,3 % | – 3,2 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 1 522 | 1 707 | 2 087 | 2 069 | 2 065 |
| Laovaru | 45 680 | 136 605 | 142 998 | 125 466 | 148 259 |
| Rahavoog | 110 221 498 | 213 556 132 | 127 226 053 | 131 151 436 | – 89 295 095 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 18,3 % | – 11,7 % | – 38,3 % | – 17,9 % | – 3,4 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

1 267 827

1 287 448

1 223 892

1 255 417

1 350 354

Import

Maht (tonnides)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

Turuosa (%)

21,0 %

22,1 %

22,9 %

25,4 %

28,1 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

648

617

578

502

642

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

87 %

80 %

80 %

82 %

81 %

Toodang (tonnides)

1 080 894

1 110 013

1 052 273

1 032 560

1 114 309

Müügimaht ELis (tonnides)

1 001 268

1 002 316

943 636

936 553

969 977

Turuosa (%)

79,0 %

77,9 %

77,1 %

74,6 %

71,8 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

705

657

606

576

699

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 8,9 %

– 8,1 %

– 13,0 %

– 14,3 %

– 3,2 %

Tööhõive (aasta lõpul)

1 522

1 707

2 087

2 069

2 065

Laovaru

45 680

136 605

142 998

125 466

148 259

Rahavoog

110 221 498

213 556 132

127 226 053

131 151 436

– 89 295 095

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 18,3 %

– 11,7 %

– 38,3 %

– 17,9 %

– 3,4 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 8,1 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

8,1 %

Toode 4. Metallpinnatud lehtteras

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 23 229 673 | 24 289 751 | 25 840 225 | 27 439 848 | 28 231 862 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 |
| Turuosa (%) | 8,0 % | 9,1 % | 10,4 % | 14,3 % | 17,6 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 679 | 657 | 615 | 530 | 662 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 78 % | 82 % | 84 % | 86 % | 84 % |
| Toodang (tonnides) | 27 930 059 | 29 517 243 | 29 875 495 | 29 905 847 | 30 450 568 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 21 344 052 | 22 056 052 | 23 118 423 | 23 490 212 | 23 218 040 |
| Turuosa (%) | 91,9 % | 90,8 % | 89,5 % | 85,6 % | 82,2 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 682 | 654 | 614 | 586 | 711 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 1,9 % | 5,4 % | 5,5 % | 7,9 % | 11,7 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 28 915 | 28 243 | 28 749 | 29 863 | 29 648 |
| Laovaru | 1 970 500 | 2 433 422 | 2 498 143 | 2 329 341 | 2 597 133 |
| Rahavoog | 807 884 294 | 1 353 026 892 | 1 343 062 742 | 1 720 354 890 | 2 020 588 339 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 6,8 % | – 0,9 % | – 10,4 % | – 1,7 % | 6,0 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

23 229 673

24 289 751

25 840 225

27 439 848

28 231 862

Import

Maht (tonnides)

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

Turuosa (%)

8,0 %

9,1 %

10,4 %

14,3 %

17,6 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

679

657

615

530

662

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

78 %

82 %

84 %

86 %

84 %

Toodang (tonnides)

27 930 059

29 517 243

29 875 495

29 905 847

30 450 568

Müügimaht ELis (tonnides)

21 344 052

22 056 052

23 118 423

23 490 212

23 218 040

Turuosa (%)

91,9 %

90,8 %

89,5 %

85,6 %

82,2 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

682

654

614

586

711

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

1,9 %

5,4 %

5,5 %

7,9 %

11,7 %

Tööhõive (aasta lõpul)

28 915

28 243

28 749

29 863

29 648

Laovaru

1 970 500

2 433 422

2 498 143

2 329 341

2 597 133

Rahavoog

807 884 294

1 353 026 892

1 343 062 742

1 720 354 890

2 020 588 339

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 6,8 %

– 0,9 %

– 10,4 %

– 1,7 %

6,0 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 7,0 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

7,0 %

Toode 5. Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 4 533 256 | 4 823 144 | 4 809 384 | 5 121 927 | 5 221 575 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 |
| Turuosa (%) | 15,0 % | 15,0 % | 12,9 % | 14,3 % | 17,5 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 854 | 813 | 813 | 709 | 853 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 70 % | 76 % | 74 % | 76 % | 75 % |
| Toodang (tonnides) | 4 479 238 | 4 564 346 | 4 574 414 | 4 863 169 | 4 940 410 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 3 851 467 | 4 097 788 | 4 186 771 | 4 391 169 | 4 306 231 |
| Turuosa (%) | 85,0 % | 85,0 % | 87,1 % | 85,7 % | 82,5 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 898 | 868 | 829 | 791 | 934 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 1,7 % | 1,4 % | 1,1 % | 3,7 % | 3,9 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 6 377 | 6 272 | 6 047 | 6 150 | 6 095 |
| Laovaru | 239 236 | 182 275 | 197 241 | 214 384 | 258 114 |
| Rahavoog | 152 893 378 | 351 790 418 | 321 603 588 | 361 237 401 | 79 886 901 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 7,6 % | – 2,1 % | – 12,9 % | – 2,7 % | 3,7 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

4 533 256

4 823 144

4 809 384

5 121 927

5 221 575

Import

Maht (tonnides)

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

Turuosa (%)

15,0 %

15,0 %

12,9 %

14,3 %

17,5 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

854

813

813

709

853

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

70 %

76 %

74 %

76 %

75 %

Toodang (tonnides)

4 479 238

4 564 346

4 574 414

4 863 169

4 940 410

Müügimaht ELis (tonnides)

3 851 467

4 097 788

4 186 771

4 391 169

4 306 231

Turuosa (%)

85,0 %

85,0 %

87,1 %

85,7 %

82,5 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

898

868

829

791

934

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 1,7 %

1,4 %

1,1 %

3,7 %

3,9 %

Tööhõive (aasta lõpul)

6 377

6 272

6 047

6 150

6 095

Laovaru

239 236

182 275

197 241

214 384

258 114

Rahavoog

152 893 378

351 790 418

321 603 588

361 237 401

79 886 901

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 7,6 %

– 2,1 %

– 12,9 %

– 2,7 %

3,7 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 8,6 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

8,6 %

Toode 6. Tinatatud tooted

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 3 638 423 | 3 758 879 | 3 789 391 | 3 792 575 | 3 695 205 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 |
| Turuosa (%) | 15,2 % | 17,6 % | 16,8 % | 19,9 % | 16,7 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 822 | 792 | 781 | 667 | 753 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 82 % | 84 % | 84 % | 82 % | 84 % |
| Toodang (tonnides) | 4 223 583 | 4 315 402 | 4 353 002 | 4 302 367 | 4 295 575 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 3 085 602 | 3 095 745 | 3 150 741 | 3 036 316 | 3 077 185 |
| Turuosa (%) | 84,8 % | 82,4 % | 83,1 % | 80,1 % | 83,3 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 845 | 821 | 789 | 728 | 812 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 1,7 % | 4,1 % | 4,8 % | 4,6 % | 3,1 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 7 939 | 7 660 | 7 683 | 7 819 | 7 424 |
| Laovaru | 380 445 | 394 384 | 394 712 | 297 877 | 356 460 |
| Rahavoog | 117 064 184 | 201 350 074 | 291 440 814 | 272 002 110 | 133 250 945 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 18,6 % | – 10,1 % | – 35,2 % | – 20,4 % | – 25,0 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

3 638 423

3 758 879

3 789 391

3 792 575

3 695 205

Import

Maht (tonnides)

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

Turuosa (%)

15,2 %

17,6 %

16,8 %

19,9 %

16,7 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

822

792

781

667

753

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

82 %

84 %

84 %

82 %

84 %

Toodang (tonnides)

4 223 583

4 315 402

4 353 002

4 302 367

4 295 575

Müügimaht ELis (tonnides)

3 085 602

3 095 745

3 150 741

3 036 316

3 077 185

Turuosa (%)

84,8 %

82,4 %

83,1 %

80,1 %

83,3 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

845

821

789

728

812

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

1,7 %

4,1 %

4,8 %

4,6 %

3,1 %

Tööhõive (aasta lõpul)

7 939

7 660

7 683

7 819

7 424

Laovaru

380 445

394 384

394 712

297 877

356 460

Rahavoog

117 064 184

201 350 074

291 440 814

272 002 110

133 250 945

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 18,6 %

– 10,1 %

– 35,2 %

– 20,4 %

– 25,0 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 7,3 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

7,3 %

Toode 7. Legeerimata ja muud legeeritud terasest kvartovaltsplaadid

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 10 148 839 | 10 375 274 | 10 934 966 | 11 058 596 | 11 059 068 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 |
| Turuosa (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 513 | 492 | 474 | 403 | 533 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 58 % | 62 % | 62 % | 63 % | 65 % |
| Toodang (tonnides) | 10 749 475 | 11 240 103 | 10 608 260 | 10 244 950 | 10 581 040 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 8 727 826 | 8 414 892 | 8 377 455 | 8 242 865 | 8 527 686 |
| Turuosa (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 700 | 676 | 714 | 582 | 692 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 9,4 % | – 8,9 % | – 4,0 % | – 7,5 % | 3,2 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 18 472 | 17 628 | 17 177 | 16 763 | 16 211 |
| Laovaru | 707 152 | 788 008 | 896 708 | 862 084 | 819 690 |
| Rahavoog | 45 651 999 | 123 399 207 | 426 592 285 | – 44 547 318 | 205 976 592 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 12,2 % | – 0,3 % | – 3,3 % | – 9,9 % | – 1,5 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

10 148 839

10 375 274

10 934 966

11 058 596

11 059 068

Import

Maht (tonnides)

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

Turuosa (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

513

492

474

403

533

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

58 %

62 %

62 %

63 %

65 %

Toodang (tonnides)

10 749 475

11 240 103

10 608 260

10 244 950

10 581 040

Müügimaht ELis (tonnides)

8 727 826

8 414 892

8 377 455

8 242 865

8 527 686

Turuosa (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

700

676

714

582

692

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 9,4 %

– 8,9 %

– 4,0 %

– 7,5 %

3,2 %

Tööhõive (aasta lõpul)

18 472

17 628

17 177

16 763

16 211

Laovaru

707 152

788 008

896 708

862 084

819 690

Rahavoog

45 651 999

123 399 207

426 592 285

– 44 547 318

205 976 592

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 12,2 %

– 0,3 %

– 3,3 %

– 9,9 %

– 1,5 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 23,0 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

23,0 %

Toode 8. Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 1 168 291 | 1 352 875 | 1 590 437 | 1 807 242 | 1 487 848 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 |
| Turuosa (%) | 15,1 % | 17,2 % | 17,0 % | 19,4 % | 29,3 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 2 011 | 1 926 | 1 877 | 1 518 | 1 822 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 61 % | 65 % | 69 % | 73 % | 73 % |
| Toodang (tonnides) | 3 334 814 | 3 525 794 | 3 664 821 | 3 842 503 | 3 799 867 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 991 962 | 1 119 435 | 1 320 528 | 1 455 714 | 1 050 966 |
| Turuosa (%) | 84,9 % | 82,7 % | 83,0 % | 80,5 % | 70,6 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 2 023 | 2 013 | 2 028 | 1 792 | 2 115 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 4,2 % | – 0,3 % | 4,0 % | 4,9 % | 9,2 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 5 439 | 4 914 | 4 464 | 4 271 | 4 133 |
| Laovaru | 103 375 | 131 557 | 123 098 | 106 508 | 93 335 |
| Rahavoog | 144 497 251 | 182 932 062 | 613 851 975 | 116 754 324 | 218 815 195 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 33,7 % | – 37,1 % | – 1,5 % | – 0,4 % | 13,6 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

1 168 291

1 352 875

1 590 437

1 807 242

1 487 848

Import

Maht (tonnides)

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

Turuosa (%)

15,1 %

17,2 %

17,0 %

19,4 %

29,3 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

2 011

1 926

1 877

1 518

1 822

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

61 %

65 %

69 %

73 %

73 %

Toodang (tonnides)

3 334 814

3 525 794

3 664 821

3 842 503

3 799 867

Müügimaht ELis (tonnides)

991 962

1 119 435

1 320 528

1 455 714

1 050 966

Turuosa (%)

84,9 %

82,7 %

83,0 %

80,5 %

70,6 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

2 023

2 013

2 028

1 792

2 115

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 4,2 %

– 0,3 %

4,0 %

4,9 %

9,2 %

Tööhõive (aasta lõpul)

5 439

4 914

4 464

4 271

4 133

Laovaru

103 375

131 557

123 098

106 508

93 335

Rahavoog

144 497 251

182 932 062

613 851 975

116 754 324

218 815 195

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 33,7 %

– 37,1 %

– 1,5 %

– 0,4 %

13,6 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 13,9 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

13,9 %

Toode 9. Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 3 362 718 | 3 671 898 | 3 587 237 | 3 913 974 | 3 816 472 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 |
| Turuosa (%) | 20,7 % | 27,7 % | 22,0 % | 21,5 % | 25,6 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 2 098 | 1 985 | 2 064 | 1 782 | 2 023 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 71 % | 76 % | 80 % | 84 % | 84 % |
| Toodang (tonnides) | 3 076 074 | 3 016 723 | 3 139 572 | 3 425 201 | 3 114 323 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 2 664 602 | 2 653 177 | 2 798 719 | 3 070 197 | 2 839 979 |
| Turuosa (%) | 79,2 % | 72,3 % | 78,0 % | 78,4 % | 74,4 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 2 259 | 2 272 | 2 238 | 2 014 | 2 323 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 4,2 % | – 2,7 % | 2,4 % | 5,5 % | 9,4 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 10 205 | 9 483 | 9 220 | 8 892 | 8 812 |
| Laovaru | 179 087 | 206 956 | 219 170 | 215 904 | 213 931 |
| Rahavoog | 135 463 456 | 45 971 825 | 847 696 098 | 450 355 017 | 685 492 711 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 12,4 % | – 7,7 % | 8,5 % | 10,6 % | 21,5 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

3 362 718

3 671 898

3 587 237

3 913 974

3 816 472

Import

Maht (tonnides)

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

Turuosa (%)

20,7 %

27,7 %

22,0 %

21,5 %

25,6 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

2 098

1 985

2 064

1 782

2 023

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

71 %

76 %

80 %

84 %

84 %

Toodang (tonnides)

3 076 074

3 016 723

3 139 572

3 425 201

3 114 323

Müügimaht ELis (tonnides)

2 664 602

2 653 177

2 798 719

3 070 197

2 839 979

Turuosa (%)

79,2 %

72,3 %

78,0 %

78,4 %

74,4 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

2 259

2 272

2 238

2 014

2 323

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 4,2 %

– 2,7 %

2,4 %

5,5 %

9,4 %

Tööhõive (aasta lõpul)

10 205

9 483

9 220

8 892

8 812

Laovaru

179 087

206 956

219 170

215 904

213 931

Rahavoog

135 463 456

45 971 825

847 696 098

450 355 017

685 492 711

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 12,4 %

– 7,7 %

8,5 %

10,6 %

21,5 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 12,9 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

12,9 %

Toode 12. Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht-ja kergprofiilid

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 11 891 558 | 12 422 902 | 12 297 356 | 12 678 733 | 13 617 607 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 |
| Turuosa (%) | 7,7 % | 9,8 % | 9,8 % | 11,0 % | 10,2 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 699 | 657 | 640 | 531 | 641 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 79 % | 82 % | 80 % | 80 % | 74 % |
| Toodang (tonnides) | 12 132 593 | 12 585 360 | 12 301 986 | 11 839 241 | 12 427 808 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 10 964 010 | 11 189 221 | 11 095 204 | 11 276 054 | 12 230 774 |
| Turuosa (%) | 92,2 % | 90,1 % | 90,2 % | 88,9 % | 89,8 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 632 | 613 | 573 | 520 | 592 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 2,2 % | 3,4 % | 2,4 % | 0,8 % | 3,6 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 9 537 | 9 734 | 10 057 | 10 342 | 10 486 |
| Laovaru | 749 386 | 888 456 | 914 268 | 943 355 | 1 023 612 |
| Rahavoog | 220 994 774 | 264 742 034 | 272 433 127 | 255 904 385 | 123 997 731 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 1,2 % | 3,7 % | 3,3 % | 3,9 % | 6,9 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

11 891 558

12 422 902

12 297 356

12 678 733

13 617 607

Import

Maht (tonnides)

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

Turuosa (%)

7,7 %

9,8 %

9,8 %

11,0 %

10,2 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

699

657

640

531

641

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

79 %

82 %

80 %

80 %

74 %

Toodang (tonnides)

12 132 593

12 585 360

12 301 986

11 839 241

12 427 808

Müügimaht ELis (tonnides)

10 964 010

11 189 221

11 095 204

11 276 054

12 230 774

Turuosa (%)

92,2 %

90,1 %

90,2 %

88,9 %

89,8 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

632

613

573

520

592

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

2,2 %

3,4 %

2,4 %

0,8 %

3,6 %

Tööhõive (aasta lõpul)

9 537

9 734

10 057

10 342

10 486

Laovaru

749 386

888 456

914 268

943 355

1 023 612

Rahavoog

220 994 774

264 742 034

272 433 127

255 904 385

123 997 731

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 1,2 %

3,7 %

3,3 %

3,9 %

6,9 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | – 8,3 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

– 8,3 %

Toode 13. Sarrusvardad

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 9 617 685 | 10 359 993 | 10 664 689 | 11 099 947 | 11 253 309 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 |
| Turuosa (%) | 5,5 % | 9,4 % | 13,4 % | 11,6 % | 10,6 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 475 | 446 | 388 | 353 | 441 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 72 % | 72 % | 71 % | 73 % | 67 % |
| Toodang (tonnides) | 13 171 558 | 13 019 699 | 12 763 140 | 13 191 436 | 12 494 712 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 8 906 120 | 9 187 941 | 9 019 809 | 9 568 119 | 9 848 615 |
| Turuosa (%) | 92,6 % | 88,7 % | 84,6 % | 86,2 % | 87,5 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 460 | 437 | 386 | 367 | 436 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 2,0 % | – 2,5 % | – 2,6 % | 3,4 % | 4,8 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 5 563 | 5 441 | 5 529 | 5 634 | 5 457 |
| Laovaru | 761 808 | 683 591 | 642 506 | 602 948 | 659 484 |
| Rahavoog | 20 571 082 | 14 116 433 | 53 015 513 | 165 167 521 | 249 292 475 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 0,9 % | 2,4 % | 1,9 % | 6,2 % | 9,3 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

9 617 685

10 359 993

10 664 689

11 099 947

11 253 309

Import

Maht (tonnides)

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

Turuosa (%)

5,5 %

9,4 %

13,4 %

11,6 %

10,6 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

475

446

388

353

441

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

72 %

72 %

71 %

73 %

67 %

Toodang (tonnides)

13 171 558

13 019 699

12 763 140

13 191 436

12 494 712

Müügimaht ELis (tonnides)

8 906 120

9 187 941

9 019 809

9 568 119

9 848 615

Turuosa (%)

92,6 %

88,7 %

84,6 %

86,2 %

87,5 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

460

437

386

367

436

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 2,0 %

– 2,5 %

– 2,6 %

3,4 %

4,8 %

Tööhõive (aasta lõpul)

5 563

5 441

5 529

5 634

5 457

Laovaru

761 808

683 591

642 506

602 948

659 484

Rahavoog

20 571 082

14 116 433

53 015 513

165 167 521

249 292 475

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

0,9 %

2,4 %

1,9 %

6,2 %

9,3 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | – 1,3 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

– 1,3 %

Toode 14. Roostevabast terasest vardad ja kergprofiilid

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 526 080 | 593 501 | 593 530 | 630 737 | 632 804 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 |
| Turuosa (%) | 21,5 % | 24,8 % | 24,0 % | 23,4 % | 25,2 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 3 092 | 2 894 | 3 035 | 2 590 | 2 885 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 65 % | 68 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Toodang (tonnides) | 527 386 | 597 178 | 599 927 | 637 938 | 641 446 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 411 655 | 444 339 | 450 094 | 482 314 | 472 247 |
| Turuosa (%) | 78,2 % | 74,9 % | 75,8 % | 76,5 % | 74,6 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 2 988 | 2 969 | 2 838 | 2 404 | 2 807 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 5,2 % | 5,6 % | 4,1 % | 2,3 % | 5,8 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 3 680 | 3 766 | 3 737 | 3 789 | 3 844 |
| Laovaru | 83 561 | 91 900 | 89 676 | 90 409 | 90 893 |
| Rahavoog | 111 869 518 | 142 849 693 | 191 511 047 | 155 623 001 | 145 832 442 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 1,0 % | 4,3 % | 1,4 % | – 0,7 % | 4,9 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

526 080

593 501

593 530

630 737

632 804

Import

Maht (tonnides)

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

Turuosa (%)

21,5 %

24,8 %

24,0 %

23,4 %

25,2 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

3 092

2 894

3 035

2 590

2 885

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

65 %

68 %

68 %

69 %

72 %

Toodang (tonnides)

527 386

597 178

599 927

637 938

641 446

Müügimaht ELis (tonnides)

411 655

444 339

450 094

482 314

472 247

Turuosa (%)

78,2 %

74,9 %

75,8 %

76,5 %

74,6 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

2 988

2 969

2 838

2 404

2 807

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

5,2 %

5,6 %

4,1 %

2,3 %

5,8 %

Tööhõive (aasta lõpul)

3 680

3 766

3 737

3 789

3 844

Laovaru

83 561

91 900

89 676

90 409

90 893

Rahavoog

111 869 518

142 849 693

191 511 047

155 623 001

145 832 442

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

1,0 %

4,3 %

1,4 %

– 0,7 %

4,9 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | – 2,8 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

– 2,8 %

Toode 15. Roostevabast terasest valtstraat

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 318 373 | 323 191 | 304 987 | 335 552 | 347 077 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 |
| Turuosa (%) | 16,4 % | 22,0 % | 18,9 % | 17,5 % | 18,1 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 2 300 | 2 193 | 2 310 | 1 962 | 2 228 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 63 % | 64 % | 65 % | 69 % | 71 % |
| Toodang (tonnides) | 373 010 | 383 586 | 388 273 | 412 892 | 449 392 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 266 290 | 251 961 | 247 359 | 276 880 | 284 098 |
| Turuosa (%) | 83,6 % | 78,0 % | 81,1 % | 82,5 % | 81,9 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 2 480 | 2 516 | 2 382 | 2 022 | 2 417 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 3,7 % | – 2,1 % | – 4,7 % | – 3,1 % | 3,9 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 1 677 | 1 671 | 1 731 | 1 761 | 1 852 |
| Laovaru | 24 810 | 28 696 | 31 083 | 31 584 | 43 800 |
| Rahavoog | 13 022 575 | 18 221 077 | 106 175 940 | 84 328 053 | 44 337 763 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 0,7 % | 2,9 % | – 1,5 % | – 2,8 % | 5,5 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

318 373

323 191

304 987

335 552

347 077

Import

Maht (tonnides)

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

Turuosa (%)

16,4 %

22,0 %

18,9 %

17,5 %

18,1 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

2 300

2 193

2 310

1 962

2 228

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

63 %

64 %

65 %

69 %

71 %

Toodang (tonnides)

373 010

383 586

388 273

412 892

449 392

Müügimaht ELis (tonnides)

266 290

251 961

247 359

276 880

284 098

Turuosa (%)

83,6 %

78,0 %

81,1 %

82,5 %

81,9 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

2 480

2 516

2 382

2 022

2 417

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 3,7 %

– 2,1 %

– 4,7 %

– 3,1 %

3,9 %

Tööhõive (aasta lõpul)

1 677

1 671

1 731

1 761

1 852

Laovaru

24 810

28 696

31 083

31 584

43 800

Rahavoog

13 022 575

18 221 077

106 175 940

84 328 053

44 337 763

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 0,7 %

2,9 %

– 1,5 %

– 2,8 %

5,5 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 7,8 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

7,8 %

16. Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 18 033 534 | 18 249 258 | 18 949 497 | 19 375 225 | 20 026 426 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 |
| Turuosa (%) | 6,2 % | 7,1 % | 9,0 % | 10,3 % | 10,5 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 522 | 504 | 439 | 392 | 486 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 80 % | 84 % | 83 % | 81 % | 83 % |
| Toodang (tonnides) | 19 765 154 | 19 775 715 | 20 436 595 | 20 037 883 | 20 757 864 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 16 782 585 | 16 828 358 | 17 108 877 | 17 222 468 | 17 795 595 |
| Turuosa (%) | 93,1 % | 92,2 % | 90,3 % | 88,9 % | 88,9 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 509 | 492 | 443 | 420 | 505 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 1,8 % | 4,8 % | 3,0 % | 0,6 % | 3,4 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 11 561 | 11 598 | 11 881 | 13 068 | 13 058 |
| Laovaru | 876 450 | 896 633 | 1 120 091 | 974 085 | 954 649 |
| Rahavoog | 234 768 428 | 424 076 182 | 365 467 214 | 287 106 970 | 310 381 566 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 1,0 % | 6,9 % | 2,9 % | 3,9 % | 6,7 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

18 033 534

18 249 258

18 949 497

19 375 225

20 026 426

Import

Maht (tonnides)

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

Turuosa (%)

6,2 %

7,1 %

9,0 %

10,3 %

10,5 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

522

504

439

392

486

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

80 %

84 %

83 %

81 %

83 %

Toodang (tonnides)

19 765 154

19 775 715

20 436 595

20 037 883

20 757 864

Müügimaht ELis (tonnides)

16 782 585

16 828 358

17 108 877

17 222 468

17 795 595

Turuosa (%)

93,1 %

92,2 %

90,3 %

88,9 %

88,9 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

509

492

443

420

505

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

1,8 %

4,8 %

3,0 %

0,6 %

3,4 %

Tööhõive (aasta lõpul)

11 561

11 598

11 881

13 068

13 058

Laovaru

876 450

896 633

1 120 091

974 085

954 649

Rahavoog

234 768 428

424 076 182

365 467 214

287 106 970

310 381 566

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

1,0 %

6,9 %

2,9 %

3,9 %

6,7 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 3,7 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

3,7 %

Toode 17. Rauast või legeerimata terasest nurk- ja profiilrauad

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 6 159 135 | 6 544 142 | 6 549 935 | 7 205 377 | 7 375 383 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 |
| Turuosa (%) | 3,6 % | 4,2 % | 4,1 % | 5,4 % | 3,6 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 539 | 509 | 463 | 409 | 473 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 64 % | 69 % | 71 % | 72 % | 72 % |
| Toodang (tonnides) | 8 583 668 | 8 590 216 | 8 894 223 | 9 400 691 | 9 605 365 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 5 935 432 | 6 266 353 | 6 281 426 | 6 817 231 | 7 112 453 |
| Turuosa (%) | 96,4 % | 95,8 % | 95,9 % | 94,6 % | 96,4 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 471 | 471 | 449 | 417 | 463 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 6,5 % | – 3,7 % | – 0,6 % | 2,1 % | – 1,8 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 6 212 | 5 685 | 6 006 | 6 264 | 6 096 |
| Laovaru | 510 927 | 464 184 | 466 561 | 559 452 | 569 947 |
| Rahavoog | – 48 381 794 | 7 224 031 | 161 157 041 | 150 487 051 | – 18 595 244 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 6,0 % | 6,3 % | 1,4 % | 3,9 % | 0,6 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

6 159 135

6 544 142

6 549 935

7 205 377

7 375 383

Import

Maht (tonnides)

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

Turuosa (%)

3,6 %

4,2 %

4,1 %

5,4 %

3,6 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

539

509

463

409

473

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

64 %

69 %

71 %

72 %

72 %

Toodang (tonnides)

8 583 668

8 590 216

8 894 223

9 400 691

9 605 365

Müügimaht ELis (tonnides)

5 935 432

6 266 353

6 281 426

6 817 231

7 112 453

Turuosa (%)

96,4 %

95,8 %

95,9 %

94,6 %

96,4 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

471

471

449

417

463

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 6,5 %

– 3,7 %

– 0,6 %

2,1 %

– 1,8 %

Tööhõive (aasta lõpul)

6 212

5 685

6 006

6 264

6 096

Laovaru

510 927

464 184

466 561

559 452

569 947

Rahavoog

– 48 381 794

7 224 031

161 157 041

150 487 051

– 18 595 244

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 6,0 %

6,3 %

1,4 %

3,9 %

0,6 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | – 2,1 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

– 2,1 %

Toode 18. Sulundvaiad

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 574 025 | 637 684 | 577 270 | 584 985 | 626 863 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 |
| Turuosa (%) | 2,8 % | 2,6 % | 2,4 % | 6,3 % | 13,6 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 787 | 765 | 1 126 | 651 | 629 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 78 % | 82 % | 76 % | 82 % | 81 % |
| Toodang (tonnides) | 907 320 | 940 451 | 840 182 | 777 182 | 817 764 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 558 131 | 621 150 | 563 140 | 548 010 | 541 782 |
| Turuosa (%) | 97,2 % | 97,4 % | 97,6 % | 93,7 % | 86,4 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 711 | 697 | 652 | 623 | 640 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 6,8 % | 11,5 % | 8,8 % | 14,0 % | 3,7 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 949 | 971 | 951 | 981 | 995 |
| Laovaru | 49 762 | 47 610 | 58 744 | 68 417 | 75 616 |
| Rahavoog | 58 272 442 | 68 732 139 | 63 936 644 | 86 404 634 | 40 555 786 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 9,3 % | 6,8 % | 6,7 % | 10,3 % | 1,5 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

574 025

637 684

577 270

584 985

626 863

Import

Maht (tonnides)

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

Turuosa (%)

2,8 %

2,6 %

2,4 %

6,3 %

13,6 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

787

765

1 126

651

629

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

78 %

82 %

76 %

82 %

81 %

Toodang (tonnides)

907 320

940 451

840 182

777 182

817 764

Müügimaht ELis (tonnides)

558 131

621 150

563 140

548 010

541 782

Turuosa (%)

97,2 %

97,4 %

97,6 %

93,7 %

86,4 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

711

697

652

623

640

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

6,8 %

11,5 %

8,8 %

14,0 %

3,7 %

Tööhõive (aasta lõpul)

949

971

951

981

995

Laovaru

49 762

47 610

58 744

68 417

75 616

Rahavoog

58 272 442

68 732 139

63 936 644

86 404 634

40 555 786

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 9,3 %

6,8 %

6,7 %

10,3 %

1,5 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 1,7 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

1,7 %

Toode 20. Gaasitorud

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 1 211 435 | 1 662 233 | 1 653 112 | 1 637 097 | 1 642 935 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 |
| Turuosa (%) | 22,0 % | 20,5 % | 18,0 % | 20,5 % | 23,1 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 688 | 649 | 646 | 566 | 676 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 37 % | 38 % | 38 % | 40 % | 37 % |
| Toodang (tonnides) | 1 053 283 | 1 460 549 | 1 471 772 | 1 396 933 | 1 392 404 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 944 903 | 1 322 070 | 1 354 273 | 1 300 727 | 1 262 560 |
| Turuosa (%) | 78,0 % | 79,5 % | 81,9 % | 79,5 % | 76,8 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 717 | 666 | 619 | 580 | 693 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 0,9 % | 1,3 % | 2,3 % | 3,9 % | 0,5 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 552 | 543 | 548 | 526 | 509 |
| Laovaru | 55 178 | 55 305 | 53 434 | 58 081 | 50 697 |
| Rahavoog | 15 451 286 | 15 884 723 | 16 166 705 | 15 309 189 | 20 506 964 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 3,7 % | 3,9 % | 1,1 % | 1,7 % | 8,7 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

1 211 435

1 662 233

1 653 112

1 637 097

1 642 935

Import

Maht (tonnides)

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

Turuosa (%)

22,0 %

20,5 %

18,0 %

20,5 %

23,1 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

688

649

646

566

676

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

37 %

38 %

38 %

40 %

37 %

Toodang (tonnides)

1 053 283

1 460 549

1 471 772

1 396 933

1 392 404

Müügimaht ELis (tonnides)

944 903

1 322 070

1 354 273

1 300 727

1 262 560

Turuosa (%)

78,0 %

79,5 %

81,9 %

79,5 %

76,8 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

717

666

619

580

693

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

0,9 %

1,3 %

2,3 %

3,9 %

0,5 %

Tööhõive (aasta lõpul)

552

543

548

526

509

Laovaru

55 178

55 305

53 434

58 081

50 697

Rahavoog

15 451 286

15 884 723

16 166 705

15 309 189

20 506 964

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

3,7 %

3,9 %

1,1 %

1,7 %

8,7 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 2,4 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

2,4 %

Toode 21 Õõnesprofiilid

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 3 347 996 | 3 407 926 | 3 511 951 | 3 885 748 | 4 028 730 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 |
| Turuosa (%) | 13,8 % | 16,2 % | 16,4 % | 18,7 % | 20,4 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 599 | 571 | 553 | 497 | 618 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 46 % | 46 % | 46 % | 47 % | 49 % |
| Toodang (tonnides) | 3 019 375 | 3 019 977 | 3 106 261 | 3 333 368 | 3 388 786 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 2 882 473 | 2 854 843 | 2 936 771 | 3 159 965 | 3 207 994 |
| Turuosa (%) | 86,1 % | 83,8 % | 83,6 % | 81,3 % | 79,6 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 606 | 569 | 541 | 517 | 625 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | – 2,7 % | – 3,9 % | – 3,3 % | 0,2 % | – 0,5 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 1 073 | 1 124 | 1 200 | 1 209 | 1 181 |
| Laovaru | 160 442 | 138 981 | 146 353 | 107 826 | 149 537 |
| Rahavoog | – 9 630 441 | 13 389 861 | 23 807 058 | 13 000 201 | 21 372 166 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 2,4 % | – 5,3 % | – 6,2 % | – 0,6 % | 7,2 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

3 347 996

3 407 926

3 511 951

3 885 748

4 028 730

Import

Maht (tonnides)

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

Turuosa (%)

13,8 %

16,2 %

16,4 %

18,7 %

20,4 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

599

571

553

497

618

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

46 %

46 %

46 %

47 %

49 %

Toodang (tonnides)

3 019 375

3 019 977

3 106 261

3 333 368

3 388 786

Müügimaht ELis (tonnides)

2 882 473

2 854 843

2 936 771

3 159 965

3 207 994

Turuosa (%)

86,1 %

83,8 %

83,6 %

81,3 %

79,6 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

606

569

541

517

625

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

– 2,7 %

– 3,9 %

– 3,3 %

0,2 %

– 0,5 %

Tööhõive (aasta lõpul)

1 073

1 124

1 200

1 209

1 181

Laovaru

160 442

138 981

146 353

107 826

149 537

Rahavoog

– 9 630 441

13 389 861

23 807 058

13 000 201

21 372 166

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 2,4 %

– 5,3 %

– 6,2 %

– 0,6 %

7,2 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 1,2 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

1,2 %

Toode 22. Roostevabast terasest õmblusteta torud

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 96 507 | 101 504 | 97 341 | 96 320 | 95 672 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 |
| Turuosa (%) | 33,8 % | 38,2 % | 40,8 % | 44,1 % | 44,6 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 6 941 | 6 167 | 6 118 | 5 846 | 6 300 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 6 % | 7 % | 6 % | 6 % | 6 % |
| Toodang (tonnides) | 116 630 | 124 135 | 101 291 | 101 831 | 92 357 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 61 822 | 61 708 | 56 802 | 53 196 | 52 083 |
| Turuosa (%) | 64,1 % | 60,8 % | 58,4 % | 55,2 % | 54,4 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 7 913 | 7 740 | 8 318 | 7 361 | 7 993 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 3,1 % | 5,9 % | – 0,4 % | – 0,1 % | 1,2 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 11 180 | 11 211 | 10 369 | 9 779 | 9 317 |
| Laovaru | 7 452 | 9 389 | 10 455 | 8 690 | 11 688 |
| Rahavoog | 19 858 477 | 10 438 041 | – 48 885 671 | 4 038 078 | – 22 872 178 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 22,7 % | – 4,3 % | – 58,1 % | – 33,4 % | – 50,5 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

96 507

101 504

97 341

96 320

95 672

Import

Maht (tonnides)

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

Turuosa (%)

33,8 %

38,2 %

40,8 %

44,1 %

44,6 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

6 941

6 167

6 118

5 846

6 300

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

6 %

7 %

6 %

6 %

6 %

Toodang (tonnides)

116 630

124 135

101 291

101 831

92 357

Müügimaht ELis (tonnides)

61 822

61 708

56 802

53 196

52 083

Turuosa (%)

64,1 %

60,8 %

58,4 %

55,2 %

54,4 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

7 913

7 740

8 318

7 361

7 993

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

3,1 %

5,9 %

– 0,4 %

– 0,1 %

1,2 %

Tööhõive (aasta lõpul)

11 180

11 211

10 369

9 779

9 317

Laovaru

7 452

9 389

10 455

8 690

11 688

Rahavoog

19 858 477

10 438 041

– 48 885 671

4 038 078

– 22 872 178

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

22,7 %

– 4,3 %

– 58,1 %

– 33,4 %

– 50,5 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 21,2 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

21,2 %

Toode 23. Kandetorud

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 68 824 | 72 805 | 67 249 | 59 867 | 65 355 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 |
| Turuosa (%) | 10,9 % | 12,9 % | 17,8 % | 16,3 % | 13,3 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 2 069 | 1 626 | 1 749 | 1 630 | 1 608 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 68 % | 64 % | 53 % | 52 % | 63 % |
| Toodang (tonnides) | 64 972 | 65 475 | 58 407 | 52 494 | 57 657 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 61 324 | 63 378 | 55 304 | 50 092 | 56 691 |
| Turuosa (%) | 89,1 % | 87,1 % | 82,2 % | 83,7 % | 86,7 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 2 023 | 2 003 | 1 925 | 1 804 | 1 837 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 4,6 % | 4,9 % | – 6,7 % | – 9,2 % | – 1,8 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 332 | 322 | 306 | 274 | 280 |
| Laovaru | 1 285 | 1 433 | 2 591 | 1 452 | 2 429 |
| Rahavoog | 3 499 664 | 3 928 566 | 5 055 796 | – 791 310 | – 620 461 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 0,9 % | – 3,3 % | – 64,7 % | – 54,5 % | – 28,1 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

68 824

72 805

67 249

59 867

65 355

Import

Maht (tonnides)

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

Turuosa (%)

10,9 %

12,9 %

17,8 %

16,3 %

13,3 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

2 069

1 626

1 749

1 630

1 608

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

68 %

64 %

53 %

52 %

63 %

Toodang (tonnides)

64 972

65 475

58 407

52 494

57 657

Müügimaht ELis (tonnides)

61 324

63 378

55 304

50 092

56 691

Turuosa (%)

89,1 %

87,1 %

82,2 %

83,7 %

86,7 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

2 023

2 003

1 925

1 804

1 837

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

4,6 %

4,9 %

– 6,7 %

– 9,2 %

– 1,8 %

Tööhõive (aasta lõpul)

332

322

306

274

280

Laovaru

1 285

1 433

2 591

1 452

2 429

Rahavoog

3 499 664

3 928 566

5 055 796

– 791 310

– 620 461

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

0,9 %

– 3,3 %

– 64,7 %

– 54,5 %

– 28,1 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 12,5 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

12,5 %

Toode 25. Suured keevistorud

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 669 846 | 1 041 055 | 427 457 | 586 746 | 1 804 463 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 |
| Turuosa (%) | 42,8 % | 39,5 % | 49,0 % | 27,1 % | 57,9 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 1 070 | 793 | 904 | 772 | 936 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 26 % | 32 % | 29 % | 35 % | 65 % |
| Toodang (tonnides) | 1 333 900 | 1 150 000 | 1 034 600 | 1 086 300 | 1 500 000 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 382 758 | 624 819 | 216 243 | 426 937 | 759 478 |
| Turuosa (%) | 57,1 % | 60,0 % | 50,6 % | 72,8 % | 42,1 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 894 | 887 | 835 | 771 | 766 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 3,0 % | – 6,1 % | – 2,7 % | – 0,6 % | 0,0 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 1 512 | 1 545 | 1 365 | 1 372 | 1 326 |
| Laovaru | 322 722 | 600 020 | 633 600 | 727 048 | 1 139 429 |
| Rahavoog | 197 726 967 | – 97 558 802 | 94 492 289 | – 70 888 943 | 13 666 659 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | – 15,8 % | – 23,5 % | – 17,7 % | – 6,7 % | 9,1 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

669 846

1 041 055

427 457

586 746

1 804 463

Import

Maht (tonnides)

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

Turuosa (%)

42,8 %

39,5 %

49,0 %

27,1 %

57,9 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

1 070

793

904

772

936

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

26 %

32 %

29 %

35 %

65 %

Toodang (tonnides)

1 333 900

1 150 000

1 034 600

1 086 300

1 500 000

Müügimaht ELis (tonnides)

382 758

624 819

216 243

426 937

759 478

Turuosa (%)

57,1 %

60,0 %

50,6 %

72,8 %

42,1 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

894

887

835

771

766

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

3,0 %

– 6,1 %

– 2,7 %

– 0,6 %

0,0 %

Tööhõive (aasta lõpul)

1 512

1 545

1 365

1 372

1 326

Laovaru

322 722

600 020

633 600

727 048

1 139 429

Rahavoog

197 726 967

– 97 558 802

94 492 289

– 70 888 943

13 666 659

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

– 15,8 %

– 23,5 %

– 17,7 %

– 6,7 %

9,1 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | – 22,0 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

– 22,0 %

Toode 26. Muud keevistorud

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 2 385 499 | 3 121 613 | 3 126 300 | 3 286 436 | 3 352 661 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 |
| Turuosa (%) | 19,9 % | 15,8 % | 16,3 % | 16,4 % | 17,0 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 1 352 | 1 376 | 1 397 | 1 262 | 1 431 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 57 % | 57 % | 57 % | 58 % | 60 % |
| Toodang (tonnides) | 2 384 152 | 3 166 935 | 3 144 492 | 3 190 480 | 3 301 195 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 1 907 944 | 2 622 348 | 2 588 536 | 2 721 349 | 2 765 915 |
| Turuosa (%) | 80,0 % | 84,0 % | 82,8 % | 82,8 % | 82,5 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 1 024 | 1 013 | 984 | 942 | 1 062 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 1,2 % | 2,4 % | 1,7 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 3 024 | 3 013 | 3 011 | 3 089 | 3 025 |
| Laovaru | 125 621 | 84 268 | 100 035 | 120 308 | 120 420 |
| Rahavoog | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | 9,1 % | 11,5 % | 8,8 % | 12,8 % | 19,3 % |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

2 385 499

3 121 613

3 126 300

3 286 436

3 352 661

Import

Maht (tonnides)

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

Turuosa (%)

19,9 %

15,8 %

16,3 %

16,4 %

17,0 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

1 352

1 376

1 397

1 262

1 431

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

57 %

57 %

57 %

58 %

60 %

Toodang (tonnides)

2 384 152

3 166 935

3 144 492

3 190 480

3 301 195

Müügimaht ELis (tonnides)

1 907 944

2 622 348

2 588 536

2 721 349

2 765 915

Turuosa (%)

80,0 %

84,0 %

82,8 %

82,8 %

82,5 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

1 024

1 013

984

942

1 062

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

1,2 %

2,4 %

1,7 %

4,2 %

4,3 %

Tööhõive (aasta lõpul)

3 024

3 013

3 011

3 089

3 025

Laovaru

125 621

84 268

100 035

120 308

120 420

Rahavoog

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

9,1 %

11,5 %

8,8 %

12,8 %

19,3 %

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | – 34,8 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

– 34,8 %

Toode 28. Terastraat

| Andmed kalendriaasta kohta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 1 318 451 | 1 517 192 | 1 480 243 | 1 513 248 | 1 505 202 |
| Import |
| Maht (tonnides) | 574 083 | 722 773 | 692 918 | 736 623 | 722 858 |
| Turuosa (%) | 43,5 % | 47,6 % | 46,8 % | 48,7 % | 48,0 % |
| Ühikuhind (eurot/tonn) | 781 | 729 | 722 | 626 | 708 |
| ELi tootjate olukord |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 73 % | 75 % | 77 % | 73 % | 71 % |
| Toodang (tonnides) | 899 763 | 932 496 | 940 169 | 886 666 | 900 054 |
| Müügimaht ELis (tonnides) | 744 368 | 794 419 | 787 325 | 776 626 | 782 344 |
| Turuosa (%) | 56,5 % | 52,4 % | 53,2 % | 51,3 % | 52,0 % |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 940 | 909 | 840 | 832 | 905 |
| ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%) | 0,5 % | 0,0 % | 1,1 % | 2,6 % | 0,8 % |
| Tööhõive (aasta lõpul) | 3 387 | 3 395 | 3 429 | 3 459 | 3 408 |
| Laovaru | | | | | |
| Rahavoog | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| Kasutatud kapitali tasuvus (%) | | | | | |

Andmed kalendriaasta kohta

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (tonnides)

1 318 451

1 517 192

1 480 243

1 513 248

1 505 202

Import

Maht (tonnides)

574 083

722 773

692 918

736 623

722 858

Turuosa (%)

43,5 %

47,6 %

46,8 %

48,7 %

48,0 %

Ühikuhind (eurot/tonn)

781

729

722

626

708

ELi tootjate olukord

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

73 %

75 %

77 %

73 %

71 %

Toodang (tonnides)

899 763

932 496

940 169

886 666

900 054

Müügimaht ELis (tonnides)

744 368

794 419

787 325

776 626

782 344

Turuosa (%)

56,5 %

52,4 %

53,2 %

51,3 %

52,0 %

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

940

909

840

832

905

ELi müügi puhaskasum/-kahjum (%)

0,5 %

0,0 %

1,1 %

2,6 %

0,8 %

Tööhõive (aasta lõpul)

3 387

3 395

3 429

3 459

3 408

Laovaru

Rahavoog

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

Kasutatud kapitali tasuvus (%)

| 2017. aasta hindade võrdlus | |
| --- | --- |
| Hinna allalöömine | 21,8 % |

2017. aasta hindade võrdlus

Hinna allalöömine

21,8 %

---

IV LISA. Nendest arenguriikidest pärit toodete loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ajutisi meetmeid

| Riik/tooterühm | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 20 | 21 | 22 | 23 | 25 | 26 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afganistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Albaania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Angola | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Antigua ja Barbuda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Argentina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Armeenia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bahreini Kuningriik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bangladesh | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Barbados | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Belize | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Benin | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Boliivia Paljurahvuseline Riik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Botswana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Brasiilia | x | x | | | | x | x | | | | | | | | x | | | | | | | | |
| Brunei Darussalami Riik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burundi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Cabo Verde | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kambodža | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kesk-Aafrika Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tšaad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tšiili | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hiina | | | x | x | | x | | x | | x | | | x | | | x | | x | x | x | x | x | x |
| Colombia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongo Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Costa Rica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Côte d'Ivoire | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuuba | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Djibouti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominikaani Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ecuador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Egiptus | x | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | |
| El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Fidži | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gabon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gruusia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ghana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Grenada | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guatemala | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea-Bissau | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guyana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Haiti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Honduras | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hongkong (Hiina) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| India | x | x | x | x | x | x | x | | x | | | x | x | | | | x | | x | x | | x | |
| Indoneesia | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jamaica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jordaania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kasahstan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Keenia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuveidi Riik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kirgiisi Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Laose Demokraatlik Rahvavabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lesotho | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Libeeria | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Macau, | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Madagaskar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malawi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malaisia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Maldiivid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mali | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritaania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritius | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mehhiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Moldova Vabariik | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | |
| Mongoolia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Montenegro | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maroko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mosambiik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Myanmar/Birma | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Namiibia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nepal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nicaragua | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Niger | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nigeeria | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Omaan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Panama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Paapua Uus-Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Paraguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Peruu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Filipiinid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Katar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rwanda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Kitts ja Nevis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Lucia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Vincent ja Grenadiinid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Samoa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saudi Araabia Kuningriik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| Senegal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Seišellid | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saalomoni Saared | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lõuna-Aafrika | | | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Sri Lanka | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Suriname | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Svaasimaa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tadžikistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tansaania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tai | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | | | | | x | | x | | | | | | | | | | x | x | | | | | |
| Togo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tonga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Trinidad ja Tobago | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tuneesia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Türgi | x | x | | x | x | | | | x | x | x | | | x | x | | x | x | | | x | x | x |
| Uganda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | | | | x |
| Araabia Ühendemiraadid | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | x | |
| Uruguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vanuatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Venezuela Bolívari Vabariik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Jeemen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zimbabwe | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Riik/tooterühm

1

2

3

4

5

6

7

8

9

12

13

14

15

16

17

18

20

21

22

23

25

26

28

Afganistan

Albaania

Angola

Antigua ja Barbuda

Argentina

Armeenia

Bahreini Kuningriik

Bangladesh

Barbados

Belize

Benin

Boliivia Paljurahvuseline Riik

Botswana

Brasiilia

x

x

x

x

x

Brunei Darussalami Riik

Burkina Faso

Burundi

Cabo Verde

Kambodža

Kamerun

Kesk-Aafrika Vabariik

Tšaad

Tšiili

Hiina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Colombia

Kongo Vabariik

Costa Rica

Côte d'Ivoire

Kuuba

Kongo Demokraatlik Vabariik

Djibouti

Dominica

Dominikaani Vabariik

Ecuador

Egiptus

x

x

El Salvador

Fidži

Gabon

Gambia

Gruusia

Ghana

Grenada

Guatemala

Guinea

Guinea-Bissau

Guyana

Haiti

Honduras

Hongkong (Hiina)

India

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indoneesia

x

Jamaica

Jordaania

Kasahstan

Keenia

Kuveidi Riik

Kirgiisi Vabariik

Laose Demokraatlik Rahvavabariik

Lesotho

Libeeria

Macau,

Madagaskar

Malawi

Malaisia

x

Maldiivid

Mali

Mauritaania

Mauritius

Mehhiko

Moldova Vabariik

x

x

Mongoolia

Montenegro

Maroko

Mosambiik

Myanmar/Birma

Namiibia

Nepal

Nicaragua

Niger

Nigeeria

Omaan

Pakistan

Panama

Paapua Uus-Guinea

Paraguay

Peruu

Filipiinid

Katar

Rwanda

Saint Kitts ja Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent ja Grenadiinid

Samoa

Saudi Araabia Kuningriik

x

Senegal

Seišellid

Sierra Leone

Saalomoni Saared

Lõuna-Aafrika

x

x

Sri Lanka

Suriname

Svaasimaa

Tadžikistan

Tansaania

Tai

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

x

x

x

x

Togo

Tonga

Trinidad ja Tobago

Tuneesia

Türgi

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Uganda

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Araabia Ühendemiraadid

x

x

Uruguay

Vanuatu

Venezuela Bolívari Vabariik

Vietnam

x

x

x

Jeemen

Sambia

Zimbabwe

---

V LISA. Tariifikvoodid

| Tootenumber | Jrk-nr | Tootekategooria | CN-koodid | Tariifikvootide maht (netotonnides) | Lisatollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09,8501 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | 4 269 009 | 25 % |
| 2 | 09,8502 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | 1 318 865 | 25 % |
| 3 | 09,8503 | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 | 178 704 | 25 % |
| 4 | 09,8504 | Metalliga kaetud lehtteras | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 | 2 115 054 | 25 % |
| 5 | 09,8505 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 7210 70 80 , 7212 40 80 | 414 324 | 25 % |
| 6 | 09,8506 | Tinatatud tooted | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | 367 470 | 25 % |
| 7 | 09,8507 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | 1 442 988 | 25 % |
| 8 | 09,8508 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | 193 049 | 25 % |
| 9 | 09,8509 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | 476 161 | 25 % |
| 12 | 09,8512 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | 728 270 | 25 % |
| 13 | 09,8513 | Varbmaterjal | 7214 20 00 , 7214 99 10 | 714 964 | 25 % |
| 14 | 09,8514 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | 82 156 | 25 % |
| 15 | 09,8515 | Roostevabast terasest valtstraat | 7221 00 10 , 7221 00 90 | 32 744 | 25 % |
| 16 | 09,8516 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | 1 058 110 | 25 % |
| 17 | 09,8517 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | 167 817 | 25 % |
| 18 | 09,8518 | Sulundkonstruktsioonid | 7301 10 00 | 24 854 | 25 % |
| 20 | 09,8520 | Gaasitorud | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | 185 280 | 25 % |
| 21 | 09,8521 | Õõnesprofiilid | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | 387 343 | 25 % |
| 22 | 09,8522 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | 22 818 | 25 % |
| 23 | 09,8523 | Terasest kandetorud | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 | 5 549 | 25 % |
| 25 | 09,8525 | Suured keevistorud | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | 258 133 | 25 % |
| 26 | 09,8526 | Muud keevistorud | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | 296 274 | 25 % |
| 28 | 09,8528 | Legeerimata terasest traat | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | 393 031 | 25 % |

Tootenumber

Jrk-nr

Tootekategooria

CN-koodid

Tariifikvootide maht (netotonnides)

Lisatollimaksu määr

1

09,8501

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

4 269 009

25 %

2

09,8502

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

1 318 865

25 %

3

09,8503

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

178 704

25 %

4

09,8504

Metalliga kaetud lehtteras

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

2 115 054

25 %

5

09,8505

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

7210 70 80 , 7212 40 80

414 324

25 %

6

09,8506

Tinatatud tooted

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

367 470

25 %

7

09,8507

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

1 442 988

25 %

8

09,8508

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

193 049

25 %

9

09,8509

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

476 161

25 %

12

09,8512

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

728 270

25 %

13

09,8513

Varbmaterjal

7214 20 00 , 7214 99 10

714 964

25 %

14

09,8514

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

82 156

25 %

15

09,8515

Roostevabast terasest valtstraat

7221 00 10 , 7221 00 90

32 744

25 %

16

09,8516

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

1 058 110

25 %

17

09,8517

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

167 817

25 %

18

09,8518

Sulundkonstruktsioonid

7301 10 00

24 854

25 %

20

09,8520

Gaasitorud

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

185 280

25 %

21

09,8521

Õõnesprofiilid

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

387 343

25 %

22

09,8522

Roostevabast terasest õmblusteta torud

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

22 818

25 %

23

09,8523

Terasest kandetorud

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

5 549

25 %

25

09,8525

Suured keevistorud

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

258 133

25 %

26

09,8526

Muud keevistorud

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

296 274

25 %

28

09,8528

Legeerimata terasest traat

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

393 031

25 %

---

OTSUSED

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/84

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2018/1014,

13. juuli 2018,

millega nimetatakse ametisse Austria Vabariigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020.

| (2) | Seoses Thomas DELAPINA ametiaja lõppemisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Thomas DELAPINA ametiaja lõppemisega on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees vabanenud liikmekoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2020 Judith VORBACH, EU-Referentin der Arbeiterkammer Oberösterreich.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. juuli 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1600, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 248, 24.9.2015, lk 53).

1

(2)  Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1790, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 260, 7.10.2015, lk 23).

2

---

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/85

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1015,

13. juuli 2018,

millega nimetatakse ametisse kaks Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Luksemburgi valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Agnès DURDU ja Marc SCHAEFERI volituste lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Agnès DURDU ja Marc SCHAEFERI volituste lõppemisega.

| (3) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks asendusliikme kohta seoses Martine MERGENI ja Pierre WIESI volituste lõppemisega. |
| --- | --- |

(3)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks asendusliikme kohta seoses Martine MERGENI ja Pierre WIESI volituste lõppemisega.

| (4) | Seoses Tom JUNGENI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(4)

Seoses Tom JUNGENI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser,

| — | Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux, |
| --- | --- |

—

Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux,

| b) | asendusliikmetena:






  — | Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz, |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz,

| — | Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher, |
| --- | --- |

—

Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher,

| — | Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour. |
| --- | --- |

—

Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. juuli 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 18.7.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/86

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2018/1016,

17. juuli 2018,

millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/183/ÜVJP, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. mail 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/849. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. mail 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/849.

| (2) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu („ÜRO Julgeolekunõukogu“) resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee muutis 9. juulil 2018 loetelu seoses ühe isiku ja ühe üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu („ÜRO Julgeolekunõukogu“) resolutsiooni 1718 (2006) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee muutis 9. juulil 2018 loetelu seoses ühe isiku ja ühe üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 17. juuli 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BLÜMEL

---

(1)  
  ELT L 141, 28.5.2016, lk 79.

1

---

LISA

| 1. | Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisas asendatakse pealkirja „A. Isikud“ all kanne 4 järgmisega:










  „4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Yongbyon Nuclear Research Centre'i (Yongbyoni tuumauuringute keskus) endine direktor ja tuumarelvainstituudi juht, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisas asendatakse pealkirja „A. Isikud“ all kanne 4 järgmisega:

„4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Yongbyon Nuclear Research Centre'i (Yongbyoni tuumauuringute keskus) endine direktor ja tuumarelvainstituudi juht, juhtis kolme tähtsamat rajatist, mis aitavad toota tuumarelvades kasutatavat plutooniumi: tuumakütuse tootmistehas, tuumareaktor ja ümbertöötlemiskäitis.“

| 2. | Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisas asendatakse pealkirja „B. Üksused“ all kanne 28 järgmisega:










  „28. | Munitions Industry Department (Laskemoonatööstuse osakond) | Sõjaliste tarnete tööstuse osakond | Pyongyang, KRDV | 2.3.2016 | Laskemoonatööstuse osakond tegeleb KRDV raketiprogrammi peamiste aspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab järelevalve eest, mida teostatakse KRDV ballistiliste rakettide, sealhulgas Taepo Dong-2 arendamise üle. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV relvatootmise ning teadus- ja arendusprogrammide üle, sealhulgas KRDV ballistiliste rakettide programmi üle. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale (MID). Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV tuumaprogrammi üle. Tuumarelvainstituut allub laskemoonatööstusele.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Otsuse (ÜVJP) 2016/849 I lisas asendatakse pealkirja „B. Üksused“ all kanne 28 järgmisega:

„28.

Munitions Industry Department (Laskemoonatööstuse osakond)

Sõjaliste tarnete tööstuse osakond

Pyongyang, KRDV

2.3.2016

Laskemoonatööstuse osakond tegeleb KRDV raketiprogrammi peamiste aspektidega. Laskemoonatööstuse osakond vastutab järelevalve eest, mida teostatakse KRDV ballistiliste rakettide, sealhulgas Taepo Dong-2 arendamise üle. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV relvatootmise ning teadus- ja arendusprogrammide üle, sealhulgas KRDV ballistiliste rakettide programmi üle. Second Economic Committee (teine majanduskomitee) ja Second Academy of Natural Sciences (Teine Loodusteaduste Akadeemia), mis kanti samuti loetellu 2010. aasta augustis, alluvad laskemoonatööstuse osakonnale (MID). Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel teinud tööd, et arendada mobiilset kontinentidevahelist ballistilist raketti KN08. Laskemoonatööstuse osakond teostab järelevalvet KRDV tuumaprogrammi üle. Tuumarelvainstituut allub laskemoonatööstusele.“

---