# Uradni list C 299/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 299 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5918. avgust 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 299

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5918. avgust 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2016/C 299/01 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2016 | 1 |
| 2016/C 299/02 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2016 | 7 |
| 2016/C 299/03 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016 | 12 |
| 2016/C 299/04 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2016 | 15 |
| 2016/C 299/05 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2016 | 19 |
| 2016/C 299/06 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016 | 23 |
| 2016/C 299/07 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2016 | 27 |
| 2016/C 299/08 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2016 | 32 |
| 2016/C 299/09 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2016 | 36 |
| 2016/C 299/10 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2016 | 41 |
| 2016/C 299/11 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2016 | 45 |
| 2016/C 299/12 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016 | 49 |
| 2016/C 299/13 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2016 | 53 |
| 2016/C 299/14 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2016 | 57 |
| 2016/C 299/15 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2016 | 61 |
| 2016/C 299/16 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu Irske stabilnosti za leto 2016 | 65 |
| 2016/C 299/17 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2016 | 69 |
| 2016/C 299/18 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016 | 73 |
| 2016/C 299/19 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2016 | 79 |
| 2016/C 299/20 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2016 | 83 |
| 2016/C 299/21 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016 | 87 |
| 2016/C 299/22 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016 | 90 |
| 2016/C 299/23 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2016 | 96 |
| 2016/C 299/24 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2016 | 101 |
| 2016/C 299/25 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2016 | 105 |
| 2016/C 299/26 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2016 | 109 |
| 2016/C 299/27 | Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2016 | 114 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2016/C 299/01

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2016

1

2016/C 299/02

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2016

7

2016/C 299/03

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016

12

2016/C 299/04

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2016

15

2016/C 299/05

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2016

19

2016/C 299/06

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016

23

2016/C 299/07

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2016

27

2016/C 299/08

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2016

32

2016/C 299/09

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2016

36

2016/C 299/10

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2016

41

2016/C 299/11

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2016

45

2016/C 299/12

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016

49

2016/C 299/13

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2016

53

2016/C 299/14

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2016

57

2016/C 299/15

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2016

61

2016/C 299/16

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu Irske stabilnosti za leto 2016

65

2016/C 299/17

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2016

69

2016/C 299/18

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016

73

2016/C 299/19

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2016

79

2016/C 299/20

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2016

83

2016/C 299/21

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016

87

2016/C 299/22

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016

90

2016/C 299/23

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2016

96

2016/C 299/24

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2016

101

2016/C 299/25

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2016

105

2016/C 299/26

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2016

109

2016/C 299/27

Priporočilo Sveta z dne 12. julija 2016 v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2016

114

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek prečiščenih različic Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ( UL C 202, 7.6.2016 ) | 119 |

Popravki

Popravek prečiščenih različic Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ( UL C 202, 7.6.2016 )

( UL C 202, 7.6.2016 )

119

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Italije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Italije za leto 2016

(2016/C 299/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Italija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Italijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Italija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Italijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Okrevanje konkurenčnosti ovira predvsem počasna rast produktivnosti, kar tudi otežuje zmanjševanje visokega deleža javnega dolga. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na italijansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Italijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Italije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Okrevanje konkurenčnosti ovira predvsem počasna rast produktivnosti, kar tudi otežuje zmanjševanje visokega deleža javnega dolga. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na italijansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo.

| (3) | Italija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Italija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Italijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter v obdobju 2013–2015 prehodne določbe glede dolga in z letom 2016 določbe glede dolga. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP po napovedi dosegel najvišjo vrednost v letu 2015, in sicer 132,7 %, ter se nato postopno zmanjšal na 123,8 % v letu 2019. Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP leta 2016 stabiliziral in začel rahlo upadati šele z letom 2017. Izvajanje obsežnega programa privatizacije, ki so ga predstavili italijanski organi, je ključni izziv za Italijo, saj se pričakuje, da bo pomembno prispeval k prizadevanjem za zmanjšanje dolga. Medtem ko je privatizacija v letu 2015 potekala v skladu z načrti, se zdi cilj glede prihodkov od privatizacije, ki je 0,5 % na leto v obdobju 2016–2018 in 0,3 % v letu 2019, zelo ambiciozen, tudi zaradi zamud, ki so nastale pri nekaterih privatizacijskih projektih. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten. |
| --- | --- |

(5)

Za Italijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter v obdobju 2013–2015 prehodne določbe glede dolga in z letom 2016 določbe glede dolga. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP po napovedi dosegel najvišjo vrednost v letu 2015, in sicer 132,7 %, ter se nato postopno zmanjšal na 123,8 % v letu 2019. Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP leta 2016 stabiliziral in začel rahlo upadati šele z letom 2017. Izvajanje obsežnega programa privatizacije, ki so ga predstavili italijanski organi, je ključni izziv za Italijo, saj se pričakuje, da bo pomembno prispeval k prizadevanjem za zmanjšanje dolga. Medtem ko je privatizacija v letu 2015 potekala v skladu z načrti, se zdi cilj glede prihodkov od privatizacije, ki je 0,5 % na leto v obdobju 2016–2018 in 0,3 % v letu 2019, zelo ambiciozen, tudi zaradi zamud, ki so nastale pri nekaterih privatizacijskih projektih. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten.

| (6) | Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, saj Italija v letu 2015 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi, v katero so bili vključeni vsi zadevni dejavniki, je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Komisija bo pregledala svojo oceno v novem poročilu v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ki bo temeljilo na jesenski napovedi Komisije iz leta 2016, ko bodo na voljo dodatne informacije o izvajanju prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, saj Italija v letu 2015 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi, v katero so bili vključeni vsi zadevni dejavniki, je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Komisija bo pregledala svojo oceno v novem poročilu v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ki bo temeljilo na jesenski napovedi Komisije iz leta 2016, ko bodo na voljo dodatne informacije o izvajanju prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2017.

| (7) | Spomladi 2015 je bil Italiji odobren začasni odklon 0,4 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevale obsežne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Italija je v osnutku proračunskega načrta za leto 2016 zaprosila za dodaten odklon 0,1 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevale druge strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Italija je podrobnosti vseh teh reform opredelila v nacionalnem reformnem programu za leto 2016, ki na splošno potrjuje program reform. Področja reforme, ki so v programu predstavljena kot področja, ki vplivajo na vzdržnost javnih financ, vključujejo: (i) javno upravo in poenostavitev; (ii) trge proizvodov in storitev; (iii) trg dela; (iv) civilno sodstvo; (v) izobraževanje; (vi) davčni premik; (vii) ukrepe za zmanjšanje obsega slabih posojil in reformo postopkov zaradi insolventnosti; ter (viii) pregled porabe kot ukrep financiranja. Italijanski organi ocenjujejo, da bo učinek vseh teh reform na realni BDP do leta 2020 znašal 2,2 odstotne točke, kar se zdi verjetno. Če bodo te reforme v celoti pravočasno izvedene, bodo imele pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Italijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za celoten zahtevan začasni odklon 0,5 odstotne točke BDP v letu 2016, če bo dogovorjene reforme ustrezno izvedla, kar se bo spremljalo v okviru evropskega semestra, ter izpolnjevala pogoje iz uvodne izjave 10. |
| --- | --- |

(7)

Spomladi 2015 je bil Italiji odobren začasni odklon 0,4 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevale obsežne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Italija je v osnutku proračunskega načrta za leto 2016 zaprosila za dodaten odklon 0,1 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevale druge strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Italija je podrobnosti vseh teh reform opredelila v nacionalnem reformnem programu za leto 2016, ki na splošno potrjuje program reform. Področja reforme, ki so v programu predstavljena kot področja, ki vplivajo na vzdržnost javnih financ, vključujejo: (i) javno upravo in poenostavitev; (ii) trge proizvodov in storitev; (iii) trg dela; (iv) civilno sodstvo; (v) izobraževanje; (vi) davčni premik; (vii) ukrepe za zmanjšanje obsega slabih posojil in reformo postopkov zaradi insolventnosti; ter (viii) pregled porabe kot ukrep financiranja. Italijanski organi ocenjujejo, da bo učinek vseh teh reform na realni BDP do leta 2020 znašal 2,2 odstotne točke, kar se zdi verjetno. Če bodo te reforme v celoti pravočasno izvedene, bodo imele pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Italijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za celoten zahtevan začasni odklon 0,5 odstotne točke BDP v letu 2016, če bo dogovorjene reforme ustrezno izvedla, kar se bo spremljalo v okviru evropskega semestra, ter izpolnjevala pogoje iz uvodne izjave 10.

| (8) | Italija je v osnutku proračunskega načrta za leto 2016 zaprosila za dodaten odklon 0,3 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevali odhodki za nacionalne naložbe v projektih, ki jih sofinancira EU. Informacije iz programa stabilnosti za leto 2016 potrjujejo, da Italija odklon od prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016 uspešno uporablja za povečanje naložb. Vendar se še vedno porajajo določeni dvomi glede izvedljivosti celotnega napovedanega zneska sofinanciranih naložb v letu 2016. Italijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za začasni odklon 0,25 odstotne točke BDP v letu 2016, če bo načrtovane naložbe ustrezno izvedla ter izpolnjevala pogoje iz uvodne izjave 10. Komisija bo opravila naknadno oceno, da bi preverila dejanski znesek nacionalnih odhodkov v sofinanciranih naložbenih projektih ter s tem povezanih nadomestil, do katerih je Italija upravičena na podlagi tako imenovane „naložbene klavzule“. |
| --- | --- |

(8)

Italija je v osnutku proračunskega načrta za leto 2016 zaprosila za dodaten odklon 0,3 odstotne točke BDP od zahtevane prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016, da bi se upoštevali odhodki za nacionalne naložbe v projektih, ki jih sofinancira EU. Informacije iz programa stabilnosti za leto 2016 potrjujejo, da Italija odklon od prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju za leto 2016 uspešno uporablja za povečanje naložb. Vendar se še vedno porajajo določeni dvomi glede izvedljivosti celotnega napovedanega zneska sofinanciranih naložb v letu 2016. Italijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za začasni odklon 0,25 odstotne točke BDP v letu 2016, če bo načrtovane naložbe ustrezno izvedla ter izpolnjevala pogoje iz uvodne izjave 10. Komisija bo opravila naknadno oceno, da bi preverila dejanski znesek nacionalnih odhodkov v sofinanciranih naložbenih projektih ter s tem povezanih nadomestil, do katerih je Italija upravičena na podlagi tako imenovane „naložbene klavzule“.

| (9) | Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da imajo tako izredni pritok beguncev kot izredni varnostni ukrepi precejšen učinek na proračun in da bi jih bilo treba šteti za neobičajen dogodek, na katerega država ne more vplivati, kot je opredeljeno v členih 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97. Komisija meni, da je dodatni učinek v skladu z ocenami iz programa stabilnosti in znaša 0,03 % BDP v letu 2015 ter 0,04 % v letu 2016 za odhodke, povezane z begunci, in 0,06 % BDP v letu 2016 za varnostne ukrepe. V zvezi s tem je Italija zaprosila za začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na italijanske javne finance je znaten, njihova vzdržnost pa ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana, da bi se upoštevali dodatni stroški, povezani z begunci. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili italijanski organi. |
| --- | --- |

(9)

Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da imajo tako izredni pritok beguncev kot izredni varnostni ukrepi precejšen učinek na proračun in da bi jih bilo treba šteti za neobičajen dogodek, na katerega država ne more vplivati, kot je opredeljeno v členih 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97. Komisija meni, da je dodatni učinek v skladu z ocenami iz programa stabilnosti in znaša 0,03 % BDP v letu 2015 ter 0,04 % v letu 2016 za odhodke, povezane z begunci, in 0,06 % BDP v letu 2016 za varnostne ukrepe. V zvezi s tem je Italija zaprosila za začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na italijanske javne finance je znaten, njihova vzdržnost pa ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana, da bi se upoštevali dodatni stroški, povezani z begunci. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili italijanski organi.

| (10) | Komisija je v svojem mnenju o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2016 navedla, da bo pri celoviti oceni možnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upoštevala morebitno upravičenost Italije do prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast, pri čemer bo posebno pozornost namenila vprašanju, ali se odklon od prilagoditvene poti učinkovito uporablja za povečanje naložb; vprašanju obstoja verodostojnih načrtov za obnovitev prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ter napredka pri izvajanju načrta strukturnih reform ob upoštevanju priporočil Sveta. Komisija ocenjuje, da je Italija upravičena do dodatne olajšave 0,35 odstotne točke BDP v letu 2016, pri čemer upošteva napredek pri izvajanju načrta strukturnih reform, načrtovane naložbe, kot tudi zavezanost države, da zagotovi skladnost s prilagoditveno potjo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017, kar bo Komisija ponovno ocenila jeseni. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v svojem mnenju o osnutku proračunskega načrta Italije za leto 2016 navedla, da bo pri celoviti oceni možnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upoštevala morebitno upravičenost Italije do prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast, pri čemer bo posebno pozornost namenila vprašanju, ali se odklon od prilagoditvene poti učinkovito uporablja za povečanje naložb; vprašanju obstoja verodostojnih načrtov za obnovitev prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ter napredka pri izvajanju načrta strukturnih reform ob upoštevanju priporočil Sveta. Komisija ocenjuje, da je Italija upravičena do dodatne olajšave 0,35 odstotne točke BDP v letu 2016, pri čemer upošteva napredek pri izvajanju načrta strukturnih reform, načrtovane naložbe, kot tudi zavezanost države, da zagotovi skladnost s prilagoditveno potjo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017, kar bo Komisija ponovno ocenila jeseni.

| (11) | V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 napovedan strukturni primanjkljaj -0,7 % BDP v letu 2016 kaže na tveganje določenega odklona Italije od njenih obveznosti v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, tudi potem ko se upošteva odklon, odobren za naložbe in izvajanje strukturnih reform. Za leto 2017 napoved Komisije od predpostavki nespremenjene politike kaže nični strukturni napor, zaradi česar bi bilo prisotno tveganje znatnega odklona od zahtevane strukturne prilagoditve 0,6 % BDP. Po napovedi Italija v letih 2016 in 2017 ne bo izpolnjevala določb glede dolga. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 napovedan strukturni primanjkljaj -0,7 % BDP v letu 2016 kaže na tveganje določenega odklona Italije od njenih obveznosti v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, tudi potem ko se upošteva odklon, odobren za naložbe in izvajanje strukturnih reform. Za leto 2017 napoved Komisije od predpostavki nespremenjene politike kaže nični strukturni napor, zaradi česar bi bilo prisotno tveganje znatnega odklona od zahtevane strukturne prilagoditve 0,6 % BDP. Po napovedi Italija v letih 2016 in 2017 ne bo izpolnjevala določb glede dolga.

| (12) | Svet na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2016 in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Italija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Komisija bo na podlagi jesenske napovedi iz leta 2016 ponovno ocenila, ali Italija izpolnjuje vse potrebno za zahtevano prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, ko bodo na voljo dodatne informacije o nadaljevanju izvajanja prilagoditvene poti Italije za dosego srednjeročnega cilja za leto 2017, vključno z osnutkom proračunskega načrta za leto 2017. |
| --- | --- |

(12)

Svet na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2016 in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Italija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Komisija bo na podlagi jesenske napovedi iz leta 2016 ponovno ocenila, ali Italija izpolnjuje vse potrebno za zahtevano prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, ko bodo na voljo dodatne informacije o nadaljevanju izvajanja prilagoditvene poti Italije za dosego srednjeročnega cilja za leto 2017, vključno z osnutkom proračunskega načrta za leto 2017.

| (13) | Čeprav Italija izvaja pobude za reformo fiskalnega okvira, je sprejela le omejene ukrepe za zagotovitev prispevka pregleda porabe k fiskalni konsolidaciji. Predvsem so bili cilji pregleda porabe dodatno znižani in dejstvo, da pregledi porabe niso v celoti vključeni v proračunski postopek, vpliva na splošno učinkovitost tega ukrepa. Obsežna reforma proračunskega postopka je v pripravi od leta 2009 in naj bi po pričakovanjih obravnavala te pomanjkljivosti ter proračunski postopek opremila z bolj v uspešnost usmerjenim pristopom. Za izboljšanje vzdržnosti javnega dolga je prav tako pomembno, da Italija pospeši načrt privatizacije. Davčni sistem Italije ovira gospodarsko učinkovitost in se še naprej sooča s številnimi izzivi. Ti so povezani z zelo slabim izpolnjevanjem davčnih obveznosti in zapoznelo reformo davčnih odhodkov, zlasti v zvezi z znižano stopnjo davka na dodano vrednost in zastarelim sistemom katastrske vrednosti. Vse to so bili vidiki pooblastilnega zakona za reformo davčnega sistema, ki jih Italija ni izvedla oziroma jih je izvedla le delno. Poleg tega se nedavni ukrepi, kot je odprava davka na nepremičnine na prvo hišo, zdijo v nasprotju s ciljem razširitve davčne osnove in premikom davčne obremenitve s produktivnih dejavnikov na premoženje in potrošnjo. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav Italija izvaja pobude za reformo fiskalnega okvira, je sprejela le omejene ukrepe za zagotovitev prispevka pregleda porabe k fiskalni konsolidaciji. Predvsem so bili cilji pregleda porabe dodatno znižani in dejstvo, da pregledi porabe niso v celoti vključeni v proračunski postopek, vpliva na splošno učinkovitost tega ukrepa. Obsežna reforma proračunskega postopka je v pripravi od leta 2009 in naj bi po pričakovanjih obravnavala te pomanjkljivosti ter proračunski postopek opremila z bolj v uspešnost usmerjenim pristopom. Za izboljšanje vzdržnosti javnega dolga je prav tako pomembno, da Italija pospeši načrt privatizacije. Davčni sistem Italije ovira gospodarsko učinkovitost in se še naprej sooča s številnimi izzivi. Ti so povezani z zelo slabim izpolnjevanjem davčnih obveznosti in zapoznelo reformo davčnih odhodkov, zlasti v zvezi z znižano stopnjo davka na dodano vrednost in zastarelim sistemom katastrske vrednosti. Vse to so bili vidiki pooblastilnega zakona za reformo davčnega sistema, ki jih Italija ni izvedla oziroma jih je izvedla le delno. Poleg tega se nedavni ukrepi, kot je odprava davka na nepremičnine na prvo hišo, zdijo v nasprotju s ciljem razširitve davčne osnove in premikom davčne obremenitve s produktivnih dejavnikov na premoženje in potrošnjo.

| (14) | Reforma javne uprave je pomemben korak, ki bi Italiji, če sprejme in izvede potrebne uredbe–zakone, omogočil, da izkoristi pričakovane koristi v smislu povečane učinkovitosti in kakovosti javnega sektorja. Uredbe-zakoni, ki jih je vlada predlagala januarja 2016, o državnih podjetjih in lokalnih javnih službah, kot tudi prihodnja uredba-zakon o zaposlovanju v javnem sektorju, so zlasti pomembni za odpravo ključnih vzrokov neučinkovitosti. Medtem ko je država nedavno sprejela ukrepe za boj proti korupciji, vključno z dvigom kazni in podaljšanjem zastaralnih rokov za nekatera kazniva dejanja korupcije, pa je bila dolgoročna sistemska revizija pravil o zastaranju ustavljena. Pomembno vprašanje so računovodske goljufije. V pravosodnem sistemu ostajajo glavni izziv dolgi sodni postopki in veliko število nerešenih civilnih in gospodarskih zadev. Natančno spremljanje učinka ukrepov, sprejetih v zadnjih letih, da bi se odpravile te težave, bo pomagalo oceniti, ali jih je treba dopolniti z dodatnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(14)

Reforma javne uprave je pomemben korak, ki bi Italiji, če sprejme in izvede potrebne uredbe–zakone, omogočil, da izkoristi pričakovane koristi v smislu povečane učinkovitosti in kakovosti javnega sektorja. Uredbe-zakoni, ki jih je vlada predlagala januarja 2016, o državnih podjetjih in lokalnih javnih službah, kot tudi prihodnja uredba-zakon o zaposlovanju v javnem sektorju, so zlasti pomembni za odpravo ključnih vzrokov neučinkovitosti. Medtem ko je država nedavno sprejela ukrepe za boj proti korupciji, vključno z dvigom kazni in podaljšanjem zastaralnih rokov za nekatera kazniva dejanja korupcije, pa je bila dolgoročna sistemska revizija pravil o zastaranju ustavljena. Pomembno vprašanje so računovodske goljufije. V pravosodnem sistemu ostajajo glavni izziv dolgi sodni postopki in veliko število nerešenih civilnih in gospodarskih zadev. Natančno spremljanje učinka ukrepov, sprejetih v zadnjih letih, da bi se odpravile te težave, bo pomagalo oceniti, ali jih je treba dopolniti z dodatnimi ukrepi.

| (15) | Določen napredek je bil dosežen pri izboljševanju kakovosti sredstev v bančnem sektorju. Čeprav se je v zadnjih mesecih število novih slabih bančnih posojil zmanjšalo, jih je še vedno zelo veliko ter še vedno pritiskajo na dobičkonosnost in sredstva bank. Poleg tega postopki zaradi insolventnosti in okviri za izterjavo dolga, ki jih uporablja Italija, ne zadostujejo za hitro rešitev slabih posojil. Od sredine leta 2015 je Italija sprejela več zakonov za poenostavitev in pospešitev postopkov zaradi insolventnosti in postopkov prisilne izvršbe, prav tako je predlagala osnutek pooblastilnega zakona za organsko reformo stečajnih postopkov. Vendar učinki teh reform na dolžino postopkov in vrednosti izterjanih zneskov še niso vidni. Od začetka leta 2015 je Italija sprejela različne ukrepe, da bi odpravila slabosti pri upravljanju svojih bank, zlasti v zvezi z večjimi zadružnimi bankami, bankami s skladi kot delničarji in manjšimi vzajemnimi bankami. Celostna izvedba teh reform bi pripomogla k večji odpornosti sektorja in zagotovila učinkovitejše dodeljevanje posojil realnemu gospodarstvu. Medtem ko slaba stroškovna učinkovitost v bančnem sektorju ovira dobičkonosnost in ustvarjanje notranjega kapitala, nizka rast in nizke obrestne mere predstavljajo dodaten izziv. Nov okvir EU za reševanje bank (5) je spremenil profil tveganja obveznic, ki jih izdajo banke. Večino teh obveznic imajo v lasti majhne neprofesionalne stranke, kar poudarja pomen finančne pismenosti med splošno javnostjo. |
| --- | --- |

(15)

Določen napredek je bil dosežen pri izboljševanju kakovosti sredstev v bančnem sektorju. Čeprav se je v zadnjih mesecih število novih slabih bančnih posojil zmanjšalo, jih je še vedno zelo veliko ter še vedno pritiskajo na dobičkonosnost in sredstva bank. Poleg tega postopki zaradi insolventnosti in okviri za izterjavo dolga, ki jih uporablja Italija, ne zadostujejo za hitro rešitev slabih posojil. Od sredine leta 2015 je Italija sprejela več zakonov za poenostavitev in pospešitev postopkov zaradi insolventnosti in postopkov prisilne izvršbe, prav tako je predlagala osnutek pooblastilnega zakona za organsko reformo stečajnih postopkov. Vendar učinki teh reform na dolžino postopkov in vrednosti izterjanih zneskov še niso vidni. Od začetka leta 2015 je Italija sprejela različne ukrepe, da bi odpravila slabosti pri upravljanju svojih bank, zlasti v zvezi z večjimi zadružnimi bankami, bankami s skladi kot delničarji in manjšimi vzajemnimi bankami. Celostna izvedba teh reform bi pripomogla k večji odpornosti sektorja in zagotovila učinkovitejše dodeljevanje posojil realnemu gospodarstvu. Medtem ko slaba stroškovna učinkovitost v bančnem sektorju ovira dobičkonosnost in ustvarjanje notranjega kapitala, nizka rast in nizke obrestne mere predstavljajo dodaten izziv. Nov okvir EU za reševanje bank (5) je spremenil profil tveganja obveznic, ki jih izdajo banke. Večino teh obveznic imajo v lasti majhne neprofesionalne stranke, kar poudarja pomen finančne pismenosti med splošno javnostjo.

| (16) | Italija je leta 2015 izvedla poglobljeno reformo svojih pravil in institucij trga dela, tako imenovano reformo „zakona o delovnih mestih“. Izvedba reforme aktivnih politik trga dela je ključnega pomena za aktivacijo tistih, ki so zelo oddaljeni od trga dela, zlasti dolgotrajno brezposelnih in mladih. Trenutno obstajajo različni upravni, politični in s sredstvi povezani izzivi. To zlasti zahteva okrepitev javnih zavodov za zaposlovanje in pozorno spremljanje opravljanja storitev. Italija je reformirala sistem vajeništva, da bi vanj vključila tudi odrasle, ki so izgubili zaposlitev, in ustvarila več priložnosti za mlade, vendar reforma še ni zaključena. Pogajanja na ravni podjetij v Italiji niso ustrezno razvita in ovirajo sprejemanje inovativnih rešitev na ravni podjetij, ki bi lahko izboljšale produktivnost in zagotovile, da se plače bolje odzivajo na pogoje na trgu dela. Na tem področju je potrebno ukrepati v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu s socialnimi praksami. Socialni partnerji še niso dosegli sporazuma o reformi kolektivnega pogajanja. Po nacionalnem programu reform bo reforma sprejeta konec leta 2016. Udeležba žensk na trgu dela je med najnižjimi v EU. Ženske prevladujejo na netipičnih in prekarnih delovnih mestih, predstavljajo večino nestandardnih delavcev in zanje je še zlasti verjetno, da bodo vpletene v neformalno ekonomijo. Davčni sistem in sistem nadomestil odvračata od zaposlitve prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, zakon o delovnih mestih pa tega vprašanja ne obravnava ustrezno. Omejena razpoložljivost dostopnih storitev oskrbe prav tako ovira udeležbo žensk z otroci in starejšimi sorodniki na trgu dela. Stopnje revščine so visoke – več kot četrtino Italijanov ogrožata revščina ali socialna izključenost – zagotavljanje socialne pomoči pa ostaja šibko in razdrobljeno. Sprejetje in izvajanje nacionalne strategije proti revščini in racionalizacija socialnih izdatkov bi lahko bila prva koraka proti postopnemu izvajanju sheme ustrezne socialne pomoči, ki temelji na aktivnem vključevanju, na nacionalni ravni na splošen proračunsko nevtralen način. Država je dosegla precejšen napredek pri reformi izobraževanja. Šolska reforma je bila sprejeta julija 2015, izvedbeni odloki pa bodo sprejeti do januarja 2017. |
| --- | --- |

(16)

Italija je leta 2015 izvedla poglobljeno reformo svojih pravil in institucij trga dela, tako imenovano reformo „zakona o delovnih mestih“. Izvedba reforme aktivnih politik trga dela je ključnega pomena za aktivacijo tistih, ki so zelo oddaljeni od trga dela, zlasti dolgotrajno brezposelnih in mladih. Trenutno obstajajo različni upravni, politični in s sredstvi povezani izzivi. To zlasti zahteva okrepitev javnih zavodov za zaposlovanje in pozorno spremljanje opravljanja storitev. Italija je reformirala sistem vajeništva, da bi vanj vključila tudi odrasle, ki so izgubili zaposlitev, in ustvarila več priložnosti za mlade, vendar reforma še ni zaključena. Pogajanja na ravni podjetij v Italiji niso ustrezno razvita in ovirajo sprejemanje inovativnih rešitev na ravni podjetij, ki bi lahko izboljšale produktivnost in zagotovile, da se plače bolje odzivajo na pogoje na trgu dela. Na tem področju je potrebno ukrepati v posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu s socialnimi praksami. Socialni partnerji še niso dosegli sporazuma o reformi kolektivnega pogajanja. Po nacionalnem programu reform bo reforma sprejeta konec leta 2016. Udeležba žensk na trgu dela je med najnižjimi v EU. Ženske prevladujejo na netipičnih in prekarnih delovnih mestih, predstavljajo večino nestandardnih delavcev in zanje je še zlasti verjetno, da bodo vpletene v neformalno ekonomijo. Davčni sistem in sistem nadomestil odvračata od zaposlitve prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu, zakon o delovnih mestih pa tega vprašanja ne obravnava ustrezno. Omejena razpoložljivost dostopnih storitev oskrbe prav tako ovira udeležbo žensk z otroci in starejšimi sorodniki na trgu dela. Stopnje revščine so visoke – več kot četrtino Italijanov ogrožata revščina ali socialna izključenost – zagotavljanje socialne pomoči pa ostaja šibko in razdrobljeno. Sprejetje in izvajanje nacionalne strategije proti revščini in racionalizacija socialnih izdatkov bi lahko bila prva koraka proti postopnemu izvajanju sheme ustrezne socialne pomoči, ki temelji na aktivnem vključevanju, na nacionalni ravni na splošen proračunsko nevtralen način. Država je dosegla precejšen napredek pri reformi izobraževanja. Šolska reforma je bila sprejeta julija 2015, izvedbeni odloki pa bodo sprejeti do januarja 2017.

| (17) | Italija je dosegla le omejen napredek pri spodbujanju konkurence v storitvenem sektorju. Zakon o konkurenci iz leta 2015 je trenutno še vedno v razpravi v parlamentu. Številne določbe, na primer o pravnih poklicih, so se oslabile skozi parlamentarni postopek. Številna področja so še vedno prekomerno zaščitena ali regulirana, in sicer regulirani poklici, zdravstveni sektor, lokalni javni transport in taksiji, pristanišča in letališča. Maloprodajni sektor ovirajo številne neučinkovitosti, ki jih povzroča stroga ureditev trga. Javni postopek dodeljevanja pravic glede proste dostopnosti za gospodarske dejavnosti ne spodbuja konkurence, zlasti zaradi shem podeljevanja dovoljenj brez konkurenčnih in preglednih postopkov. Ukrepe za odpiranje trga mora podpirati podjetjem prijazno okolje. Italija je v okviru načrta za poenostavitev za obdobje 2015–2017 dosegla določen napredek na področju poenostavitve, ki omogoča lažje in enostavnejše sodelovanje med osrednjo in regionalnimi vladami. Vendar italijansko poslovno okolje ne spodbuja dovolj rasti in naložb ter trpi zaradi razdrobljenega in razslojenega sistema zakonov in uredb, ki izhajajo iz različnih ravni vlade. Upravno in regulativno breme še vedno otežuje delo gospodarskih operaterjev. Pozitivne plati države na področju ustanavljanja podjetja ali reševanja v primeru insolventnosti razvodenijo slabosti pri izdaji gradbenih dovoljenj, uveljavljanju pogodb, plačevanju davkov ali pridobivanju posojil. Izvajanje nacionalne strategije za javna naročila, sprejete na začetku leta 2016, bi lahko prispevalo k reševanju nekaterih sistemskih in razširjenih slabosti. |
| --- | --- |

(17)

Italija je dosegla le omejen napredek pri spodbujanju konkurence v storitvenem sektorju. Zakon o konkurenci iz leta 2015 je trenutno še vedno v razpravi v parlamentu. Številne določbe, na primer o pravnih poklicih, so se oslabile skozi parlamentarni postopek. Številna področja so še vedno prekomerno zaščitena ali regulirana, in sicer regulirani poklici, zdravstveni sektor, lokalni javni transport in taksiji, pristanišča in letališča. Maloprodajni sektor ovirajo številne neučinkovitosti, ki jih povzroča stroga ureditev trga. Javni postopek dodeljevanja pravic glede proste dostopnosti za gospodarske dejavnosti ne spodbuja konkurence, zlasti zaradi shem podeljevanja dovoljenj brez konkurenčnih in preglednih postopkov. Ukrepe za odpiranje trga mora podpirati podjetjem prijazno okolje. Italija je v okviru načrta za poenostavitev za obdobje 2015–2017 dosegla določen napredek na področju poenostavitve, ki omogoča lažje in enostavnejše sodelovanje med osrednjo in regionalnimi vladami. Vendar italijansko poslovno okolje ne spodbuja dovolj rasti in naložb ter trpi zaradi razdrobljenega in razslojenega sistema zakonov in uredb, ki izhajajo iz različnih ravni vlade. Upravno in regulativno breme še vedno otežuje delo gospodarskih operaterjev. Pozitivne plati države na področju ustanavljanja podjetja ali reševanja v primeru insolventnosti razvodenijo slabosti pri izdaji gradbenih dovoljenj, uveljavljanju pogodb, plačevanju davkov ali pridobivanju posojil. Izvajanje nacionalne strategije za javna naročila, sprejete na začetku leta 2016, bi lahko prispevalo k reševanju nekaterih sistemskih in razširjenih slabosti.

| (18) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Italije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Italija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5. |
| --- | --- |

(18)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Italije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Italija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Italiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5.

| (19) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti Italije, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(19)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti Italije, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (20) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 – |
| --- | --- |

(20)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 –

PRIPOROČA, da Italija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | V letu 2016 omeji začasni odklon od zahtevane prilagoditve 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na znesek v višini 0,75 % BDP, dovoljen za naložbe in izvajanje strukturnih reform, pod pogojem da nato nadaljuje prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % ali več BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Dokonča reformo proračunskega postopka v letu 2016 in zagotovi, da bo vanj v celoti vključen pregled porabe. Zagotovi pravočasno izvajanje programa privatizacije in uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje dolga sektorja država. Prenese davčno obremenitev s produktivnih dejavnikov na potrošnjo in premoženje. Zmanjša število in obseg davčnih odhodkov in zaključi reformo katastrskega sistema do sredine leta 2017. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z elektronsko izdajo računov in elektronskim plačevanjem. |
| --- | --- |

1.

V letu 2016 omeji začasni odklon od zahtevane prilagoditve 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja na znesek v višini 0,75 % BDP, dovoljen za naložbe in izvajanje strukturnih reform, pod pogojem da nato nadaljuje prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % ali več BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Dokonča reformo proračunskega postopka v letu 2016 in zagotovi, da bo vanj v celoti vključen pregled porabe. Zagotovi pravočasno izvajanje programa privatizacije in uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje dolga sektorja država. Prenese davčno obremenitev s produktivnih dejavnikov na potrošnjo in premoženje. Zmanjša število in obseg davčnih odhodkov in zaključi reformo katastrskega sistema do sredine leta 2017. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z elektronsko izdajo računov in elektronskim plačevanjem.

| 2. | Izvede reformo javne uprave s sprejetjem in izvajanjem vseh potrebnih zakonodajnih uredb, zlasti tistih, ki reformirajo podjetja v javni lasti, lokalne javne storitve in upravljanje kadrovskih virov. Pospeši boj proti korupciji, tudi z revizijo pravil o zastaranju do konca leta 2016. Skrajša dolžino civilnih sodnih postopkov z izvajanjem reform in učinkovitim upravljanjem zadev. |
| --- | --- |

2.

Izvede reformo javne uprave s sprejetjem in izvajanjem vseh potrebnih zakonodajnih uredb, zlasti tistih, ki reformirajo podjetja v javni lasti, lokalne javne storitve in upravljanje kadrovskih virov. Pospeši boj proti korupciji, tudi z revizijo pravil o zastaranju do konca leta 2016. Skrajša dolžino civilnih sodnih postopkov z izvajanjem reform in učinkovitim upravljanjem zadev.

| 3. | Pospeši zmanjševanje obsega slabih posojil, vključno z izboljšanjem okvira za obravnavo insolventnosti in izterjave dolgov. Hitro dokonča izvajanje tekočih reform upravljanja podjetij v bančnem sektorju. |
| --- | --- |

3.

Pospeši zmanjševanje obsega slabih posojil, vključno z izboljšanjem okvira za obravnavo insolventnosti in izterjave dolgov. Hitro dokonča izvajanje tekočih reform upravljanja podjetij v bančnem sektorju.

| 4. | Izvede reformo aktivnih politik trga dela, zlasti z okrepitvijo učinkovitosti zavodov za zaposlovanje. Olajša zaposlovanje prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu. Sprejme in izvaja nacionalno strategijo boja proti revščini ter pregleda in racionalizira socialne izdatke. |
| --- | --- |

4.

Izvede reformo aktivnih politik trga dela, zlasti z okrepitvijo učinkovitosti zavodov za zaposlovanje. Olajša zaposlovanje prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu. Sprejme in izvaja nacionalno strategijo boja proti revščini ter pregleda in racionalizira socialne izdatke.

| 5. | Nemudoma sprejme in izvaja zakon o konkurenci, ki je v pripravi. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje konkurenčnosti v reguliranih poklicih, transportnem, zdravstvenem in maloprodajnem sektorju ter v sistemu podeljevanja koncesij. |
| --- | --- |

5.

Nemudoma sprejme in izvaja zakon o konkurenci, ki je v pripravi. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje konkurenčnosti v reguliranih poklicih, transportnem, zdravstvenem in maloprodajnem sektorju ter v sistemu podeljevanja koncesij.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/7

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Španije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Španije za leto 2016

(2016/C 299/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Španija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Španijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Španija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Španijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti visoka zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, zaradi visoke brezposelnosti še vedno predstavljata šibko točko. Pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na špansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo. Kljub izboljšanju salda tekočega računa naj po napovedih neto zunanje obveznosti ne bi dosegle preudarnih ravni v kratkoročnem obdobju. Razdolževanje zasebnega sektorja je v teku, pri čemer ga delno podpirajo ugodni pogoji za rast, vendar so potrebe po razdolževanju velike, prav tako ostaja javni dolg visok. Španija je sprejela ukrepe v finančnem sektorju, pa tudi v okvirih, ki urejajo insolventnost podjetij in fizičnih oseb, vendar so potrebni dodatni ukrepi na področju inovacij in spretnosti ter v zvezi s skladnostjo s Paktom za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Španijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Španije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti visoka zunanji in notranji dolg, tako javni kot zasebni, zaradi visoke brezposelnosti še vedno predstavljata šibko točko. Pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na špansko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo. Kljub izboljšanju salda tekočega računa naj po napovedih neto zunanje obveznosti ne bi dosegle preudarnih ravni v kratkoročnem obdobju. Razdolževanje zasebnega sektorja je v teku, pri čemer ga delno podpirajo ugodni pogoji za rast, vendar so potrebe po razdolževanju velike, prav tako ostaja javni dolg visok. Španija je sprejela ukrepe v finančnem sektorju, pa tudi v okvirih, ki urejajo insolventnost podjetij in fizičnih oseb, vendar so potrebni dodatni ukrepi na področju inovacij in spretnosti ter v zvezi s skladnostjo s Paktom za stabilnost in rast.

| (3) | Španija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016, 30. aprila 2016 pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Španija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016, 30. aprila 2016 pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, zagotovila v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Španija v svojem programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje v letu 2016 doseči ciljni nominalni primanjkljaj 3,6 % BDP, v letu 2017 pa 2,9 % BDP. Po načrtu naj bi čezmerni primanjkljaj torej odpravila eno leto pozneje, kot trenutno priporoča Svet, saj v letih 2014 in 2015 ni dosegla ciljev glede fiskalnega napora in nominalnega primanjkljaja. Da bi dosegla te cilje, mora uvesti stalno varčevanje v višini 0,4 % BDP na osrednji in regionalni ravni države, kar je napovedala kot odgovor na samostojno priporočilo Komisije z dne 9. marca 2016. Po načrtu naj bi primanjkljaj zatem upadal, dokler leta 2019 ne bi dosegel 1,6 % BDP. Vendar Španija srednjeročnega cilja uravnoteženega proračunskega položaja v strukturnem smislu po načrtih ne bo dosegla v časovnem obdobju programa stabilnosti. Zlasti naj bi se po napovedih preračunani strukturni saldo v letih 2016 in 2017 izboljšal le delno, in sicer na približno -2,5 % BDP, ter naj bi nato počasi upadel na -2,75 % BDP leta 2019. Delež javnega dolga v BDP se je v letu 2015 le malce znižal na 99,2 % BDP. Po pričakovanju naj bi v letih 2016 in 2017 rahlo upadel, v naslednjih dveh letih pa naj bi se upadanje pospešilo, tako da bi leta 2019 delež javnega dolga v BDP znašal 96 %, ko naj bi primarni saldo zabeležil presežek. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2016 in 2017 verjeten, za poznejše obdobje pa nekoliko optimističen; potrdila ga je tudi španska neodvisna fiskalna institucija AIReF. Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 napoveduje primanjkljaj v višini 3,9 % BDP v letu 2016 in 3,1 % BDP v letu 2017, kar je nad nominalnimi cilji iz programa stabilnosti. Španija tako ne bo odpravila čezmernega primanjkljaja do leta 2016, kot ji je priporočil Svet. Tveganja, ki ogrožajo cilje glede primanjkljaja iz programa, večinoma izhajajo iz negotovosti, ki obkrožajo izvajanje varčevalnih ukrepov iz marca/aprila 2016. Ker naj bi se po napovedih strukturni primanjkljaj v obeh letih nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato so za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Za Španijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Španija v svojem programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje v letu 2016 doseči ciljni nominalni primanjkljaj 3,6 % BDP, v letu 2017 pa 2,9 % BDP. Po načrtu naj bi čezmerni primanjkljaj torej odpravila eno leto pozneje, kot trenutno priporoča Svet, saj v letih 2014 in 2015 ni dosegla ciljev glede fiskalnega napora in nominalnega primanjkljaja. Da bi dosegla te cilje, mora uvesti stalno varčevanje v višini 0,4 % BDP na osrednji in regionalni ravni države, kar je napovedala kot odgovor na samostojno priporočilo Komisije z dne 9. marca 2016. Po načrtu naj bi primanjkljaj zatem upadal, dokler leta 2019 ne bi dosegel 1,6 % BDP. Vendar Španija srednjeročnega cilja uravnoteženega proračunskega položaja v strukturnem smislu po načrtih ne bo dosegla v časovnem obdobju programa stabilnosti. Zlasti naj bi se po napovedih preračunani strukturni saldo v letih 2016 in 2017 izboljšal le delno, in sicer na približno -2,5 % BDP, ter naj bi nato počasi upadel na -2,75 % BDP leta 2019. Delež javnega dolga v BDP se je v letu 2015 le malce znižal na 99,2 % BDP. Po pričakovanju naj bi v letih 2016 in 2017 rahlo upadel, v naslednjih dveh letih pa naj bi se upadanje pospešilo, tako da bi leta 2019 delež javnega dolga v BDP znašal 96 %, ko naj bi primarni saldo zabeležil presežek. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leti 2016 in 2017 verjeten, za poznejše obdobje pa nekoliko optimističen; potrdila ga je tudi španska neodvisna fiskalna institucija AIReF. Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 napoveduje primanjkljaj v višini 3,9 % BDP v letu 2016 in 3,1 % BDP v letu 2017, kar je nad nominalnimi cilji iz programa stabilnosti. Španija tako ne bo odpravila čezmernega primanjkljaja do leta 2016, kot ji je priporočil Svet. Tveganja, ki ogrožajo cilje glede primanjkljaja iz programa, večinoma izhajajo iz negotovosti, ki obkrožajo izvajanje varčevalnih ukrepov iz marca/aprila 2016. Ker naj bi se po napovedih strukturni primanjkljaj v obeh letih nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Španija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato so za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (6) | V skladu s členom 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5) bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Španija kot odgovor na zadnje priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU. Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (5) bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Španija kot odgovor na zadnje priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU. Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (7) | Od leta 2012 je Španija krepila svoj fiskalni okvir, da bi med drugim preprečila odklone in zagotovila skladnost vseh ravni sektorja države z zastavljenimi cilji glede primanjkljaja, dolga in odhodkov. Poleg tega je Španija sredi leta 2015 odobrila pravilo za (prostovoljno, od leta 2016 pa obvezno za večino regij) uporabo na regionalni ravni, da bi omejila rast odhodkov za zdravstveno varstvo in farmacevtske izdelke, novembra 2015 pa je bil podpisan sporazum med vlado in farmacevtsko industrijo, ki bi pomagal racionalizirati porabo za farmacevtske izdelke. Kljub temu je v letu 2015 večina regij, pa tudi sektor socialnega varstva, precej zaostajalo za zastavljenimi domačimi fiskalnimi cilji. Podsektorji sektorja država tako na centralni, regionalni kot lokalni ravni niso upoštevali pravila glede odhodkov iz zakona o stabilnosti, tako da se je rast odhodkov za farmacevtske izdelke v bolnišnicah še dodatno povečala, tudi če se ne upošteva učinek novih zdravljenj hepatitisa C. |
| --- | --- |

(7)

Od leta 2012 je Španija krepila svoj fiskalni okvir, da bi med drugim preprečila odklone in zagotovila skladnost vseh ravni sektorja države z zastavljenimi cilji glede primanjkljaja, dolga in odhodkov. Poleg tega je Španija sredi leta 2015 odobrila pravilo za (prostovoljno, od leta 2016 pa obvezno za večino regij) uporabo na regionalni ravni, da bi omejila rast odhodkov za zdravstveno varstvo in farmacevtske izdelke, novembra 2015 pa je bil podpisan sporazum med vlado in farmacevtsko industrijo, ki bi pomagal racionalizirati porabo za farmacevtske izdelke. Kljub temu je v letu 2015 večina regij, pa tudi sektor socialnega varstva, precej zaostajalo za zastavljenimi domačimi fiskalnimi cilji. Podsektorji sektorja država tako na centralni, regionalni kot lokalni ravni niso upoštevali pravila glede odhodkov iz zakona o stabilnosti, tako da se je rast odhodkov za farmacevtske izdelke v bolnišnicah še dodatno povečala, tudi če se ne upošteva učinek novih zdravljenj hepatitisa C.

| (8) | Na področju javnih naročil ima Španija kakovostno zakonodajo, prav tako ima na voljo učinkovite postopke za pregled. Država si prizadeva za racionalizacijo javnih naročil, zlasti prek skupnih mehanizmov za javno naročanje. Vendar so med upravami še vedno razlike pri izvajanju javnih naročil, nezadostni nadzorni mehanizmi pa ovirajo pravilno izvajanje pravil javnega naročanja. Število domnevnih kršitev zakonodaje EU na področju javnih naročil, prijavljenih Komisiji v zadnjih letih, je razmeroma visoko. Poleg tega je špansko računsko sodišče poudarilo nekatere slabosti, kot so pogosta uporaba postopka s pogajanji brez objave, ponavljajoče se spremembe naročil, drobitev naročil v več manjših naročil ter nezadostna natančnost in jasnost razpisne dokumentacije ter upravnih odločitev. |
| --- | --- |

(8)

Na področju javnih naročil ima Španija kakovostno zakonodajo, prav tako ima na voljo učinkovite postopke za pregled. Država si prizadeva za racionalizacijo javnih naročil, zlasti prek skupnih mehanizmov za javno naročanje. Vendar so med upravami še vedno razlike pri izvajanju javnih naročil, nezadostni nadzorni mehanizmi pa ovirajo pravilno izvajanje pravil javnega naročanja. Število domnevnih kršitev zakonodaje EU na področju javnih naročil, prijavljenih Komisiji v zadnjih letih, je razmeroma visoko. Poleg tega je špansko računsko sodišče poudarilo nekatere slabosti, kot so pogosta uporaba postopka s pogajanji brez objave, ponavljajoče se spremembe naročil, drobitev naročil v več manjših naročil ter nezadostna natančnost in jasnost razpisne dokumentacije ter upravnih odločitev.

| (9) | Španija je dosegla precejšen napredek pri prestrukturiranju finančnega sektorja. Sprejela je zakon o reševanju bank, da bi okrepila njihovo upravljanje in zmanjšala nadzorne deleže bančnih skladov. Izvajanje načrtov za prestrukturiranje bank, ki so prejele državno pomoč, dobro napreduje. Banka Španije je dopolnila obstoječi računovodski režim za kreditne institucije in je sprejela nov okvir za SAREB, špansko podjetje za upravljanje s premoženjem. Nov okvir bo omogočil SAREB, da ustrezno obravnava ovire, in pomagal prilagoditi njegove politike razdolževanja verodostojnim tržnim predpostavkam. |
| --- | --- |

(9)

Španija je dosegla precejšen napredek pri prestrukturiranju finančnega sektorja. Sprejela je zakon o reševanju bank, da bi okrepila njihovo upravljanje in zmanjšala nadzorne deleže bančnih skladov. Izvajanje načrtov za prestrukturiranje bank, ki so prejele državno pomoč, dobro napreduje. Banka Španije je dopolnila obstoječi računovodski režim za kreditne institucije in je sprejela nov okvir za SAREB, špansko podjetje za upravljanje s premoženjem. Nov okvir bo omogočil SAREB, da ustrezno obravnava ovire, in pomagal prilagoditi njegove politike razdolževanja verodostojnim tržnim predpostavkam.

| (10) | Reforme trga dela v zadnjih letih so omogočile, da se zaposlovanje bolje odziva na rast, ponovno pa se ustvarjajo nova delovna mesta, k čemur pripomoreta tudi večja fleksibilnost in zmerna rast plač. Kolektivne pogodbe podpirajo ta trend, tudi zaradi panožnega dogovora, podpisanega junija 2015. Nedavno povečanje splošne zaposlenosti večinoma sloni na začasnih pogodbah, čeprav se počasi povečuje število novo podpisanih pogodb za nedoločen čas. Vendar so spodbude za novo zaposlovanje za nedoločen čas omejene, delež zaposlenih za določen čas pa ostaja med najvišjimi v Uniji, pri čemer imajo zaposleni za določen čas zelo malo možnosti, da bi se jim pogodbe spremenile v pogodbe za nedoločen čas. Kratko trajanje pogodb za določen čas omejuje spodbude za vlaganje v človeški kapital, kar ovira rast produktivnosti. Kljub naglemu upadanju brezposelnost ostaja zelo visoka, zlasti med mladimi, prav tako pa je zelo visoko njeno povprečno trajanje. Vztrajno visoka stopnja dolgotrajne brezposelnosti pomeni, da tveganja brezposelnosti postanejo trajna, kar negativno vpliva na delovne in družbene pogoje. Skoraj 60 % dolgotrajno brezposelnih je nizko izobraženih, zaradi česar bi morale ustrezne aktivne in pasivne politike trga dela in politike usposabljanja obravnavati prevladujoča neskladja znanj in spretnosti in preprečiti upadanje znanj in spretnosti v tej skupini. Interakcija z delodajalci med pripravo programov usposabljanja je še vedno šibka. |
| --- | --- |

(10)

Reforme trga dela v zadnjih letih so omogočile, da se zaposlovanje bolje odziva na rast, ponovno pa se ustvarjajo nova delovna mesta, k čemur pripomoreta tudi večja fleksibilnost in zmerna rast plač. Kolektivne pogodbe podpirajo ta trend, tudi zaradi panožnega dogovora, podpisanega junija 2015. Nedavno povečanje splošne zaposlenosti večinoma sloni na začasnih pogodbah, čeprav se počasi povečuje število novo podpisanih pogodb za nedoločen čas. Vendar so spodbude za novo zaposlovanje za nedoločen čas omejene, delež zaposlenih za določen čas pa ostaja med najvišjimi v Uniji, pri čemer imajo zaposleni za določen čas zelo malo možnosti, da bi se jim pogodbe spremenile v pogodbe za nedoločen čas. Kratko trajanje pogodb za določen čas omejuje spodbude za vlaganje v človeški kapital, kar ovira rast produktivnosti. Kljub naglemu upadanju brezposelnost ostaja zelo visoka, zlasti med mladimi, prav tako pa je zelo visoko njeno povprečno trajanje. Vztrajno visoka stopnja dolgotrajne brezposelnosti pomeni, da tveganja brezposelnosti postanejo trajna, kar negativno vpliva na delovne in družbene pogoje. Skoraj 60 % dolgotrajno brezposelnih je nizko izobraženih, zaradi česar bi morale ustrezne aktivne in pasivne politike trga dela in politike usposabljanja obravnavati prevladujoča neskladja znanj in spretnosti in preprečiti upadanje znanj in spretnosti v tej skupini. Interakcija z delodajalci med pripravo programov usposabljanja je še vedno šibka.

| (11) | Učinkovitost aktivnih ukrepov trga dela in aktivacijskih ukrepov je močno odvisna od sposobnosti zavodov za zaposlovanje, da upravičencem ponudijo posamezniku prilagojeno pomoč. Izvajanje nedavnih reform aktivnih politik trga dela napreduje počasi, sposobnost državnih zavodov za zaposlovanje, da nudijo učinkovito, posamezniku prilagojeno svetovanje in pomoč pri iskanju zaposlitve, pa je še vedno omejena. Sodelovanje med regionalnimi državnimi zavodi za zaposlovanje in zasebnimi agencijami za posredovanje zaposlitev ostaja omejeno. Poleg tega se sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami razlikuje med posameznimi regijami, kar ovira zagotavljanje usklajene pomoči za tiste, ki so bolj oddaljeni od trga dela, zlasti za upravičence z minimalnim dohodkom. Med regijami obstajajo precejšnje razlike glede shem dohodkovne podpore, na primer glede ureditve izplačevanja, zahtev za upravičenost, kritja in primernosti, medtem ko težave pri prenosu socialnih transferjev ovirajo zaposlitveno mobilnost med regijami. Poleg tega so informacije o prehodu iz shem minimalnega dohodka na zaposlitev dokaj omejene. Španija trenutno pripravlja pregled nacionalnih in regionalnih shem dohodkovne podpore po državi, v katerem je zajela tako nacionalne kot regionalne ravni. Medtem ko je država sicer uvedla nekatere ukrepe, ostaja učinkovitost družinskih prejemkov in stanovanjskih dodatkov pri zmanjševanju revščine omejena, pomanjkanje ustreznih in cenovno dostopnih otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe pa zlasti ženske odvrača od iskanja zaposlitve. |
| --- | --- |

(11)

Učinkovitost aktivnih ukrepov trga dela in aktivacijskih ukrepov je močno odvisna od sposobnosti zavodov za zaposlovanje, da upravičencem ponudijo posamezniku prilagojeno pomoč. Izvajanje nedavnih reform aktivnih politik trga dela napreduje počasi, sposobnost državnih zavodov za zaposlovanje, da nudijo učinkovito, posamezniku prilagojeno svetovanje in pomoč pri iskanju zaposlitve, pa je še vedno omejena. Sodelovanje med regionalnimi državnimi zavodi za zaposlovanje in zasebnimi agencijami za posredovanje zaposlitev ostaja omejeno. Poleg tega se sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami razlikuje med posameznimi regijami, kar ovira zagotavljanje usklajene pomoči za tiste, ki so bolj oddaljeni od trga dela, zlasti za upravičence z minimalnim dohodkom. Med regijami obstajajo precejšnje razlike glede shem dohodkovne podpore, na primer glede ureditve izplačevanja, zahtev za upravičenost, kritja in primernosti, medtem ko težave pri prenosu socialnih transferjev ovirajo zaposlitveno mobilnost med regijami. Poleg tega so informacije o prehodu iz shem minimalnega dohodka na zaposlitev dokaj omejene. Španija trenutno pripravlja pregled nacionalnih in regionalnih shem dohodkovne podpore po državi, v katerem je zajela tako nacionalne kot regionalne ravni. Medtem ko je država sicer uvedla nekatere ukrepe, ostaja učinkovitost družinskih prejemkov in stanovanjskih dodatkov pri zmanjševanju revščine omejena, pomanjkanje ustreznih in cenovno dostopnih otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe pa zlasti ženske odvrača od iskanja zaposlitve.

| (12) | Vse hitrejše spremembe v sektorski sestavi zaposlenosti, katerim je Španija priča od leta 2008, spremljajo tudi vse večja neskladja glede znanj in spretnosti. Na splošno slaba znanja in spretnosti ovirajo prehod na dejavnosti z višjo dodano vrednostjo ter zavirajo rast produktivnosti. Kljub temu, da veliko ljudi pridobi terciarno izobrazbo, ponudba znanj in spretnosti ni dovolj usklajena s potrebami trga dela, poleg tega so stopnje zaposljivosti diplomantov, ki so nedavno pridobili terciarno izobrazbo, med najnižjimi v Evropi, pri čemer velik delež delovnih mest, ki jih ti diplomanti zasedajo, ne zahteva univerzitetne izobrazbe. Poleg tega ostaja sodelovanje med univerzami in podjetji šibko, kljub rahlemu izboljšanju v preteklih petih letih, h kateremu so delno pripomogle pobude za povečanje zastopanosti podjetij v upravnih odborih univerz. Slaba mobilnost akademikov, togost sistema upravljanja univerz in administrativne ovire, s katerimi se srečujejo uradi za prenos rezultatov raziskav (Oficinas de transferencia de resultados de investigación), skupaj tvorijo ovire za tesnejše sodelovanje. |
| --- | --- |

(12)

Vse hitrejše spremembe v sektorski sestavi zaposlenosti, katerim je Španija priča od leta 2008, spremljajo tudi vse večja neskladja glede znanj in spretnosti. Na splošno slaba znanja in spretnosti ovirajo prehod na dejavnosti z višjo dodano vrednostjo ter zavirajo rast produktivnosti. Kljub temu, da veliko ljudi pridobi terciarno izobrazbo, ponudba znanj in spretnosti ni dovolj usklajena s potrebami trga dela, poleg tega so stopnje zaposljivosti diplomantov, ki so nedavno pridobili terciarno izobrazbo, med najnižjimi v Evropi, pri čemer velik delež delovnih mest, ki jih ti diplomanti zasedajo, ne zahteva univerzitetne izobrazbe. Poleg tega ostaja sodelovanje med univerzami in podjetji šibko, kljub rahlemu izboljšanju v preteklih petih letih, h kateremu so delno pripomogle pobude za povečanje zastopanosti podjetij v upravnih odborih univerz. Slaba mobilnost akademikov, togost sistema upravljanja univerz in administrativne ovire, s katerimi se srečujejo uradi za prenos rezultatov raziskav (Oficinas de transferencia de resultados de investigación), skupaj tvorijo ovire za tesnejše sodelovanje.

| (13) | Politika na področju raziskav in inovacij se v Španiji sooča s številnimi izzivi. Interakcija med javnimi in zasebnimi raziskavami je slaba. Intenzivnost raziskav in razvoja v Španiji (poraba za raziskave in razvoj glede na BDP) in inovativnost še vedno upadata, k čemur prispevajo tudi razmeroma nizko število inovativnih podjetij in omejene spodbude za sodelovanje med javnimi raziskavami in podjetji. Španija je pri večini kazalnikov poslovne inovativnosti pod povprečjem. Zlasti je pomembna vrzel pri porabi za intenzivnost raziskav in razvoja v primerjavi z Unijo kot celoto, saj se nanaša na naložbe zasebnega sektorja v raziskave in razvoj (0,6 % v Španiji v primerjavi z 1,3 % v Uniji kot celoti). V Španiji se tvegani kapital še vedno redko uporablja, zlasti v zagonski fazi. Slabo usklajevanje politik za raziskave in inovacije v Španiji ter regionalna razdrobljenost organov in programov za spodbujanje inovacijskih dejavnosti in sodelovanja med podjetji in znanostjo ustvarjata precejšnje izzive za podjetja, zlasti manjša. Slabo sodelovanje podjetij pri inovacijskih dejavnostih lahko kaže na pomanjkanje zmogljivosti črpanja ter inovacijam prijaznih okvirnih pogojev in spodbud. Kot je poudaril ERAC (Odbor za evropski raziskovalni prostor) v medsebojnem pregledu španskega sistema za raziskave in inovacije iz leta 2014, najuspešnejše sisteme javnih raziskovalnih ustanov podpirajo višje stopnje vrednotenja in odgovornosti, kot jih je mogoče najti v Španiji. V tem kontekstu javno institucionalno financiranje univerz in javnih raziskovalnih ustanov navadno ne temelji na uspešnosti na področju raziskav in inovacij, kar zmanjšuje spodbude za izboljšanje kakovosti in pomembnosti znanstvenih rezultatov. |
| --- | --- |

(13)

Politika na področju raziskav in inovacij se v Španiji sooča s številnimi izzivi. Interakcija med javnimi in zasebnimi raziskavami je slaba. Intenzivnost raziskav in razvoja v Španiji (poraba za raziskave in razvoj glede na BDP) in inovativnost še vedno upadata, k čemur prispevajo tudi razmeroma nizko število inovativnih podjetij in omejene spodbude za sodelovanje med javnimi raziskavami in podjetji. Španija je pri večini kazalnikov poslovne inovativnosti pod povprečjem. Zlasti je pomembna vrzel pri porabi za intenzivnost raziskav in razvoja v primerjavi z Unijo kot celoto, saj se nanaša na naložbe zasebnega sektorja v raziskave in razvoj (0,6 % v Španiji v primerjavi z 1,3 % v Uniji kot celoti). V Španiji se tvegani kapital še vedno redko uporablja, zlasti v zagonski fazi. Slabo usklajevanje politik za raziskave in inovacije v Španiji ter regionalna razdrobljenost organov in programov za spodbujanje inovacijskih dejavnosti in sodelovanja med podjetji in znanostjo ustvarjata precejšnje izzive za podjetja, zlasti manjša. Slabo sodelovanje podjetij pri inovacijskih dejavnostih lahko kaže na pomanjkanje zmogljivosti črpanja ter inovacijam prijaznih okvirnih pogojev in spodbud. Kot je poudaril ERAC (Odbor za evropski raziskovalni prostor) v medsebojnem pregledu španskega sistema za raziskave in inovacije iz leta 2014, najuspešnejše sisteme javnih raziskovalnih ustanov podpirajo višje stopnje vrednotenja in odgovornosti, kot jih je mogoče najti v Španiji. V tem kontekstu javno institucionalno financiranje univerz in javnih raziskovalnih ustanov navadno ne temelji na uspešnosti na področju raziskav in inovacij, kar zmanjšuje spodbude za izboljšanje kakovosti in pomembnosti znanstvenih rezultatov.

| (14) | Dejstvo, da so španska podjetja v povprečju majhna, pomaga razložiti trajno nizko produktivnost gospodarstva. Trdna rast v povezavi z izboljšavami človeškega kapitala, inovacijami, tehnologijo, dostopom do financiranja in učinkovitim pravosodnim sistemom bi lahko spodbudila skupno produktivnost. V letu 2015 so se poslovne investicije okrepile, k čemur so pripomogli dinamično povpraševanje, nizki stroški posojil in tekoča sanacija bilanc podjetniškega sektorja in gospodinjstev. Španija je sprejela različne ukrepe, da bi olajšala poslovno rast. Na primer nedavni zakon o financiranju podjetij naj bi olajšal dostop do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Poleg tega je zdaj obvezna predhodna ocena potencialnega učinka nove zakonodaje na MSP. Vendar je postopek za ustanovitev podjetja in začetek nekaterih gospodarskih dejavnosti še vedno razmeroma dolg, prav tako je za to potrebno veliko število dovoljenj. |
| --- | --- |

(14)

Dejstvo, da so španska podjetja v povprečju majhna, pomaga razložiti trajno nizko produktivnost gospodarstva. Trdna rast v povezavi z izboljšavami človeškega kapitala, inovacijami, tehnologijo, dostopom do financiranja in učinkovitim pravosodnim sistemom bi lahko spodbudila skupno produktivnost. V letu 2015 so se poslovne investicije okrepile, k čemur so pripomogli dinamično povpraševanje, nizki stroški posojil in tekoča sanacija bilanc podjetniškega sektorja in gospodinjstev. Španija je sprejela različne ukrepe, da bi olajšala poslovno rast. Na primer nedavni zakon o financiranju podjetij naj bi olajšal dostop do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Poleg tega je zdaj obvezna predhodna ocena potencialnega učinka nove zakonodaje na MSP. Vendar je postopek za ustanovitev podjetja in začetek nekaterih gospodarskih dejavnosti še vedno razmeroma dolg, prav tako je za to potrebno veliko število dovoljenj.

| (15) | V Španiji obstajajo tudi precejšnje razlike v regulatornih praksah med regijami, vključno v zvezi s pridobivanjem licenc za podjetja, kar lahko ovira možnost podjetij za rast. Zakon o enotnosti trga si prizadeva za zmanjšanje ovir za dostop do gospodarskih dejavnosti in njihovo opravljanje po španskih regijah ter za izboljšanje ureditve. Lahko bi pomembno vplival na odpravo ovir za naložbe ter olajšal pridobitev dovoljenj za poslovanje, delovanje podjetij in njihovo rast. Izvajanje zakona o enotnosti trga zahteva polno sodelovanje vseh uprav. Vendar ga regionalne vlade v tretjem letu veljavnosti le počasi izvajajo. Podobno so tudi koristi reforme maloprodajnega sektorja iz leta 2014 odvisne od tega, ali bodo regionalne vlade sprejele potrebne izvedbene akte. Poleg tega bi odprava ovir za dostop do sektorja poklicnih storitev verjetno izboljšala produktivnost v drugih sektorjih, ki uporabljajo storitve tega sektorja. Z izjemo prenosa direktive o storitvah v špansko zakonodajo država ni pokazala nikakršnega napredka pri horizontalni reformi regulativnega okvira za regulirane poklice in poklicne dejavnosti, razen na področju certifikacije projektov s strani strokovnega odbora. Reforma, načrtovana v zaporednih nacionalnih programih reform, ni bila sprejeta. Namen te reforme je opredeliti poklice, ki zahtevajo registracijo v poklicni organizaciji, povečati preglednost in odgovornost poklicnih združenj, odpreti neupravičeno rezervirane dejavnosti in zaščititi enotnost trga pri dostopu do poklicnih storitev in njihovem opravljanju v Španiji. |
| --- | --- |

(15)

V Španiji obstajajo tudi precejšnje razlike v regulatornih praksah med regijami, vključno v zvezi s pridobivanjem licenc za podjetja, kar lahko ovira možnost podjetij za rast. Zakon o enotnosti trga si prizadeva za zmanjšanje ovir za dostop do gospodarskih dejavnosti in njihovo opravljanje po španskih regijah ter za izboljšanje ureditve. Lahko bi pomembno vplival na odpravo ovir za naložbe ter olajšal pridobitev dovoljenj za poslovanje, delovanje podjetij in njihovo rast. Izvajanje zakona o enotnosti trga zahteva polno sodelovanje vseh uprav. Vendar ga regionalne vlade v tretjem letu veljavnosti le počasi izvajajo. Podobno so tudi koristi reforme maloprodajnega sektorja iz leta 2014 odvisne od tega, ali bodo regionalne vlade sprejele potrebne izvedbene akte. Poleg tega bi odprava ovir za dostop do sektorja poklicnih storitev verjetno izboljšala produktivnost v drugih sektorjih, ki uporabljajo storitve tega sektorja. Z izjemo prenosa direktive o storitvah v špansko zakonodajo država ni pokazala nikakršnega napredka pri horizontalni reformi regulativnega okvira za regulirane poklice in poklicne dejavnosti, razen na področju certifikacije projektov s strani strokovnega odbora. Reforma, načrtovana v zaporednih nacionalnih programih reform, ni bila sprejeta. Namen te reforme je opredeliti poklice, ki zahtevajo registracijo v poklicni organizaciji, povečati preglednost in odgovornost poklicnih združenj, odpreti neupravičeno rezervirane dejavnosti in zaščititi enotnost trga pri dostopu do poklicnih storitev in njihovem opravljanju v Španiji.

| (16) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 4. |
| --- | --- |

(16)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Španije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Španija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Španiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 4.

| (17) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(17)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (18) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 4 – |
| --- | --- |

(18)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 4 –

PRIPOROČA, da Španija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | S sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter uporabo vseh izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu z ustreznimi sklepi ali priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Na vseh ravneh sektorja država uvede orodja, določena v zakonu o fiskalnem okviru. Izboljša nadzorne mehanizme za javna naročila in usklajevanje politik javnih naročil na vseh ravneh sektorja država. |
| --- | --- |

1.

S sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter uporabo vseh izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu z ustreznimi sklepi ali priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Na vseh ravneh sektorja država uvede orodja, določena v zakonu o fiskalnem okviru. Izboljša nadzorne mehanizme za javna naročila in usklajevanje politik javnih naročil na vseh ravneh sektorja država.

| 2. | Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje vključevanja na trg dela, tako da se osredotoči na posamezniku prilagojeno podporo in okrepi učinkovitost usposabljanj. Izboljša zmogljivosti regionalnih zavodov za zaposlovanje in okrepi njihovo koordiniranje z socialnimi službami. Odpravi vrzeli in razlike v shemah minimalnega dohodka ter izboljša sheme za družinsko podporo, vključno z izboljšanjem dostopa do kakovostnega otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe. |
| --- | --- |

2.

Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje vključevanja na trg dela, tako da se osredotoči na posamezniku prilagojeno podporo in okrepi učinkovitost usposabljanj. Izboljša zmogljivosti regionalnih zavodov za zaposlovanje in okrepi njihovo koordiniranje z socialnimi službami. Odpravi vrzeli in razlike v shemah minimalnega dohodka ter izboljša sheme za družinsko podporo, vključno z izboljšanjem dostopa do kakovostnega otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe.

| 3. | Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje pomembnosti terciarne izobrazbe na trgu dela, vključno z spodbudami za sodelovanje med univerzami, podjetji in raziskovalnimi ustanovami. Poveča financiranje javnih raziskovalnih ustanov in univerz na podlagi uspešnosti ter spodbuja investicije zasebnega sektorja v raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

3.

Sprejme dodatne ukrepe za izboljšanje pomembnosti terciarne izobrazbe na trgu dela, vključno z spodbudami za sodelovanje med univerzami, podjetji in raziskovalnimi ustanovami. Poveča financiranje javnih raziskovalnih ustanov in univerz na podlagi uspešnosti ter spodbuja investicije zasebnega sektorja v raziskave in inovacije.

| 4. | Pospeši izvajanje zakona o enotnosti trga na regionalni ravni. Poskrbi, da avtonomne regije izvedejo reformne ukrepe, sprejete za maloprodajni sektor. Sprejme načrtovano reformo na področju poklicnih storitev in združenj. |
| --- | --- |

4.

Pospeši izvajanje zakona o enotnosti trga na regionalni ravni. Poskrbi, da avtonomne regije izvedejo reformne ukrepe, sprejete za maloprodajni sektor. Sprejme načrtovano reformo na področju poklicnih storitev in združenj.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/12

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Združenega kraljestva za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Združenega kraljestva za leto 2016

(2016/C 299/03)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Združeno kraljestvo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visoka zadolženost gospodinjskega sektorja, visoke ravni cen stanovanj in veliki primanjkljaji na tekočem računu lahko predstavljajo ranljivosti. Hkrati so bilance stanja gospodinjstev kot celota trdne, odpornost bančnega sektorja pa se še naprej izboljšuje. Zdi se, da se je stabilnost sektorja gospodinjstev in širšega gospodarstva za obvladovanje tveganj, kot so pretresi zaradi obrestnih mer ali pri zaposlovanju, kratkoročno povečala. Čeprav pobude vlade nekoliko vplivajo na ponudbo stanovanj, je neravnovesje med ponudbo stanovanj in povpraševanjem še vedno precej veliko. Tveganja, povezana z velikim primanjkljajem na tekočem računu, blažijo ugoden institucionalni okvir in nizke obveznosti v tujih valutah. Povečanje primanjkljaja je posledica naraščanja primanjkljaja primarnih dohodkov in se bo po pričakovanjih zmanjšal, ko se bodo sprostili neugodni ciklični pogoji. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Združeno kraljestvo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Združenega kraljestva pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Združenem kraljestvu ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Visoka zadolženost gospodinjskega sektorja, visoke ravni cen stanovanj in veliki primanjkljaji na tekočem računu lahko predstavljajo ranljivosti. Hkrati so bilance stanja gospodinjstev kot celota trdne, odpornost bančnega sektorja pa se še naprej izboljšuje. Zdi se, da se je stabilnost sektorja gospodinjstev in širšega gospodarstva za obvladovanje tveganj, kot so pretresi zaradi obrestnih mer ali pri zaposlovanju, kratkoročno povečala. Čeprav pobude vlade nekoliko vplivajo na ponudbo stanovanj, je neravnovesje med ponudbo stanovanj in povpraševanjem še vedno precej veliko. Tveganja, povezana z velikim primanjkljajem na tekočem računu, blažijo ugoden institucionalni okvir in nizke obveznosti v tujih valutah. Povečanje primanjkljaja je posledica naraščanja primanjkljaja primarnih dohodkov in se bo po pričakovanjih zmanjšal, ko se bodo sprostili neugodni ciklični pogoji.

| (3) | Združeno kraljestvo je 24. marca 2016 predložilo nacionalni program reform za leto 2016 in svoj konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je 24. marca 2016 predložilo nacionalni program reform za leto 2016 in svoj konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Če bo Združeno kraljestvo v letu 2016/17 doseglo trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, bodo zanj od leta 2017/18 veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015/16 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016/17 nižji od 3 % BDP, in načrtuje njegovo nadaljnje zmanjšanje na 2,0 % BDP do leta 2017/18. Preračunani (4) strukturni primanjkljaj kaže na strukturno izboljšanje v višini 0,6 o. t. BDP v letu 2015/16, 0,9 o. t. BDP v letu 2016/17 in 0,7 o. t. BDP v letu 2017/18. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP zmanjšal z 88,9 % BDP v letu 2015/16 na 88,3 % BDP v letu 2016/17, nato pa naj bi se v letu 2017/18 dodatno zmanjšal na 87,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev v letih 2016/17 in 2017/18 so dovolj natančno opredeljeni. Učinek nekaterih ukrepov v letu 2017/18 z ocenjenim proračunskim učinkom v višini 0,2 % BDP pa je bolj negotov. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 se pričakuje, da bo Združeno kraljestvo v letu 2015/16 doseglo priporočen nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP in doseglo priporočen fiskalni napor. Po napovedih bo Združeno kraljestvo odpravilo čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17, torej do roka, ki ga je priporočil Svet, čeprav naj ne bi doseglo priporočenega ciljnega nominalnega primanjkljaja v višini 2,7 % BDP. Po projekcijah bo na kumulativni ravni v obdobju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen nekoliko nižji fiskalni napor od priporočenega. Pričakuje se, da bo Združeno kraljestvo, ob predpostavki nespremenjene politike, v letu 2017/18 doseglo priporočeno prilagoditev za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja. Poleg tega bo Združeno kraljestvo v skladu z napovedjo v letu 2017/18 izpolnjevalo tudi prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Združeno kraljestvo večinoma izpolnjevalo določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Za Združeno kraljestvo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Če bo Združeno kraljestvo v letu 2016/17 doseglo trajno odpravo čezmernega primanjkljaja, bodo zanj od leta 2017/18 veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem konvergenčnem programu za leto 2015/16 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016/17 nižji od 3 % BDP, in načrtuje njegovo nadaljnje zmanjšanje na 2,0 % BDP do leta 2017/18. Preračunani (4) strukturni primanjkljaj kaže na strukturno izboljšanje v višini 0,6 o. t. BDP v letu 2015/16, 0,9 o. t. BDP v letu 2016/17 in 0,7 o. t. BDP v letu 2017/18. Konvergenčni program ne vključuje srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP zmanjšal z 88,9 % BDP v letu 2015/16 na 88,3 % BDP v letu 2016/17, nato pa naj bi se v letu 2017/18 dodatno zmanjšal na 87,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev v letih 2016/17 in 2017/18 so dovolj natančno opredeljeni. Učinek nekaterih ukrepov v letu 2017/18 z ocenjenim proračunskim učinkom v višini 0,2 % BDP pa je bolj negotov. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 se pričakuje, da bo Združeno kraljestvo v letu 2015/16 doseglo priporočen nominalni primanjkljaj v višini 4,1 % BDP in doseglo priporočen fiskalni napor. Po napovedih bo Združeno kraljestvo odpravilo čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17, torej do roka, ki ga je priporočil Svet, čeprav naj ne bi doseglo priporočenega ciljnega nominalnega primanjkljaja v višini 2,7 % BDP. Po projekcijah bo na kumulativni ravni v obdobju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen nekoliko nižji fiskalni napor od priporočenega. Pričakuje se, da bo Združeno kraljestvo, ob predpostavki nespremenjene politike, v letu 2017/18 doseglo priporočeno prilagoditev za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja. Poleg tega bo Združeno kraljestvo v skladu z napovedjo v letu 2017/18 izpolnjevalo tudi prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Združeno kraljestvo večinoma izpolnjevalo določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Produktivnost v Združenem kraljestvu od leta 2008 stagnira. To je mogoče pripisati različnim dejavnikom, kot so nizke kapitalske naložbe, neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih in premik v sestavi gospodarstva v poslovne sektorje z nižjo produktivnostjo. Pri tem je treba upoštevati tudi izzive, povezane s pomanjkanjem stanovanj, zlasti na geografskih območjih z visoko gospodarsko rastjo. V političnem dokumentu vlade z naslovom „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“ iz julija 2015 je predstavljen obsežen odgovor na ta vprašanja. Glede na nekatere še vedno prisotne ovire za naložbe ter nizko raven javnih in zasebnih naložb v Združenem kraljestvu so vladni ukrepi politike za povečanje ravni strokovnega znanja, inovacij in naložb v infrastrukturo pravočasni, čeprav bo pomembno njihovo učinkovito izvajanje. Med glavnimi izzivi pri naložbah je vzpostavitev ustrezne omrežne infrastrukture. V nacionalnem infrastrukturnem načrtu, posodobljenem marca 2016, so določene podrobnosti o napredku pri infrastrukturnih projektih v skladnem in doslednem okviru. Načrt se opira na zagotavljanje povečanja zasebnih sredstev za večino naložb. Izvedba in spremljanje sta bistvenega pomena, prav tako preglednost in prevzemanje odgovornosti. Kljub različnim pobudam vlade povpraševanje po stanovanjih še naprej presega njihovo ponudbo, kar se odraža v visokih cenah nepremičnin, ki še naraščajo. Pomanjkanje stanovanj je najbolj akutno v hitro rastočih delih Londona in na jugovzhodnem delu države. Uporaba zemljišč temelji na načelih iz nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja in učinkovito izvajanje prenovljenega sistema načrtovanja bi lahko spodbudilo večjo gradnjo stanovanj. |
| --- | --- |

(6)

Produktivnost v Združenem kraljestvu od leta 2008 stagnira. To je mogoče pripisati različnim dejavnikom, kot so nizke kapitalske naložbe, neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih in premik v sestavi gospodarstva v poslovne sektorje z nižjo produktivnostjo. Pri tem je treba upoštevati tudi izzive, povezane s pomanjkanjem stanovanj, zlasti na geografskih območjih z visoko gospodarsko rastjo. V političnem dokumentu vlade z naslovom „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“ iz julija 2015 je predstavljen obsežen odgovor na ta vprašanja. Glede na nekatere še vedno prisotne ovire za naložbe ter nizko raven javnih in zasebnih naložb v Združenem kraljestvu so vladni ukrepi politike za povečanje ravni strokovnega znanja, inovacij in naložb v infrastrukturo pravočasni, čeprav bo pomembno njihovo učinkovito izvajanje. Med glavnimi izzivi pri naložbah je vzpostavitev ustrezne omrežne infrastrukture. V nacionalnem infrastrukturnem načrtu, posodobljenem marca 2016, so določene podrobnosti o napredku pri infrastrukturnih projektih v skladnem in doslednem okviru. Načrt se opira na zagotavljanje povečanja zasebnih sredstev za večino naložb. Izvedba in spremljanje sta bistvenega pomena, prav tako preglednost in prevzemanje odgovornosti. Kljub različnim pobudam vlade povpraševanje po stanovanjih še naprej presega njihovo ponudbo, kar se odraža v visokih cenah nepremičnin, ki še naraščajo. Pomanjkanje stanovanj je najbolj akutno v hitro rastočih delih Londona in na jugovzhodnem delu države. Uporaba zemljišč temelji na načelih iz nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja in učinkovito izvajanje prenovljenega sistema načrtovanja bi lahko spodbudilo večjo gradnjo stanovanj.

| (7) | Trg dela v Združenem kraljestvu ostaja dinamičen. Leta 2015 je stopnja zaposlenosti (starostna skupina 20–64 let) dosegla 76,9 %, stopnja brezposelnosti pa se je še naprej zmanjševala in dosegla 5,3 %. Tudi brezposelnost mladih in deleži mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, so se še zmanjšali. Kljub temu je še mogoče izboljšati možnosti za neaktivne, podzaposlene in nizkokvalificirane delavce. Boljše možnosti za napredovanje trga delovne sile in jasnejše poti za izpopolnjevanje bi pomagale delavcem, ki so omejeni na slabo plačana dela in/ali dela z majhnim številom ur. Prav tako bi obravnavale pomanjkanje znanj in spretnosti, ki se je pokazalo v nekaterih sektorjih gospodarstva, kot je gradbeništvo. Uspešna uporaba virov, ki izhajajo iz vajeništva, bo zahtevala posebno pozornost. Pravočasno bo treba izvesti predloge za izboljšanje ponudbe na področju otroškega varstva, saj sta razpoložljivost in cenovna dostopnost otroškega varstva še vedno izziv. |
| --- | --- |

(7)

Trg dela v Združenem kraljestvu ostaja dinamičen. Leta 2015 je stopnja zaposlenosti (starostna skupina 20–64 let) dosegla 76,9 %, stopnja brezposelnosti pa se je še naprej zmanjševala in dosegla 5,3 %. Tudi brezposelnost mladih in deleži mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, so se še zmanjšali. Kljub temu je še mogoče izboljšati možnosti za neaktivne, podzaposlene in nizkokvalificirane delavce. Boljše možnosti za napredovanje trga delovne sile in jasnejše poti za izpopolnjevanje bi pomagale delavcem, ki so omejeni na slabo plačana dela in/ali dela z majhnim številom ur. Prav tako bi obravnavale pomanjkanje znanj in spretnosti, ki se je pokazalo v nekaterih sektorjih gospodarstva, kot je gradbeništvo. Uspešna uporaba virov, ki izhajajo iz vajeništva, bo zahtevala posebno pozornost. Pravočasno bo treba izvesti predloge za izboljšanje ponudbe na področju otroškega varstva, saj sta razpoložljivost in cenovna dostopnost otroškega varstva še vedno izziv.

| (8) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3. |
| --- | --- |

(8)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

| (9) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(9)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Združeno kraljestvo v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Si prizadeva trajno odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17. Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017/18 za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja. |
| --- | --- |

1.

Si prizadeva trajno odpraviti čezmerni primanjkljaj do leta 2016/17. Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017/18 za doseganje minimalnega srednjeročnega proračunskega cilja.

| 2. | Odpravi primanjkljaj naložb v omrežno infrastrukturo, tudi z izvajanjem prednostnih nalog nacionalnega infrastrukturnega načrta. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe stanovanj, vključno z izvajanjem reform nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

2.

Odpravi primanjkljaj naložb v omrežno infrastrukturo, tudi z izvajanjem prednostnih nalog nacionalnega infrastrukturnega načrta. Sprejme nadaljnje ukrepe za povečanje ponudbe stanovanj, vključno z izvajanjem reform nacionalnega okvira politike prostorskega načrtovanja.

| 3. | Odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, tudi s povečanjem kakovosti vajeništev. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva za polni delovni čas. |
| --- | --- |

3.

Odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih, tudi s povečanjem kakovosti vajeništev. Še izboljša razpoložljivost cenovno dostopnega in visokokakovostnega otroškega varstva za polni delovni čas.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

4

(5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/15

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Poljske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2016

(2016/C 299/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Poljske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Poljsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Poljsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Poljske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Poljska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Poljska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj povečal z 2,6 % BDP v letu 2015 na 2,9 % BDP v letu 2017, nato pa se v letu 2019 zmanjšal na 1,3 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj – primanjkljaj v višini 1 % BDP v strukturnem smislu – predvidoma ne bo dosežen do leta 2019, tj. v obdobju, ki ga zajema program. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP povečal z 51,3 % v letu 2015 na 52,5 % v letu 2017 in se nato v letu 2019 zmanjšal na 50,4 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za poznejše obdobje pa ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Poljska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Za Poljsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj povečal z 2,6 % BDP v letu 2015 na 2,9 % BDP v letu 2017, nato pa se v letu 2019 zmanjšal na 1,3 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj – primanjkljaj v višini 1 % BDP v strukturnem smislu – predvidoma ne bo dosežen do leta 2019, tj. v obdobju, ki ga zajema program. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP povečal z 51,3 % v letu 2015 na 52,5 % v letu 2017 in se nato v letu 2019 zmanjšal na 50,4 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za poznejše obdobje pa ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Poljska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (6) | Poljska je edina država članica brez polno usposobljenega neodvisnega fiskalnega sveta in brez znanih načrtov za njegovo ustanovitev, čeprav ima neodvisne fiskalne institucije, ki opravljajo nekatere od njegovih funkcij. Poleg zgornje meje za dolg, določene v poljski ustavi, je Poljska leta 2013 uvedla stabilizacijsko pravilo za odhodke, ki je bilo prvič v celoti uporabljeno v proračunu za leto 2015. To pravilo pa je bilo decembra 2015 spremenjeno in bo omogočalo višje odhodke, zlasti ob sedanji nizki inflaciji. Zaradi neugodnega začetnega proračunskega položaja in predvidenega povečanja stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti za zdravstveno varstvo, obstajajo znatna tveganja za fiskalno vzdržnost v dolgoročnejšem obdobju. Z vidika vzdržnosti dolga je ob nespremenjenih politikah srednjeročno fiskalno tveganje visoko zaradi predvidenega povečanja dolga. |
| --- | --- |

(6)

Poljska je edina država članica brez polno usposobljenega neodvisnega fiskalnega sveta in brez znanih načrtov za njegovo ustanovitev, čeprav ima neodvisne fiskalne institucije, ki opravljajo nekatere od njegovih funkcij. Poleg zgornje meje za dolg, določene v poljski ustavi, je Poljska leta 2013 uvedla stabilizacijsko pravilo za odhodke, ki je bilo prvič v celoti uporabljeno v proračunu za leto 2015. To pravilo pa je bilo decembra 2015 spremenjeno in bo omogočalo višje odhodke, zlasti ob sedanji nizki inflaciji. Zaradi neugodnega začetnega proračunskega položaja in predvidenega povečanja stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti za zdravstveno varstvo, obstajajo znatna tveganja za fiskalno vzdržnost v dolgoročnejšem obdobju. Z vidika vzdržnosti dolga je ob nespremenjenih politikah srednjeročno fiskalno tveganje visoko zaradi predvidenega povečanja dolga.

| (7) | Prihodki iz naslova DDV za leto 2015 kot delež BDP naj bi ostali nizki kljub do zdaj uvedenim ukrepom, ki vključujejo mehanizem obrnjene davčne obveznosti in solidarno odgovornost podjetij v občutljivih sektorjih. Povečanje pobiranja DDV in boj proti goljufijam na področju DDV sta prednostni nalogi vlade in v zvezi s tem se pripravlja strategija. Pričakuje se, da bodo vanjo vključeni ukrepi, kot so nova informacijska orodja za odkrivanje goljufij na področju DDV in boj proti njim ter reforma davčne uprave. Nižja zgornja meja za gotovinska plačila med podjetji bo uvedena januarja 2017. Poljska se še vedno sooča z dolgotrajnim izzivom neučinkovite davčne uprave. Količnik stroškov pobiranja, tj. razmerje med upravnimi stroški in čistim zbranim davčnim prihodkom, je najvišji v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Prihodki iz naslova DDV za leto 2015 kot delež BDP naj bi ostali nizki kljub do zdaj uvedenim ukrepom, ki vključujejo mehanizem obrnjene davčne obveznosti in solidarno odgovornost podjetij v občutljivih sektorjih. Povečanje pobiranja DDV in boj proti goljufijam na področju DDV sta prednostni nalogi vlade in v zvezi s tem se pripravlja strategija. Pričakuje se, da bodo vanjo vključeni ukrepi, kot so nova informacijska orodja za odkrivanje goljufij na področju DDV in boj proti njim ter reforma davčne uprave. Nižja zgornja meja za gotovinska plačila med podjetji bo uvedena januarja 2017. Poljska se še vedno sooča z dolgotrajnim izzivom neučinkovite davčne uprave. Količnik stroškov pobiranja, tj. razmerje med upravnimi stroški in čistim zbranim davčnim prihodkom, je najvišji v Uniji.

| (8) | Poljska še naprej uporablja znižane stopnje DDV za veliko število proizvodov in storitev. To prispeva k izgubi prihodkov in zmanjšuje učinkovitost sistema DDV. Podatki kažejo, da znižane stopnje DDV niso učinkovit instrument socialne politike, zlasti ker niso posebej ciljno usmerjene v ranljiva gospodinjstva. Ponavadi v praksi pomenijo znatno subvencioniranje bogatih davkoplačevalcev. Socialne ugodnosti in davki od dohodkov veljajo za bolj ciljno usmerjene instrumente in zato ustreznejše za doseganje prerazdelitvenih ciljev. Potencialne izgube prihodkov zaradi znižanih stopenj DDV in neobveznih oprostitev so med najvišjimi v Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Poljska še naprej uporablja znižane stopnje DDV za veliko število proizvodov in storitev. To prispeva k izgubi prihodkov in zmanjšuje učinkovitost sistema DDV. Podatki kažejo, da znižane stopnje DDV niso učinkovit instrument socialne politike, zlasti ker niso posebej ciljno usmerjene v ranljiva gospodinjstva. Ponavadi v praksi pomenijo znatno subvencioniranje bogatih davkoplačevalcev. Socialne ugodnosti in davki od dohodkov veljajo za bolj ciljno usmerjene instrumente in zato ustreznejše za doseganje prerazdelitvenih ciljev. Potencialne izgube prihodkov zaradi znižanih stopenj DDV in neobveznih oprostitev so med najvišjimi v Uniji.

| (9) | Poljski trg dela se kljub nedavnim izboljšavam sooča z velikimi izzivi – staranjem delovne sile, nizko produktivnostjo in veliko segmentacijo trga dela. Temu se pridružujejo slabosti v izobraževalnem sistemu. Ta se je sicer v zadnjih letih precej izboljšal, vendar učencev še vedno ne opremi v zadostni meri s prečnimi spretnostmi, potrebnimi za trg dela, ki se hitro spreminja, in inovacije. Razmeroma nizka povprečna raven poljskega visokošolskega izobraževanja in znanosti negativno vpliva na kakovost ponudbe. Stopnja internacionalizacije visokošolskega izobraževanja na Poljskem je zelo omejena, tako glede števila tujih študentov kot glede udeležbe v mednarodnem znanstvenem sodelovanju. Model financiranja visokošolskega izobraževanja premalo spodbuja kakovost, saj večinoma uporablja pretekle uvrstitve univerz in kvantitativne spremenljivke, kot je število študentov in univerzitetnega osebja. Po mnenju delodajalcev diplomanti nimajo dovolj prečnih spretnosti, kot so reševanje problemov, kritično razmišljanje ali timsko delo. Udeležba v vseživljenjskem učenju je nizka, poklicno izobraževanje in usposabljanje pa ne ustrezata potrebam trga. |
| --- | --- |

(9)

Poljski trg dela se kljub nedavnim izboljšavam sooča z velikimi izzivi – staranjem delovne sile, nizko produktivnostjo in veliko segmentacijo trga dela. Temu se pridružujejo slabosti v izobraževalnem sistemu. Ta se je sicer v zadnjih letih precej izboljšal, vendar učencev še vedno ne opremi v zadostni meri s prečnimi spretnostmi, potrebnimi za trg dela, ki se hitro spreminja, in inovacije. Razmeroma nizka povprečna raven poljskega visokošolskega izobraževanja in znanosti negativno vpliva na kakovost ponudbe. Stopnja internacionalizacije visokošolskega izobraževanja na Poljskem je zelo omejena, tako glede števila tujih študentov kot glede udeležbe v mednarodnem znanstvenem sodelovanju. Model financiranja visokošolskega izobraževanja premalo spodbuja kakovost, saj večinoma uporablja pretekle uvrstitve univerz in kvantitativne spremenljivke, kot je število študentov in univerzitetnega osebja. Po mnenju delodajalcev diplomanti nimajo dovolj prečnih spretnosti, kot so reševanje problemov, kritično razmišljanje ali timsko delo. Udeležba v vseživljenjskem učenju je nizka, poklicno izobraževanje in usposabljanje pa ne ustrezata potrebam trga.

| (10) | Medtem ko sta se razpoložljivost in uporaba predšolske vzgoje in izobraževanja v zadnjih letih znatno povečali, je razpoložljivost varstva za najmlajše še vedno med najnižjimi v Uniji. Dvig starosti otrok ob vstopu v obvezno šolanje na sedem let in odprava obvezne predšolske vzgoje za petletnike skupaj z novim otroškim dodatkom lahko negativno vpliva na udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, zato je to treba pozorno spremljati. |
| --- | --- |

(10)

Medtem ko sta se razpoložljivost in uporaba predšolske vzgoje in izobraževanja v zadnjih letih znatno povečali, je razpoložljivost varstva za najmlajše še vedno med najnižjimi v Uniji. Dvig starosti otrok ob vstopu v obvezno šolanje na sedem let in odprava obvezne predšolske vzgoje za petletnike skupaj z novim otroškim dodatkom lahko negativno vpliva na udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, zato je to treba pozorno spremljati.

| (11) | Kljub močnemu porastu zaposlitev za nedoločen čas v letu 2015 je delež zaposlitev za določen čas na Poljskem med najvišjimi v Uniji. Poljska je nedavno sprejela več ukrepov za zmanjšanje segmentacije trga dela. Sprejete so bile spremembe delovnopravne zakonodaje, povečali so se prispevki za socialno varnost v zvezi z nekaterimi civilnopravnimi pogodbami in januarja 2017 naj bi bila uvedena minimalna urna postavka za osebe, ki delajo po civilnopravnih pogodbah. Nekateri elementi delovnopravne zakonodaje pa ustvarjajo negativne spodbude za delodajalce, da bi zaposlovali za nedoločen čas, in uporaba teh pogodb ostaja omejena. Razlog je predvsem v zapletenosti delovne zakonodaje in visokih implicitnih stroškov odpuščanja zaposlenih po takih pogodbah. Ti vključujejo visoke postopkovne stroške, stroške, povezane z dolgotrajnimi in negotovimi mehanizmi za reševanje sporov, ter določbe, kot je posebno varstvo starejših delavcev pred odpuščanjem. |
| --- | --- |

(11)

Kljub močnemu porastu zaposlitev za nedoločen čas v letu 2015 je delež zaposlitev za določen čas na Poljskem med najvišjimi v Uniji. Poljska je nedavno sprejela več ukrepov za zmanjšanje segmentacije trga dela. Sprejete so bile spremembe delovnopravne zakonodaje, povečali so se prispevki za socialno varnost v zvezi z nekaterimi civilnopravnimi pogodbami in januarja 2017 naj bi bila uvedena minimalna urna postavka za osebe, ki delajo po civilnopravnih pogodbah. Nekateri elementi delovnopravne zakonodaje pa ustvarjajo negativne spodbude za delodajalce, da bi zaposlovali za nedoločen čas, in uporaba teh pogodb ostaja omejena. Razlog je predvsem v zapletenosti delovne zakonodaje in visokih implicitnih stroškov odpuščanja zaposlenih po takih pogodbah. Ti vključujejo visoke postopkovne stroške, stroške, povezane z dolgotrajnimi in negotovimi mehanizmi za reševanje sporov, ter določbe, kot je posebno varstvo starejših delavcev pred odpuščanjem.

| (12) | Preferencialne ureditve socialne varnosti za posamezne sektorje, zlasti visoko subvencionirane pokojninske sheme za kmete in rudarje, pomenijo visoke proračunske stroške in lahko prispevajo k zmanjšanju mobilnosti delavcev. Število zavarovanih oseb v okviru posebnega sistema socialne varnosti za kmete se od leta 2007 počasi zmanjšuje in naj bi po predvidevanjih vlade v letu 2019 znašalo 1,18 milijona oseb, medtem ko se bo število upravičencev do pokojnin, ki znaša 1,229 milijona, do leta 2018 verjetno povečalo. Od leta 2011 je raven javnofinančnih odhodkov za kmetijski sklad socialnega zavarovanja (KRUS) stalna pri 1 % BDP. Za kmete ne obstaja splošna davčna obveznost ali obvezna uporaba sistema računovodenja, samofinanciranje KRUS pa je nizko. Leta 2014 je bilo na Poljskem 1,382 milijona kmetij, od tega jih je 52 % manjših od 5 ha (po podatkih nacionalnega statističnega urada). Rudarji so izvzeti iz splošnega sistema pokojninskega zavarovanja z vnaprej določenimi prispevki, saj zanje veljajo posebni preferencialni multiplikacijski koeficienti, kar predstavlja znaten letni strošek za javne finance v višini več kot 0,5 % BDP. Neugodni demografski obeti se že odražajo v upadanju delovno sposobnega prebivalstva. Zato je pozitiven trend pri zaposlovanju, zlasti starejših delavcev, bistvenega pomena, tudi zaradi ohranjanja ustreznosti in vzdržnosti javnega pokojninskega sistema. Čeprav se je povprečna dejanska upokojitvena starost v zadnjih letih povečala, je še vedno precej pod zakonsko določeno upokojitveno starostjo. Zato je zvišanje dejanske upokojitvene starosti ključno za prihodnjo dolgoročno ustreznost pokojnin in stabilnost javnih financ, pa tudi za povečanje udeležbe na trgu dela. |
| --- | --- |

(12)

Preferencialne ureditve socialne varnosti za posamezne sektorje, zlasti visoko subvencionirane pokojninske sheme za kmete in rudarje, pomenijo visoke proračunske stroške in lahko prispevajo k zmanjšanju mobilnosti delavcev. Število zavarovanih oseb v okviru posebnega sistema socialne varnosti za kmete se od leta 2007 počasi zmanjšuje in naj bi po predvidevanjih vlade v letu 2019 znašalo 1,18 milijona oseb, medtem ko se bo število upravičencev do pokojnin, ki znaša 1,229 milijona, do leta 2018 verjetno povečalo. Od leta 2011 je raven javnofinančnih odhodkov za kmetijski sklad socialnega zavarovanja (KRUS) stalna pri 1 % BDP. Za kmete ne obstaja splošna davčna obveznost ali obvezna uporaba sistema računovodenja, samofinanciranje KRUS pa je nizko. Leta 2014 je bilo na Poljskem 1,382 milijona kmetij, od tega jih je 52 % manjših od 5 ha (po podatkih nacionalnega statističnega urada). Rudarji so izvzeti iz splošnega sistema pokojninskega zavarovanja z vnaprej določenimi prispevki, saj zanje veljajo posebni preferencialni multiplikacijski koeficienti, kar predstavlja znaten letni strošek za javne finance v višini več kot 0,5 % BDP. Neugodni demografski obeti se že odražajo v upadanju delovno sposobnega prebivalstva. Zato je pozitiven trend pri zaposlovanju, zlasti starejših delavcev, bistvenega pomena, tudi zaradi ohranjanja ustreznosti in vzdržnosti javnega pokojninskega sistema. Čeprav se je povprečna dejanska upokojitvena starost v zadnjih letih povečala, je še vedno precej pod zakonsko določeno upokojitveno starostjo. Zato je zvišanje dejanske upokojitvene starosti ključno za prihodnjo dolgoročno ustreznost pokojnin in stabilnost javnih financ, pa tudi za povečanje udeležbe na trgu dela.

| (13) | V prometnih, energetskih in komunikacijskih omrežjih so kljub znatnim vlaganjem v zadnjih letih še vedno prisotna ozka grla in pomanjkljivosti. Ovire v zvezi z delovanjem javne uprave, obdavčenjem, okoljem za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti ter dolgotrajni postopki za sodno uveljavitev pogodb zavirajo naložbeno dejavnost. Slabosti v vodstvenih in upravnih zmogljivostih negativno vplivajo na pravočasno izvajanje naložbenih projektov v železniškem sektorju ter drugih prometnih, energetskih in telekomunikacijskih infrastrukturnih projektov. Poljsko gospodarstvo je še vedno energijsko in ogljično intenzivno, zato bi bilo mogoče z izboljšanjem energijske učinkovitosti doseči velike koristi. Obrati za proizvodnjo električne energije se starajo in so še vedno močno odvisni od premoga. Energetsko omrežje ni dovolj povezano s sosednjimi državami. Shema podpore za energijo iz obnovljivih virov, ki naj bi začela veljati 1. januarja 2016, zamuja, kar povzroča negotovost za vlagatelje. Ključni dejavniki, ki zavirajo naložbe, zlasti v gradbeništvu, so zelo nizka pokritost in nestabilnost pri prostorskem načrtovanju, zlasti na lokalni ravni, pa tudi pretirana regulacija ter regulativna in upravna neusklajenost, ki ovira izdajanje gradbenih dovoljenj. |
| --- | --- |

(13)

V prometnih, energetskih in komunikacijskih omrežjih so kljub znatnim vlaganjem v zadnjih letih še vedno prisotna ozka grla in pomanjkljivosti. Ovire v zvezi z delovanjem javne uprave, obdavčenjem, okoljem za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti ter dolgotrajni postopki za sodno uveljavitev pogodb zavirajo naložbeno dejavnost. Slabosti v vodstvenih in upravnih zmogljivostih negativno vplivajo na pravočasno izvajanje naložbenih projektov v železniškem sektorju ter drugih prometnih, energetskih in telekomunikacijskih infrastrukturnih projektov. Poljsko gospodarstvo je še vedno energijsko in ogljično intenzivno, zato bi bilo mogoče z izboljšanjem energijske učinkovitosti doseči velike koristi. Obrati za proizvodnjo električne energije se starajo in so še vedno močno odvisni od premoga. Energetsko omrežje ni dovolj povezano s sosednjimi državami. Shema podpore za energijo iz obnovljivih virov, ki naj bi začela veljati 1. januarja 2016, zamuja, kar povzroča negotovost za vlagatelje. Ključni dejavniki, ki zavirajo naložbe, zlasti v gradbeništvu, so zelo nizka pokritost in nestabilnost pri prostorskem načrtovanju, zlasti na lokalni ravni, pa tudi pretirana regulacija ter regulativna in upravna neusklajenost, ki ovira izdajanje gradbenih dovoljenj.

| (14) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Poljska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3. |
| --- | --- |

(14)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Poljske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Poljska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Poljskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

| (15) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(15)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Poljska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Okrepi fiskalni okvir, vključno z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta. Izboljša pobiranje davkov z zagotavljanjem boljšega izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV ter omeji obsežno uporabo znižanih stopenj DDV. |
| --- | --- |

1.

Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Okrepi fiskalni okvir, vključno z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta. Izboljša pobiranje davkov z zagotavljanjem boljšega izpolnjevanja obveznosti v zvezi z DDV ter omeji obsežno uporabo znižanih stopenj DDV.

| 2. | Zagotovi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema ter poveča udeležbo na trgu dela, in sicer tako, da začne reformo preferencialnih pokojninskih ureditev, odpravi ovire za trajnejše oblike zaposlitev ter izboljša ustreznost izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela. |
| --- | --- |

2.

Zagotovi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema ter poveča udeležbo na trgu dela, in sicer tako, da začne reformo preferencialnih pokojninskih ureditev, odpravi ovire za trajnejše oblike zaposlitev ter izboljša ustreznost izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela.

| 3. | Sprejme ukrepe za odpravo ovir za naložbe v prometno, gradbeno in energetsko infrastrukturo ter poveča pokritost prostorskega načrtovanja na lokalni ravni. |
| --- | --- |

3.

Sprejme ukrepe za odpravo ovir za naložbe v prometno, gradbeno in energetsko infrastrukturo ter poveča pokritost prostorskega načrtovanja na lokalni ravni.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/19

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Nemčije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nemčije za leto 2016

(2016/C 299/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Nemčija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nemčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Nemčija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Nemčijo je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti velik in stalen presežek na tekočem računu plačilne bilance odraža presežek prihrankov ter šibke naložbe v zasebnem in javnem sektorju. Šibke domače naložbe ovirajo potencialno rast in močna odvisnost od zunanjega povpraševanja prinaša makroekonomska tveganja v času šibkega zunanjega povpraševanja. Presežek na tekočem računu plačilne bilance ima zaradi svoje velikosti tudi neugodne posledice za gospodarsko uspešnost euroobmočja. Zmanjševanje le-tega z okrepitvijo naložb bi povečalo potencial Nemčije za rast in pripomoglo k okrevanju v euroobmočju. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Nemčijo je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Nemčije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Nemčiji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti velik in stalen presežek na tekočem računu plačilne bilance odraža presežek prihrankov ter šibke naložbe v zasebnem in javnem sektorju. Šibke domače naložbe ovirajo potencialno rast in močna odvisnost od zunanjega povpraševanja prinaša makroekonomska tveganja v času šibkega zunanjega povpraševanja. Presežek na tekočem računu plačilne bilance ima zaradi svoje velikosti tudi neugodne posledice za gospodarsko uspešnost euroobmočja. Zmanjševanje le-tega z okrepitvijo naložb bi povečalo potencial Nemčije za rast in pripomoglo k okrevanju v euroobmočju.

| (3) | Nemčija je 15. aprila 2016 predložila program stabilnosti za leto 2016, 29. aprila 2016 pa nacionalni program reform. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Nemčija je 15. aprila 2016 predložila program stabilnosti za leto 2016, 29. aprila 2016 pa nacionalni program reform. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Nemčijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje uravnotežen proračunski položaj v nominalnem smislu v obdobju 2016–2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP postopno upadal in leta 2020 dosegel 59,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije in ki ga ni potrdil neodvisni organ, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,4 % BDP v letih 2016 in 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni, tudi zaradi prilagajanja potrebam po javnih naložbah, bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda na ravni srednjeročnega proračunskega cilja. Bruto dolg naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal in padel pod zahtevano raven glede višine dolga. To omogoča spodbujanje javnih naložb. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Za Nemčijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje uravnotežen proračunski položaj v nominalnem smislu v obdobju 2016–2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, bo še naprej izpolnjen z nekaj rezerve v celotnem obdobju programa. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP postopno upadal in leta 2020 dosegel 59,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije in ki ga ni potrdil neodvisni organ, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo dosegel presežek v višini 0,4 % BDP v letih 2016 in 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni, tudi zaradi prilagajanja potrebam po javnih naložbah, bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda na ravni srednjeročnega proračunskega cilja. Bruto dolg naj bi se po napovedih še naprej zanesljivo zmanjševal in padel pod zahtevano raven glede višine dolga. To omogoča spodbujanje javnih naložb. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Čeprav je zvezna vlada sprejela več ukrepov za okrepitev naložb v infrastrukturo v prihodnjih letih, še ni videti, da bi ta sredstva vzpostavila trajen trend rasti javnih naložb in izpolnila zahteve glede naložb v infrastrukturo. Neto investicije v osnovna sredstva so na občinski ravni še vedno izrazito negativne, kar kaže na pomanjkanje naložb. Skupni odhodki za izobraževanje in raziskave so se v zadnjih letih le rahlo povečali in morda niso dosegli nacionalnega cilja v višini 10 % BDP v letu 2015. Stalne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije so ključnega pomena za zagotovitev konkurenčnega položaja Nemčije v prihodnosti. Pričakovati je, da bo proračun v obdobju 2016–2017 ostal uravnotežen v nominalnem in strukturnem smislu, zato ostaja dovolj fiskalnega manevrskega prostora za povečanje javnih naložb brez kršenja pravil Pakta za stabilnost in rast in omejitve domačega zadolževanja. Reforma pokojninskega sistema bi prispevala k zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Sedanja zasnova fiskalne izravnave je zapletena in zmanjšuje spodbude za izboljšanje prihodkov v posameznih zveznih deželah. Revizija zveznih fiskalnih odnosov, ki je v teku, je priložnost za okrepitev okvira, tudi z zagotovitvijo dovolj javnih naložb na vseh vladnih ravneh, zlasti za občine. Trenutni kompromisni predlog, o katerem so se dogovorile dežele, vključuje poenostavljeno horizontalno fiskalno izravnavo. Vendar pa ostajajo nejasnosti glede nadaljnjega razpletanja pristojnosti porabe, prav tako pa ni doseženo povečanje neodvisnosti prihodkov. Hkrati pa se alternativni instrumenti tradicionalnemu državnemu financiranju prometne infrastrukture, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi, uporabljajo le v omejenem obsegu. Poleg tega naložbe ovirajo zapletene pristojnosti za načrtovanje na različnih ravneh države, ozka grla, povezana z upravnimi zmogljivostmi, in zapleteni postopki odobritve. Učinkovitejša uporaba javnih naročil bi prav tako lahko imela pozitiven učinek na naložbe, saj obseg javnih naročil, objavljenih na ravni EU, še naprej ostaja bistveno pod povprečjem EU. |
| --- | --- |

(6)

Čeprav je zvezna vlada sprejela več ukrepov za okrepitev naložb v infrastrukturo v prihodnjih letih, še ni videti, da bi ta sredstva vzpostavila trajen trend rasti javnih naložb in izpolnila zahteve glede naložb v infrastrukturo. Neto investicije v osnovna sredstva so na občinski ravni še vedno izrazito negativne, kar kaže na pomanjkanje naložb. Skupni odhodki za izobraževanje in raziskave so se v zadnjih letih le rahlo povečali in morda niso dosegli nacionalnega cilja v višini 10 % BDP v letu 2015. Stalne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije so ključnega pomena za zagotovitev konkurenčnega položaja Nemčije v prihodnosti. Pričakovati je, da bo proračun v obdobju 2016–2017 ostal uravnotežen v nominalnem in strukturnem smislu, zato ostaja dovolj fiskalnega manevrskega prostora za povečanje javnih naložb brez kršenja pravil Pakta za stabilnost in rast in omejitve domačega zadolževanja. Reforma pokojninskega sistema bi prispevala k zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Sedanja zasnova fiskalne izravnave je zapletena in zmanjšuje spodbude za izboljšanje prihodkov v posameznih zveznih deželah. Revizija zveznih fiskalnih odnosov, ki je v teku, je priložnost za okrepitev okvira, tudi z zagotovitvijo dovolj javnih naložb na vseh vladnih ravneh, zlasti za občine. Trenutni kompromisni predlog, o katerem so se dogovorile dežele, vključuje poenostavljeno horizontalno fiskalno izravnavo. Vendar pa ostajajo nejasnosti glede nadaljnjega razpletanja pristojnosti porabe, prav tako pa ni doseženo povečanje neodvisnosti prihodkov. Hkrati pa se alternativni instrumenti tradicionalnemu državnemu financiranju prometne infrastrukture, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi, uporabljajo le v omejenem obsegu. Poleg tega naložbe ovirajo zapletene pristojnosti za načrtovanje na različnih ravneh države, ozka grla, povezana z upravnimi zmogljivostmi, in zapleteni postopki odobritve. Učinkovitejša uporaba javnih naročil bi prav tako lahko imela pozitiven učinek na naložbe, saj obseg javnih naročil, objavljenih na ravni EU, še naprej ostaja bistveno pod povprečjem EU.

| (7) | Zapletenost sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb še naprej ovira naložbe zasebnega sektorja, skupno breme davka od dohodkov pravnih oseb, vključno z lokalnim obrtnim davkom (Gewerbesteuer) in solidarnostnim dodatkom, pa je še vedno veliko. Neučinkovitosti izvirajo iz lokalnega obrtnega davka zaradi vključitve nepridobitnih elementov v davčno osnovo. Davčni sistem daje prednost dolžniškemu financiranju pred lastniškim financiranjem, zadevni kazalnik davčnih spodbud za zadolževanje pa je bil v letu 2015 osmi najvišji v Uniji. Delež razmeroma rasti prijaznih davkov na potrošnjo in periodičnih davkov na premoženje v skupni obdavčitvi je med letoma 2007 in 2014 ostal stabilen v višini približno 28–29 %, kar je nizko v primerjavi s povprečjem v Uniji, ki znaša približno 32–33 %. Poleg tega se je trend povečevanja davkov na prenos nepremičnin nadaljeval, namesto da bi se bolj oprli na manj izkrivljajoče periodične davke na premoženje. Ukrepi za posodobitev davčne uprave so bili omejeni na sprejetje zakonodaje za poenostavitev upravnih postopkov za davčne zadeve s strani zvezne vlade. Samodejne izmenjave davčnih podatkov med davčnimi upravami 16 dežel, ki bi lahko izboljšala učinkovitost davčnega nadzora, še vedno ni. Na splošno strukturne pomanjkljivosti in zapoznela posodobitev povzročajo relativno neučinkovitost davčne uprave in neučinkovito pobiranje davkov. |
| --- | --- |

(7)

Zapletenost sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb še naprej ovira naložbe zasebnega sektorja, skupno breme davka od dohodkov pravnih oseb, vključno z lokalnim obrtnim davkom (Gewerbesteuer) in solidarnostnim dodatkom, pa je še vedno veliko. Neučinkovitosti izvirajo iz lokalnega obrtnega davka zaradi vključitve nepridobitnih elementov v davčno osnovo. Davčni sistem daje prednost dolžniškemu financiranju pred lastniškim financiranjem, zadevni kazalnik davčnih spodbud za zadolževanje pa je bil v letu 2015 osmi najvišji v Uniji. Delež razmeroma rasti prijaznih davkov na potrošnjo in periodičnih davkov na premoženje v skupni obdavčitvi je med letoma 2007 in 2014 ostal stabilen v višini približno 28–29 %, kar je nizko v primerjavi s povprečjem v Uniji, ki znaša približno 32–33 %. Poleg tega se je trend povečevanja davkov na prenos nepremičnin nadaljeval, namesto da bi se bolj oprli na manj izkrivljajoče periodične davke na premoženje. Ukrepi za posodobitev davčne uprave so bili omejeni na sprejetje zakonodaje za poenostavitev upravnih postopkov za davčne zadeve s strani zvezne vlade. Samodejne izmenjave davčnih podatkov med davčnimi upravami 16 dežel, ki bi lahko izboljšala učinkovitost davčnega nadzora, še vedno ni. Na splošno strukturne pomanjkljivosti in zapoznela posodobitev povzročajo relativno neučinkovitost davčne uprave in neučinkovito pobiranje davkov.

| (8) | Pogoji financiranja v Nemčiji so na splošno ugodni. Vendar je trg tveganega kapitala še vedno premalo razvit glede na mednarodno raven, z davki povezani okvirni pogoji pa lahko omejujejo njegov obseg. Izboljšanje dostopa do tveganega kapitala je pomemben dejavnik pri spodbujanju podjetniške dejavnosti, tudi v visokotehnoloških sektorjih in storitvah z intenzivno uporabo znanja. Zvezna vlada je pripravila niz ukrepov za izboljšanje pogojev za tvegani kapital in razprave potekajo o nadaljnjih ukrepih. Poleg tega bi pregled regulativnega okvira za tvegani kapital lahko prispeval k spodbujanju zasebnih naložb, tudi s strani tujih vlagateljev. |
| --- | --- |

(8)

Pogoji financiranja v Nemčiji so na splošno ugodni. Vendar je trg tveganega kapitala še vedno premalo razvit glede na mednarodno raven, z davki povezani okvirni pogoji pa lahko omejujejo njegov obseg. Izboljšanje dostopa do tveganega kapitala je pomemben dejavnik pri spodbujanju podjetniške dejavnosti, tudi v visokotehnoloških sektorjih in storitvah z intenzivno uporabo znanja. Zvezna vlada je pripravila niz ukrepov za izboljšanje pogojev za tvegani kapital in razprave potekajo o nadaljnjih ukrepih. Poleg tega bi pregled regulativnega okvira za tvegani kapital lahko prispeval k spodbujanju zasebnih naložb, tudi s strani tujih vlagateljev.

| (9) | Ukrepi politike za spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, zlasti v sektorju poklicnih storitev, so bili omejeni. Nemčija se uvršča med države članice z visokimi regulativnimi ovirami pri storitvah. Omejitve na proizvodnih trgih vplivajo na cene in produktivnost. Nizka produktivnost dela in visoki pribitki kažejo na to, da bi lahko Nemčija precej izboljšala učinkovitost poklicnih storitev. Težave pri poslovnih storitvah izvirajo iz zahtev glede izdajanja dovoljenj, omejitev multidisciplinarnih dejavnosti, zahtev glede zavarovanja in fiksnih tarif. Prav tako še vedno veljajo zahteve glede pravne oblike in lastniške strukture. V akcijskem načrtu, ki ga je Nemčija predložila na podlagi medsebojnega ocenjevanja glede dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja, je predlaganih le omejeno število ukrepov, čeprav obstaja veliko možnosti za bolj ambiciozne predloge. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi politike za spodbujanje konkurence v storitvenih sektorjih, zlasti v sektorju poklicnih storitev, so bili omejeni. Nemčija se uvršča med države članice z visokimi regulativnimi ovirami pri storitvah. Omejitve na proizvodnih trgih vplivajo na cene in produktivnost. Nizka produktivnost dela in visoki pribitki kažejo na to, da bi lahko Nemčija precej izboljšala učinkovitost poklicnih storitev. Težave pri poslovnih storitvah izvirajo iz zahtev glede izdajanja dovoljenj, omejitev multidisciplinarnih dejavnosti, zahtev glede zavarovanja in fiksnih tarif. Prav tako še vedno veljajo zahteve glede pravne oblike in lastniške strukture. V akcijskem načrtu, ki ga je Nemčija predložila na podlagi medsebojnega ocenjevanja glede dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja, je predlaganih le omejeno število ukrepov, čeprav obstaja veliko možnosti za bolj ambiciozne predloge.

| (10) | Kljub visoki splošni uspešnosti trga dela, zlasti z brezposelnostjo na zgodovinsko nizki ravni, Nemčiji grozi pomanjkanje delovne sile in strokovnega znanja zaradi staranja prebivalstva, zaradi česar je treba v celoti uporabiti obstoječo delovno silo. Ti trendi ne ogrožajo le trga dela, temveč tudi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, zato se zdijo nujno potrebne močnejše spodbude za poznejše upokojevanje. Stopnja tveganja revščine v starosti (16,3 % leta 2014) presega povprečje v EU (13,8 %) in nadomestitvena stopnja sistema zakonskega pokojninskega zavarovanja se postopoma zmanjšuje, medtem ko je stopnja vključevanja v drugi ali tretji steber pokojninskih sistemov prenizka za zmanjšanje tega tveganja. Število upravičencev, ki prejemajo minimalni dohodek na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja za upokojence, se je med letoma 2003 in 2014 skoraj podvojil. Vendar pa predlogi za povečanje spodbud za poznejše upokojevanje (Flexi-Rente) še niso bili formalizirani. Ni še jasno, kako učinkovito lahko izničijo spodbude za zgodnje upokojevanje, uvedene leta 2014. |
| --- | --- |

(10)

Kljub visoki splošni uspešnosti trga dela, zlasti z brezposelnostjo na zgodovinsko nizki ravni, Nemčiji grozi pomanjkanje delovne sile in strokovnega znanja zaradi staranja prebivalstva, zaradi česar je treba v celoti uporabiti obstoječo delovno silo. Ti trendi ne ogrožajo le trga dela, temveč tudi vzdržnost in ustreznost pokojninskega sistema, zato se zdijo nujno potrebne močnejše spodbude za poznejše upokojevanje. Stopnja tveganja revščine v starosti (16,3 % leta 2014) presega povprečje v EU (13,8 %) in nadomestitvena stopnja sistema zakonskega pokojninskega zavarovanja se postopoma zmanjšuje, medtem ko je stopnja vključevanja v drugi ali tretji steber pokojninskih sistemov prenizka za zmanjšanje tega tveganja. Število upravičencev, ki prejemajo minimalni dohodek na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja za upokojence, se je med letoma 2003 in 2014 skoraj podvojil. Vendar pa predlogi za povečanje spodbud za poznejše upokojevanje (Flexi-Rente) še niso bili formalizirani. Ni še jasno, kako učinkovito lahko izničijo spodbude za zgodnje upokojevanje, uvedene leta 2014.

| (11) | Potencial nekaterih skupin za vključitev na trg dela, zlasti žensk in ljudi s priseljenskim ozadjem, ostaja neizkoriščen, v veljavi pa ostajajo negativne spodbude za delo, zlasti za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Posebne značilnosti davčnega sistema in zdravstvenega zavarovanja prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu odvračajo od zaposlitve ali povečanja števila delovnih ur. To prispeva k nizkemu deležu žensk, zaposlenih s polnim delovnim časom, in enemu najnižjih števil delovnih ur, ki jih v povprečju opravijo ženske v Uniji, čeprav je stopnja zaposlenosti žensk visoka. Čeprav je zaradi uvedbe minimalne plače prišlo do rahlega prehoda od malega dela k standardni zaposlitvi, malo delo še vedno opravlja okoli sedem milijonov ljudi (od katerih jih pet milijonov malo delo opravlja kot edino plačano zaposlitev). Izvzetje malega dela iz dohodnine in v številnih primerih iz vseh prispevkov zaposlenih za socialno varnost bi lahko delavce odvrnilo, da bi sprejeli zaposlitve z dohodki nad 450 EUR na mesec, kolikor znaša prag za malo delo. Ta odvračilni dejavnik v mnogih primerih še močneje deluje na zakonca, ki sta zavezanca za skupno obdavčitev dohodkov. Pozitivni učinek rahlega povečanja več dodatkov in nadomestila zaviralnih fiskalnih dejavnikov na prihodke in potrošnjo gospodinjstev bi se lahko v veliki meri izravnal z višjimi socialnimi prispevki zaposlenih. Davčni primež na ravni minimalne plače je v primerjavi z drugimi državami članicami visok, kar ima za posledico nižje prihodke na spodnjem delu plačne lestvice. Zmanjšanje prispevkov zaposlenih za socialno varnost ali dohodnine, vključno s ciljno usmerjenimi dodatki ali nadomestili, bi pomenilo zmanjšanje davčnega primeža, s čimer bi se povečal razpoložljivi dohodek zaposlenih z nizkimi dohodki in posledično tudi možnosti potrošnje. |
| --- | --- |

(11)

Potencial nekaterih skupin za vključitev na trg dela, zlasti žensk in ljudi s priseljenskim ozadjem, ostaja neizkoriščen, v veljavi pa ostajajo negativne spodbude za delo, zlasti za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Posebne značilnosti davčnega sistema in zdravstvenega zavarovanja prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu odvračajo od zaposlitve ali povečanja števila delovnih ur. To prispeva k nizkemu deležu žensk, zaposlenih s polnim delovnim časom, in enemu najnižjih števil delovnih ur, ki jih v povprečju opravijo ženske v Uniji, čeprav je stopnja zaposlenosti žensk visoka. Čeprav je zaradi uvedbe minimalne plače prišlo do rahlega prehoda od malega dela k standardni zaposlitvi, malo delo še vedno opravlja okoli sedem milijonov ljudi (od katerih jih pet milijonov malo delo opravlja kot edino plačano zaposlitev). Izvzetje malega dela iz dohodnine in v številnih primerih iz vseh prispevkov zaposlenih za socialno varnost bi lahko delavce odvrnilo, da bi sprejeli zaposlitve z dohodki nad 450 EUR na mesec, kolikor znaša prag za malo delo. Ta odvračilni dejavnik v mnogih primerih še močneje deluje na zakonca, ki sta zavezanca za skupno obdavčitev dohodkov. Pozitivni učinek rahlega povečanja več dodatkov in nadomestila zaviralnih fiskalnih dejavnikov na prihodke in potrošnjo gospodinjstev bi se lahko v veliki meri izravnal z višjimi socialnimi prispevki zaposlenih. Davčni primež na ravni minimalne plače je v primerjavi z drugimi državami članicami visok, kar ima za posledico nižje prihodke na spodnjem delu plačne lestvice. Zmanjšanje prispevkov zaposlenih za socialno varnost ali dohodnine, vključno s ciljno usmerjenimi dodatki ali nadomestili, bi pomenilo zmanjšanje davčnega primeža, s čimer bi se povečal razpoložljivi dohodek zaposlenih z nizkimi dohodki in posledično tudi možnosti potrošnje.

| (12) | Velik pritok beguncev v preteklem letu ima za Nemčijo številne socialne in ekonomske posledice. Čeprav se bodo zaradi pritoka beguncev kratkoročno povečali javni odhodki in domače povpraševanje, s čimer se bo povečal BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešnega vključevanja beguncev na trg dela in v družbo, med drugim tudi prek podpore za izobraževanje. Ta težava je visoko med prednostnimi nalogami politike na ravni EU in držav članic ter se bo pozorno spremljala in analizirala, med drugim tudi v poročilu o državi za leto 2017. |
| --- | --- |

(12)

Velik pritok beguncev v preteklem letu ima za Nemčijo številne socialne in ekonomske posledice. Čeprav se bodo zaradi pritoka beguncev kratkoročno povečali javni odhodki in domače povpraševanje, s čimer se bo povečal BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešnega vključevanja beguncev na trg dela in v družbo, med drugim tudi prek podpore za izobraževanje. Ta težava je visoko med prednostnimi nalogami politike na ravni EU in držav članic ter se bo pozorno spremljala in analizirala, med drugim tudi v poročilu o državi za leto 2017.

| (13) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3. |
| --- | --- |

(13)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nemčije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nemčija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

| (14) | Svet je na podlagi te ocene preučil program stabilnosti in meni (5), da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast – |
| --- | --- |

(14)

Svet je na podlagi te ocene preučil program stabilnosti in meni (5), da bo Nemčija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

| (15) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 3 – |
| --- | --- |

(15)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 3 –

PRIPOROČA, da Nemčija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Doseže trajen trend rasti javnih naložb, zlasti v infrastrukturo, izobraževanje, raziskave in inovacije, ob upoštevanju srednjeročnega cilja. Izboljša zasnovo zveznih fiskalnih odnosov z namenom povečanja javnih naložb, zlasti na občinski ravni. |
| --- | --- |

1.

Doseže trajen trend rasti javnih naložb, zlasti v infrastrukturo, izobraževanje, raziskave in inovacije, ob upoštevanju srednjeročnega cilja. Izboljša zasnovo zveznih fiskalnih odnosov z namenom povečanja javnih naložb, zlasti na občinski ravni.

| 2. | Zmanjša pomanjkljivosti davčnega sistema, zlasti s pregledom obdavčitve dohodkov pravnih oseb in lokalnega obrtnega davka, posodobitvijo davčne uprave in pregledom regulativnega okvira za tvegani kapital. Okrepi ukrepe za spodbujanje konkurence v storitvenem sektorju, zlasti na področju poslovnih storitev in reguliranih poklicev. |
| --- | --- |

2.

Zmanjša pomanjkljivosti davčnega sistema, zlasti s pregledom obdavčitve dohodkov pravnih oseb in lokalnega obrtnega davka, posodobitvijo davčne uprave in pregledom regulativnega okvira za tvegani kapital. Okrepi ukrepe za spodbujanje konkurence v storitvenem sektorju, zlasti na področju poslovnih storitev in reguliranih poklicev.

| 3. | Poveča spodbude za poznejše upokojevanje in zmanjša negativne spodbude za delo za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Zmanjša visoki davčni primež za zaposlene z nizkimi dohodki in olajša prehod od malega dela k standardni zaposlitvi. |
| --- | --- |

3.

Poveča spodbude za poznejše upokojevanje in zmanjša negativne spodbude za delo za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Zmanjša visoki davčni primež za zaposlene z nizkimi dohodki in olajša prehod od malega dela k standardni zaposlitvi.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/23

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Češke za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Češke za leto 2016

(2016/C 299/06)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Češke ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Češko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Češko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Češke pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Češka je 11. maja 2016 predložila konvergenčni program za leto 2016, 12. maja pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Češka je 11. maja 2016 predložila konvergenčni program za leto 2016, 12. maja pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo v letu 2016 nekoliko poslabšal, in sicer na -0,6 % BDP, v letu 2017 pa na splošno stabiliziral pri -0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri 41,1 % v letu 2016 in se zmanjšal na 39,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -0,7 % v letu 2016 in -0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Za Češko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo v letu 2016 nekoliko poslabšal, in sicer na -0,6 % BDP, v letu 2017 pa na splošno stabiliziral pri -0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri 41,1 % v letu 2016 in se zmanjšal na 39,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -0,7 % v letu 2016 in -0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Dolgoročno obstajajo srednja tveganja za fiskalno vzdržnost Češke. Ta izhajajo predvsem iz predvidenega učinka javne porabe, povezane s staranjem prebivalstva, predvsem na področju zdravstva, pa tudi pokojnin. Nedavno sprejeti ali načrtovani ukrepi za spremembo pokojninskega sistema bi v primeru izvedbe dolgoročno privedli do poslabšanja javnih financ. Februarja 2016 je vlada namreč sprejela zakonodajo, v skladu s katero lahko bolj prožno prilagaja mehanizem za usklajevanje pokojnin. Poleg tega potekajo razprave o predlogih, da se zakonsko določena upokojitvena starost omeji na 65 let in da se vzpostavi mehanizem za redne preglede upokojitvene starosti. Trenutno ni načrtov za povišanje nizke zakonsko določene upokojitvene starosti. Tudi na področju zdravstva je napovedano povečanje dolgoročne porabe zaskrbljujoče. Češka se sooča z izzivi, kako izboljšati upravljanje in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema, čeprav so številni ukrepi trenutno v različnih fazah izvajanja. Kazalniki kažejo na visoko potrošnjo blaga in storitev ter razmeroma močno odvisnost od bolnišnične oskrbe, ki je dražja od ambulantnih storitev. Zdi se, da se razpoložljivi zdravstveni podatki ne uporabljajo učinkovito za načrtovanje in racionalizacijo zmogljivosti bolnišnične oskrbe. Sistem povračila stroškov za bolnišnično oskrbo se pregleduje zaradi različnih pomanjkljivosti, kot je majhen vzorec bolnišnic, ki se uporablja za izračun referenčnih stopenj. Možnosti za izboljšanje usklajevanja ambulantne oskrbe, krepitev nadzorne vloge zdravnikov in omejitev nepotrebne uporabe ambulantnih storitev še vedno niso bile dovolj raziskane. |
| --- | --- |

(6)

Dolgoročno obstajajo srednja tveganja za fiskalno vzdržnost Češke. Ta izhajajo predvsem iz predvidenega učinka javne porabe, povezane s staranjem prebivalstva, predvsem na področju zdravstva, pa tudi pokojnin. Nedavno sprejeti ali načrtovani ukrepi za spremembo pokojninskega sistema bi v primeru izvedbe dolgoročno privedli do poslabšanja javnih financ. Februarja 2016 je vlada namreč sprejela zakonodajo, v skladu s katero lahko bolj prožno prilagaja mehanizem za usklajevanje pokojnin. Poleg tega potekajo razprave o predlogih, da se zakonsko določena upokojitvena starost omeji na 65 let in da se vzpostavi mehanizem za redne preglede upokojitvene starosti. Trenutno ni načrtov za povišanje nizke zakonsko določene upokojitvene starosti. Tudi na področju zdravstva je napovedano povečanje dolgoročne porabe zaskrbljujoče. Češka se sooča z izzivi, kako izboljšati upravljanje in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema, čeprav so številni ukrepi trenutno v različnih fazah izvajanja. Kazalniki kažejo na visoko potrošnjo blaga in storitev ter razmeroma močno odvisnost od bolnišnične oskrbe, ki je dražja od ambulantnih storitev. Zdi se, da se razpoložljivi zdravstveni podatki ne uporabljajo učinkovito za načrtovanje in racionalizacijo zmogljivosti bolnišnične oskrbe. Sistem povračila stroškov za bolnišnično oskrbo se pregleduje zaradi različnih pomanjkljivosti, kot je majhen vzorec bolnišnic, ki se uporablja za izračun referenčnih stopenj. Možnosti za izboljšanje usklajevanja ambulantne oskrbe, krepitev nadzorne vloge zdravnikov in omejitev nepotrebne uporabe ambulantnih storitev še vedno niso bile dovolj raziskane.

| (7) | Fiskalni okvir Češke je eden najšibkejših v Uniji. Vlada je februarja 2015 odobrila reformni sveženj, ki obravnava glavne pomanjkljivosti na tem področju, vendar ga parlament še vedno ni ratificiral. Cilj svežnja je prenos Direktive Sveta 2011/85/EU (4) v nacionalno zakonodajo. Predlagana reforma predvideva krepitev zgornjih mej odhodkov in njihovo neposredno povezanost s srednjeročnim proračunskim ciljem. V okviru reforme bi morala vlada sprejeti proračun, ki ohranja dolgoročno vzdržnost javnih financ, poleg tega pa bi bil ustanovljen neodvisni fiskalni svet za spremljanje javnih financ in povečanje preglednosti. |
| --- | --- |

(7)

Fiskalni okvir Češke je eden najšibkejših v Uniji. Vlada je februarja 2015 odobrila reformni sveženj, ki obravnava glavne pomanjkljivosti na tem področju, vendar ga parlament še vedno ni ratificiral. Cilj svežnja je prenos Direktive Sveta 2011/85/EU (4) v nacionalno zakonodajo. Predlagana reforma predvideva krepitev zgornjih mej odhodkov in njihovo neposredno povezanost s srednjeročnim proračunskim ciljem. V okviru reforme bi morala vlada sprejeti proračun, ki ohranja dolgoročno vzdržnost javnih financ, poleg tega pa bi bil ustanovljen neodvisni fiskalni svet za spremljanje javnih financ in povečanje preglednosti.

| (8) | Naložbe na Češkem ostajajo pod povprečjem EU na prebivalca in so zelo skoncentrirane v regiji glavnega mesta. Upravne in regulativne ovire še naprej zmanjšujejo učinkovitost poslovnega okolja ter ovirajo naložbe. Pri izvajanju prometnih in energetskih infrastrukturnih projektov obstajajo določena ozka grla. Poleg tega je bilo črpanje sredstev EU v programskem obdobju 2007–2013 počasno, in sicer predvsem zaradi zapletenih postopkov, pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora, neučinkovitosti postopkov javnega naročanja ter šibke upravne zmogljivosti organov, ki so vključeni v izvajanje projektov. Kar zadeva prometno infrastrukturo, upravne ovire za naložbe vključujejo dolgotrajne postopke za izdajo dovoljenj za uporabo zemljišč in zamude, ki so posledica pritožbenih postopkov na protimonopolnem uradu. Kar zadeva energijsko učinkovitost, so javni programi za zmanjšanje energijske intenzivnosti razdrobljeni in stroškovno neučinkoviti. Obstajajo znaki, da se prihranki energije ne izboljšujejo v skladu z nacionalnim akcijskim načrtom za energijsko učinkovitost. Kar zadeva storitve, obstajajo določeni dokazi o regulativni restriktivnosti. To velja zlasti za nekatere posamezne sektorje poklicnih storitev, za katere se ovire za vstop in opravljanje zdijo višje od povprečja EU. Tudi nezadostna uporaba kakovostnih spletnih javnih storitev ovira poslovno okolje in odraža pomanjkljivosti ponudbe. Storitve e-uprave ne izkoriščajo v celoti tehnoloških možnosti za izboljšanje uporabniške izkušnje in so med najmanj izpopolnjenimi v Uniji. Razpoložljivi dokazi kažejo na razmeroma visoko stopnjo davčnih utaj na Češkem. Reševanje te težave, zlasti kar zadeva DDV, je visoko med prednostnimi nalogami politike. Po drugi strani pa se ne načrtujejo nobeni ukrepi za znižanje razmeroma visokih stroškov, povezanih s plačevanjem davkov, ali za poenostavitev davčnega sistema. Storitve v zvezi z vnaprejšnjim izpolnjevanjem obrazcev, ki jih ponujajo davčni organi, so omejene. Davkoplačevalci premalo uporabljajo sisteme za elektronsko oddajanje davčnih napovedi, čeprav je bil na področju DDV dosežen določen napredek. Poleg tega so stroški pobiranja davkov po najnovejših mednarodnih poročilih razmeroma visoki. Visoki prispevki delodajalcev za socialno varnost prispevajo k na splošno visoki stopnji obdavčitve dela, diverzifikacija na druga področja, kot so davki na premoženje, pa je omejena. |
| --- | --- |

(8)

Naložbe na Češkem ostajajo pod povprečjem EU na prebivalca in so zelo skoncentrirane v regiji glavnega mesta. Upravne in regulativne ovire še naprej zmanjšujejo učinkovitost poslovnega okolja ter ovirajo naložbe. Pri izvajanju prometnih in energetskih infrastrukturnih projektov obstajajo določena ozka grla. Poleg tega je bilo črpanje sredstev EU v programskem obdobju 2007–2013 počasno, in sicer predvsem zaradi zapletenih postopkov, pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora, neučinkovitosti postopkov javnega naročanja ter šibke upravne zmogljivosti organov, ki so vključeni v izvajanje projektov. Kar zadeva prometno infrastrukturo, upravne ovire za naložbe vključujejo dolgotrajne postopke za izdajo dovoljenj za uporabo zemljišč in zamude, ki so posledica pritožbenih postopkov na protimonopolnem uradu. Kar zadeva energijsko učinkovitost, so javni programi za zmanjšanje energijske intenzivnosti razdrobljeni in stroškovno neučinkoviti. Obstajajo znaki, da se prihranki energije ne izboljšujejo v skladu z nacionalnim akcijskim načrtom za energijsko učinkovitost. Kar zadeva storitve, obstajajo določeni dokazi o regulativni restriktivnosti. To velja zlasti za nekatere posamezne sektorje poklicnih storitev, za katere se ovire za vstop in opravljanje zdijo višje od povprečja EU. Tudi nezadostna uporaba kakovostnih spletnih javnih storitev ovira poslovno okolje in odraža pomanjkljivosti ponudbe. Storitve e-uprave ne izkoriščajo v celoti tehnoloških možnosti za izboljšanje uporabniške izkušnje in so med najmanj izpopolnjenimi v Uniji. Razpoložljivi dokazi kažejo na razmeroma visoko stopnjo davčnih utaj na Češkem. Reševanje te težave, zlasti kar zadeva DDV, je visoko med prednostnimi nalogami politike. Po drugi strani pa se ne načrtujejo nobeni ukrepi za znižanje razmeroma visokih stroškov, povezanih s plačevanjem davkov, ali za poenostavitev davčnega sistema. Storitve v zvezi z vnaprejšnjim izpolnjevanjem obrazcev, ki jih ponujajo davčni organi, so omejene. Davkoplačevalci premalo uporabljajo sisteme za elektronsko oddajanje davčnih napovedi, čeprav je bil na področju DDV dosežen določen napredek. Poleg tega so stroški pobiranja davkov po najnovejših mednarodnih poročilih razmeroma visoki. Visoki prispevki delodajalcev za socialno varnost prispevajo k na splošno visoki stopnji obdavčitve dela, diverzifikacija na druga področja, kot so davki na premoženje, pa je omejena.

| (9) | Številni kazalniki kažejo na znatne pomanjkljivosti v javni upravi. Pri sprejetju zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov iz protikorupcijskega načrta iz leta 2015 je bil dosežen določen napredek. Parlament je novembra 2015 odobril zakon o evidenci pogodb. Z njegovim pravočasnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem bi se izboljšali preglednost in stroškovna učinkovitost javnih razpisov. Vendar nekateri ključni protikorupcijski akti, kot sta sprememba zakona o navzkrižju interesov in nov zakon o financiranju političnih strank, še vedno nisi bili sprejeti. Več sprejetih ukrepov je težko izvajati in imajo omejen učinek, medtem ko se številni načrtovani ukrepi stalno odlagajo na naslednje akcijske načrte. Kljub nekaterim prizadevanjem za odpravo pomanjkljivosti obstajajo možnosti za dodaten napredek pri uspešnosti češkega sistema javnih naročil v smislu konkurence in s tem tudi stroškovne učinkovitosti. To je delno posledica pomanjkanja ustreznega usposabljanja izvajalcev na področju javnega naročanja in premajhnega poudarka na merilih kakovosti pri oddaji naročil. Javni sektor je zelo odvisen od nekonkurenčnih postopkov in ima omejene zmožnosti, da privabi ponudnike, medtem ko se skupno javno naročanje le redko uporablja. Vendar naj bi bilo izvajanje nedavno prenesenih direktiv o javnem naročanju za posodobitev postopkov na tem področju priložnost za uvedbo strateškega in na dokazih temelječega pristopa k politiki javnega naročanja, in sicer v smislu profesionalizacije, združevanja javnih naročil, večjega poudarka na merilih kakovosti in integritete izvajalcev na področju javnega naročanja. |
| --- | --- |

(9)

Številni kazalniki kažejo na znatne pomanjkljivosti v javni upravi. Pri sprejetju zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov iz protikorupcijskega načrta iz leta 2015 je bil dosežen določen napredek. Parlament je novembra 2015 odobril zakon o evidenci pogodb. Z njegovim pravočasnim izvajanjem in nadaljnjim razvojem bi se izboljšali preglednost in stroškovna učinkovitost javnih razpisov. Vendar nekateri ključni protikorupcijski akti, kot sta sprememba zakona o navzkrižju interesov in nov zakon o financiranju političnih strank, še vedno nisi bili sprejeti. Več sprejetih ukrepov je težko izvajati in imajo omejen učinek, medtem ko se številni načrtovani ukrepi stalno odlagajo na naslednje akcijske načrte. Kljub nekaterim prizadevanjem za odpravo pomanjkljivosti obstajajo možnosti za dodaten napredek pri uspešnosti češkega sistema javnih naročil v smislu konkurence in s tem tudi stroškovne učinkovitosti. To je delno posledica pomanjkanja ustreznega usposabljanja izvajalcev na področju javnega naročanja in premajhnega poudarka na merilih kakovosti pri oddaji naročil. Javni sektor je zelo odvisen od nekonkurenčnih postopkov in ima omejene zmožnosti, da privabi ponudnike, medtem ko se skupno javno naročanje le redko uporablja. Vendar naj bi bilo izvajanje nedavno prenesenih direktiv o javnem naročanju za posodobitev postopkov na tem področju priložnost za uvedbo strateškega in na dokazih temelječega pristopa k politiki javnega naročanja, in sicer v smislu profesionalizacije, združevanja javnih naročil, večjega poudarka na merilih kakovosti in integritete izvajalcev na področju javnega naročanja.

| (10) | V zadnjih letih so se zelo povečale naložbe v raziskave in razvoj, vendar so rezultati še vedno slabi, obstajajo pa tudi pomisleki glede vzdržnosti infrastrukture na tem področju. V okviru češkega raziskovalnega sistema se trenutno izvajajo dolgo pričakovane obsežne reforme upravljanja, zlasti glede vrednotenja in financiranja. Obstoječi mehanizem financiranja je razdrobljen, pri čemer ni zadostnega usklajevanja med ustreznimi organi ter jasne delitve obveznosti in prednostnih nalog. Razvija se celovit okvir vrednotenja na področju raziskav in razvoja, med drugim tudi v povezavi s financiranjem, vendar je napredek počasen. Prizadevanja za povečanje povezav med akademskim svetom in poslovnim okoljem so omejena. Te povezave so oslabljene zaradi okvira vrednotenja za javne raziskovalne ustanove, ki ne upošteva ravni sodelovanja s podjetji. |
| --- | --- |

(10)

V zadnjih letih so se zelo povečale naložbe v raziskave in razvoj, vendar so rezultati še vedno slabi, obstajajo pa tudi pomisleki glede vzdržnosti infrastrukture na tem področju. V okviru češkega raziskovalnega sistema se trenutno izvajajo dolgo pričakovane obsežne reforme upravljanja, zlasti glede vrednotenja in financiranja. Obstoječi mehanizem financiranja je razdrobljen, pri čemer ni zadostnega usklajevanja med ustreznimi organi ter jasne delitve obveznosti in prednostnih nalog. Razvija se celovit okvir vrednotenja na področju raziskav in razvoja, med drugim tudi v povezavi s financiranjem, vendar je napredek počasen. Prizadevanja za povečanje povezav med akademskim svetom in poslovnim okoljem so omejena. Te povezave so oslabljene zaradi okvira vrednotenja za javne raziskovalne ustanove, ki ne upošteva ravni sodelovanja s podjetji.

| (11) | Parlament je januarja 2016 sprejel reformo visokega šolstva. Privlačnost učiteljskega poklica ostaja izziv, pri čemer je eden od vzrokov razmeroma nizka plača, poleg tega pa se populacija učiteljev stara. Razvija se nov karierni sistem za učitelje in pedagoško osebje, da bi se povečala privlačnost poklica, vendar je bilo njegovo izvajanje odloženo. Učni rezultati so na splošno dobri, vendar so zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja študentov. Občutno zaskrbljenost povzročajo slabi učni rezultati prikrajšanih skupin, zlasti romske skupnosti. Po ocenah zelo veliko romskih otrok prezgodaj opusti šolanje. Številni romski otroci se izobražujejo zunaj rednih šol, zaradi česar se soočajo z nižjimi standardi učenja kot ostali otroci. Možnosti za usposabljanje učiteljev za lažje spoprijemanje s to težavo so premalo razvite, pri čemer se le malo učiteljev udeležuje dejavnosti strokovnega izpopolnjevanja, povezanih s poučevanjem mešanih skupin in vključujočim izobraževanjem. Sprejeti so bili številni zakonodajni in upravni ukrepi za vključujoče izobraževanje, ki so se tudi že začeli izvajati. Pričakuje se, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v ravneh izobrazbe in dosežkov med romskimi in neromskimi otroki. Parlament je marca 2016 sprejel spremembe zakona o izobraževanju, s katerimi je bilo obvezno izobraževanje razširjeno na zadnje leto predšolskega izobraževanja in ki zagotavljajo, da so mlajši otroci upravičeni do vrtca. Kljub temu neenakosti v izobraževalnem sistemu ovirajo izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in poznejše rezultate na trgu dela. |
| --- | --- |

(11)

Parlament je januarja 2016 sprejel reformo visokega šolstva. Privlačnost učiteljskega poklica ostaja izziv, pri čemer je eden od vzrokov razmeroma nizka plača, poleg tega pa se populacija učiteljev stara. Razvija se nov karierni sistem za učitelje in pedagoško osebje, da bi se povečala privlačnost poklica, vendar je bilo njegovo izvajanje odloženo. Učni rezultati so na splošno dobri, vendar so zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja študentov. Občutno zaskrbljenost povzročajo slabi učni rezultati prikrajšanih skupin, zlasti romske skupnosti. Po ocenah zelo veliko romskih otrok prezgodaj opusti šolanje. Številni romski otroci se izobražujejo zunaj rednih šol, zaradi česar se soočajo z nižjimi standardi učenja kot ostali otroci. Možnosti za usposabljanje učiteljev za lažje spoprijemanje s to težavo so premalo razvite, pri čemer se le malo učiteljev udeležuje dejavnosti strokovnega izpopolnjevanja, povezanih s poučevanjem mešanih skupin in vključujočim izobraževanjem. Sprejeti so bili številni zakonodajni in upravni ukrepi za vključujoče izobraževanje, ki so se tudi že začeli izvajati. Pričakuje se, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v ravneh izobrazbe in dosežkov med romskimi in neromskimi otroki. Parlament je marca 2016 sprejel spremembe zakona o izobraževanju, s katerimi je bilo obvezno izobraževanje razširjeno na zadnje leto predšolskega izobraževanja in ki zagotavljajo, da so mlajši otroci upravičeni do vrtca. Kljub temu neenakosti v izobraževalnem sistemu ovirajo izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in poznejše rezultate na trgu dela.

| (12) | Razmere na trgu dela na Češkem so se sicer izboljšale, vendar bo nadaljnje povišanje stopnje zaposlenosti odvisno od večje udeležbe nezadostno zastopanih skupin. Med njimi so ženske z majhnimi otroki, nizkokvalificirani delavci in člani romske skupnosti. Zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje za doseganje ranljivih skupin bi skupaj z ustreznimi in ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami trga dela ter individualiziranimi storitvami prispevale k povečanju udeležbe teh skupin. Udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela je ovirana zaradi stalnega pomanjkanja cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva, zlasti za otroke do treh let, ter omejene uporabe prožnih ureditev delovnega časa. V zadnjih letih so bili sicer sprejeti nekateri ukrepi za odpravo te pomanjkljivosti, vendar obstajajo možnosti za znatnejša prizadevanja. |
| --- | --- |

(12)

Razmere na trgu dela na Češkem so se sicer izboljšale, vendar bo nadaljnje povišanje stopnje zaposlenosti odvisno od večje udeležbe nezadostno zastopanih skupin. Med njimi so ženske z majhnimi otroki, nizkokvalificirani delavci in člani romske skupnosti. Zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje za doseganje ranljivih skupin bi skupaj z ustreznimi in ciljno usmerjenimi aktivnimi politikami trga dela ter individualiziranimi storitvami prispevale k povečanju udeležbe teh skupin. Udeležba žensk z majhnimi otroki na trgu dela je ovirana zaradi stalnega pomanjkanja cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva, zlasti za otroke do treh let, ter omejene uporabe prožnih ureditev delovnega časa. V zadnjih letih so bili sicer sprejeti nekateri ukrepi za odpravo te pomanjkljivosti, vendar obstajajo možnosti za znatnejša prizadevanja.

| (13) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1. do 3. |
| --- | --- |

(13)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Češke in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Češka prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Češkem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1. do 3.

| (14) | Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni (5), da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast – |
| --- | --- |

(14)

Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni (5), da bo Češka izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

PRIPOROČA, da Češka v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ glede na prihodnja tveganja na področju zdravstvenega varstva. Sprejme zakonodajo za okrepitev fiskalnega okvira. |
| --- | --- |

1.

Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ glede na prihodnja tveganja na področju zdravstvenega varstva. Sprejme zakonodajo za okrepitev fiskalnega okvira.

| 2. | Zmanjša regulativne in upravne ovire za naložbe, zlasti v prometnem in energetskem sektorju, ter poveča razpoložljivost storitev e-uprave. Sprejme preostale protikorupcijske reforme in izboljša postopke javnega naročanja. |
| --- | --- |

2.

Zmanjša regulativne in upravne ovire za naložbe, zlasti v prometnem in energetskem sektorju, ter poveča razpoložljivost storitev e-uprave. Sprejme preostale protikorupcijske reforme in izboljša postopke javnega naročanja.

| 3. | Okrepi upravljanje v okviru sistema raziskav in razvoja ter olajša povezave med akademskim svetom in podjetji. Poveča privlačnost učiteljskega poklica ter sprejme ukrepe za boljše vključevanje prikrajšanih otrok, zlasti Romov, v redne šole in predšolske ustanove. Odpravi ovire za večjo udeležbo nezadostno zastopanih skupin, zlasti žensk, na trgu dela. |
| --- | --- |

3.

Okrepi upravljanje v okviru sistema raziskav in razvoja ter olajša povezave med akademskim svetom in podjetji. Poveča privlačnost učiteljskega poklica ter sprejme ukrepe za boljše vključevanje prikrajšanih otrok, zlasti Romov, v redne šole in predšolske ustanove. Odpravi ovire za večjo udeležbo nezadostno zastopanih skupin, zlasti žensk, na trgu dela.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/27

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Cipra za leto 2016

(2016/C 299/07)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na Cipru je do 31. marca 2016 potekal program za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa Sveta 2013/463/EU (3). V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil zato med trajanjem navedenega programa Ciper izvzet iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa je Ciper zdaj v celoti ponovno vključen v okvir evropskega semestra. |
| --- | --- |

(1)

Na Cipru je do 31. marca 2016 potekal program za makroekonomsko prilagoditev v skladu s členom 1(2) Izvedbenega sklepa Sveta 2013/463/EU (3). V skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bil zato med trajanjem navedenega programa Ciper izvzet iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik. Po izstopu iz programa je Ciper zdaj v celoti ponovno vključen v okvir evropskega semestra.

| (2) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je navedla, da bodo razmere na Cipru ocenjene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (5). Ciper bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je navedla, da bodo razmere na Cipru ocenjene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (5). Ciper bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (3) | Poročilo o državi za Ciper za leto 2016 je bilo objavljeno 7. aprila 2016. V njem so ocenjene gospodarske in socialne razmere na Cipru in izzivi, s katerimi se sooča po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev 31. marca 2016, ter napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 7. aprila 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistveno, da Ciper obravnava velika neravnotežja na strani „stanj“ v obliki presežka zasebnega, javnega in zunanjega dolga in visoko raven slabih posojil. |
| --- | --- |

(3)

Poročilo o državi za Ciper za leto 2016 je bilo objavljeno 7. aprila 2016. V njem so ocenjene gospodarske in socialne razmere na Cipru in izzivi, s katerimi se sooča po zaključku programa za makroekonomsko prilagoditev 31. marca 2016, ter napredek pri doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 7. aprila 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Cipru obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistveno, da Ciper obravnava velika neravnotežja na strani „stanj“ v obliki presežka zasebnega, javnega in zunanjega dolga in visoko raven slabih posojil.

| (4) | Ciper je 28. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016, 13. maja 2016, po izteku roka, pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(4)

Ciper je 28. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016, 13. maja 2016, po izteku roka, pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (5) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(5)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (6) | Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Ciper veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Strukturni saldo v letu 2015 naj bi bil po napovedih v presežku, in sicer v višini 1,7 % BDP, kar za enako vrednost presega srednjeročni cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi bil srednjeročni proračunski cilj znova dosežen tudi v letu 2016. Vendar ob predpostavki nespremenjenih politik obstaja tveganje za določen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Po napovedih naj bi se strukturni saldo Cipra poslabšal bolj, kot dovoljujejo prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Ciper ne bo izpolnil določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v letu 2017. |
| --- | --- |

(6)

Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Ciper veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Strukturni saldo v letu 2015 naj bi bil po napovedih v presežku, in sicer v višini 1,7 % BDP, kar za enako vrednost presega srednjeročni cilj. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi bil srednjeročni proračunski cilj znova dosežen tudi v letu 2016. Vendar ob predpostavki nespremenjenih politik obstaja tveganje za določen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. Po napovedih naj bi se strukturni saldo Cipra poslabšal bolj, kot dovoljujejo prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Ciper ne bo izpolnil določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v letu 2017.

| (7) | Ciper je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedel pomembne fiskalno-strukturne reforme. Nekatere dele sekundarne zakonodaje v zvezi s postopki za pripravo proračuna, zahtevami za proračunske prilagoditve med letom in odgovornostmi uradnikov za nadzor nad obveznostmi je treba še sprejeti. Za javni sektor je še vedno značilna neučinkovitost. Javna uprava je predvsem zaznamovana z eno najvišjih plačnih mas (v odstotku BDP) v euroobmočju, medtem ko so kazalniki učinkovitosti še vedno povprečni in jih je mogoče povezati s pomanjkanjem mobilnosti in spodbud za uspešnost. Za javne službe, ki jih zagotavlja država (telekomunikacije, energetika), so značilne visoke cene in so še vedno razmeroma zaščitene pred konkurenco. Ciper se je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev zavezal, da bo sprejel zavezujoč mehanizem za omejevanje rasti plač javnih uslužbencev, da bi zagotovil dolgoročno vzdržnost javnih financ. Predlog zakona je bil pripravljen in predložen predstavniškemu domu, vendar še ni sprejet. V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev so bili za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja predlagani horizontalna reforma javne uprave, načrt reforme lokalne uprave in nov zakon o upravljanju podjetij v državni lasti, vendar še niso bili sprejeti. |
| --- | --- |

(7)

Ciper je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev izvedel pomembne fiskalno-strukturne reforme. Nekatere dele sekundarne zakonodaje v zvezi s postopki za pripravo proračuna, zahtevami za proračunske prilagoditve med letom in odgovornostmi uradnikov za nadzor nad obveznostmi je treba še sprejeti. Za javni sektor je še vedno značilna neučinkovitost. Javna uprava je predvsem zaznamovana z eno najvišjih plačnih mas (v odstotku BDP) v euroobmočju, medtem ko so kazalniki učinkovitosti še vedno povprečni in jih je mogoče povezati s pomanjkanjem mobilnosti in spodbud za uspešnost. Za javne službe, ki jih zagotavlja država (telekomunikacije, energetika), so značilne visoke cene in so še vedno razmeroma zaščitene pred konkurenco. Ciper se je v okviru programa za makroekonomsko prilagoditev zavezal, da bo sprejel zavezujoč mehanizem za omejevanje rasti plač javnih uslužbencev, da bi zagotovil dolgoročno vzdržnost javnih financ. Predlog zakona je bil pripravljen in predložen predstavniškemu domu, vendar še ni sprejet. V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev so bili za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja predlagani horizontalna reforma javne uprave, načrt reforme lokalne uprave in nov zakon o upravljanju podjetij v državni lasti, vendar še niso bili sprejeti.

| (8) | Dolg zasebnega sektorja na Cipru je še vedno čezmeren. Čeprav prenovljena okvira za prisilno izvršbo in insolventnost predstavljata pomemben korak k uravnoteženju pravic posojilojemalcev in upnikov, je še mogoče izboljšati njuno učinkovitost in razširiti njuno uporabo. Številne pomanjkljivosti v delovanju teh okvirov ovirajo trajnostno zmanjševanje zasebnega dolga in hitrejše zmanjševanje slabih posojil. To tudi negativno vpliva na zmogljivost za zagotavljanje druge priložnosti podjetnikom. Prav tako ostajajo številne pomanjkljivosti v izvajanju rešitev za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja. Poleg tega je za učinkovito izvajanje insolvenčne zakonodaje pomembno sprejetje vseh potrebnih pravil in predpisov o civilnem postopku. Služba za insolventnost potrebuje ustrezno osebje, infrastrukturo IT in zadostno število ustrezno usposobljenih in pooblaščenih stečajnih upraviteljev, da bo lahko v celoti delovala. Poleg tega so ključnega pomena zanesljivi in hitri sistemi za izdajo in prenos listin o lastništvu, da se preprečijo zaostanki in da se kupcem zagotovijo zaščite, ki zagotavljajo pravilno ugotavljanje lastninskih pravic in prispevajo k povrnitvi zaupanja v stanovanjski trg. |
| --- | --- |

(8)

Dolg zasebnega sektorja na Cipru je še vedno čezmeren. Čeprav prenovljena okvira za prisilno izvršbo in insolventnost predstavljata pomemben korak k uravnoteženju pravic posojilojemalcev in upnikov, je še mogoče izboljšati njuno učinkovitost in razširiti njuno uporabo. Številne pomanjkljivosti v delovanju teh okvirov ovirajo trajnostno zmanjševanje zasebnega dolga in hitrejše zmanjševanje slabih posojil. To tudi negativno vpliva na zmogljivost za zagotavljanje druge priložnosti podjetnikom. Prav tako ostajajo številne pomanjkljivosti v izvajanju rešitev za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja. Poleg tega je za učinkovito izvajanje insolvenčne zakonodaje pomembno sprejetje vseh potrebnih pravil in predpisov o civilnem postopku. Služba za insolventnost potrebuje ustrezno osebje, infrastrukturo IT in zadostno število ustrezno usposobljenih in pooblaščenih stečajnih upraviteljev, da bo lahko v celoti delovala. Poleg tega so ključnega pomena zanesljivi in hitri sistemi za izdajo in prenos listin o lastništvu, da se preprečijo zaostanki in da se kupcem zagotovijo zaščite, ki zagotavljajo pravilno ugotavljanje lastninskih pravic in prispevajo k povrnitvi zaupanja v stanovanjski trg.

| (9) | Ciper se tudi sooča s ključnimi izzivi v zvezi z delovanjem pravosodnega sistema. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem, kar ovira delovanje okvira za prisilno izvršbo in insolventnost ter slabša poslovno okolje na splošno. Če ne bo izvedena reforma zakona o pravdnem postopku, bodo obdelava in uveljavljanje sodnih odločb ter zmanjšanje zaostankov še vedno počasni. |
| --- | --- |

(9)

Ciper se tudi sooča s ključnimi izzivi v zvezi z delovanjem pravosodnega sistema. Neučinkoviti sodni postopki in omejene zmogljivosti povzročajo znatne zamude pri obravnavi zadev pred sodiščem, kar ovira delovanje okvira za prisilno izvršbo in insolventnost ter slabša poslovno okolje na splošno. Če ne bo izvedena reforma zakona o pravdnem postopku, bodo obdelava in uveljavljanje sodnih odločb ter zmanjšanje zaostankov še vedno počasni.

| (10) | V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je bil dosežen znaten napredek pri prestrukturiranju ciprskega finančnega sistema in obnovitvi zaupanja vanj. Ciper pa se še vedno sooča z izzivom ponovne vzpostavitve običajnega posojanja gospodarstvu in zmanjšanja obsega slabih posojil, ki znašajo približno 55 % skupnih posojil gospodinjstvom in nefinančnim družbam. Podjetja so zaradi visoke zadolženosti manj konkurenčna in imajo omejeno sposobnost za naložbe in rast. Kljub doseženemu napredku prizadevanja bank za prestrukturiranje dolga uspešnih posojilojemalcev še niso prinesla oprijemljivih rezultatov, oblikovanje rezervacij za njihove nedonosne izpostavljenosti pa ostaja razmeroma skromno. Slabosti pri izvrševanju pogodb in disciplini pri odplačevanju dolgov zmanjšujejo zmogljivost za obravnavanje preračunljivih prenehanj odplačevanja posojil in zajezitev oblikovanja slabih posojil. Banke imajo poleg tega kljub uvedbi registra posojil omejen dostop do informacij o dohodku in sredstvih posojilojemalcev. |
| --- | --- |

(10)

V okviru programa za makroekonomsko prilagoditev je bil dosežen znaten napredek pri prestrukturiranju ciprskega finančnega sistema in obnovitvi zaupanja vanj. Ciper pa se še vedno sooča z izzivom ponovne vzpostavitve običajnega posojanja gospodarstvu in zmanjšanja obsega slabih posojil, ki znašajo približno 55 % skupnih posojil gospodinjstvom in nefinančnim družbam. Podjetja so zaradi visoke zadolženosti manj konkurenčna in imajo omejeno sposobnost za naložbe in rast. Kljub doseženemu napredku prizadevanja bank za prestrukturiranje dolga uspešnih posojilojemalcev še niso prinesla oprijemljivih rezultatov, oblikovanje rezervacij za njihove nedonosne izpostavljenosti pa ostaja razmeroma skromno. Slabosti pri izvrševanju pogodb in disciplini pri odplačevanju dolgov zmanjšujejo zmogljivost za obravnavanje preračunljivih prenehanj odplačevanja posojil in zajezitev oblikovanja slabih posojil. Banke imajo poleg tega kljub uvedbi registra posojil omejen dostop do informacij o dohodku in sredstvih posojilojemalcev.

| (11) | Ciper je dosegel velik napredek pri usmerjanju gospodarstva iz recesije, vendar so naložbe še vedno nizke in potencial gospodarstva za rast je šibek. V okviru programa je Ciper sprejel akcijski načrt za rast, ki je bil namenjen izboljšanju konkurence, povečanju spodbud za inovacije in spodbujanju naložb z oblikovanjem preglednejšega in učinkovitejšega okolja za poslovanje ter poenostavitvijo postopkov za pridobivanje licenc in dovoljenj. Izvajanje načrta privatizacije in krepitev nacionalnih regulativnih organov sta namenjena privabljanju tujih naložb, ki povečujejo produktivnost. Zagonska podjetja in MSP imajo trenutno zelo omejene možnosti dostopa do financiranja zaradi strogih pogojev za bančna posojila in pomanjkanja alternativnih virov financiranja. Dostop do financiranja bi bilo mogoče olajšati z večjo usklajenostjo instrumentov EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in programi EU za konkurenčnost. |
| --- | --- |

(11)

Ciper je dosegel velik napredek pri usmerjanju gospodarstva iz recesije, vendar so naložbe še vedno nizke in potencial gospodarstva za rast je šibek. V okviru programa je Ciper sprejel akcijski načrt za rast, ki je bil namenjen izboljšanju konkurence, povečanju spodbud za inovacije in spodbujanju naložb z oblikovanjem preglednejšega in učinkovitejšega okolja za poslovanje ter poenostavitvijo postopkov za pridobivanje licenc in dovoljenj. Izvajanje načrta privatizacije in krepitev nacionalnih regulativnih organov sta namenjena privabljanju tujih naložb, ki povečujejo produktivnost. Zagonska podjetja in MSP imajo trenutno zelo omejene možnosti dostopa do financiranja zaradi strogih pogojev za bančna posojila in pomanjkanja alternativnih virov financiranja. Dostop do financiranja bi bilo mogoče olajšati z večjo usklajenostjo instrumentov EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za strateške naložbe in programi EU za konkurenčnost.

| (12) | Trg dela je začel v letu 2015 okrevati, vendar je brezposelnost – kljub upadanju – še vedno visoka. Zaskrbljujoči sta zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost. Sprejeti so bili nekateri ukrepi na področjih aktivnih politik zaposlovanja in javnih zavodov za zaposlovanje. Vendar slednji še vedno nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili povpraševanju, zagotovili kakovostno pomoč pri iskanju zaposlitve in vključili neregistrirane brezposelne. Načrti za krepitev upravne zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, med drugim s specializacijo in povečanjem števila svetovalcev, ki neposredno služijo potrebam uporabnikov, zamujajo. Učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja je omejena s pomanjkanjem učinkovitega spremljanja kakovosti tekočih programov. |
| --- | --- |

(12)

Trg dela je začel v letu 2015 okrevati, vendar je brezposelnost – kljub upadanju – še vedno visoka. Zaskrbljujoči sta zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost. Sprejeti so bili nekateri ukrepi na področjih aktivnih politik zaposlovanja in javnih zavodov za zaposlovanje. Vendar slednji še vedno nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili povpraševanju, zagotovili kakovostno pomoč pri iskanju zaposlitve in vključili neregistrirane brezposelne. Načrti za krepitev upravne zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, med drugim s specializacijo in povečanjem števila svetovalcev, ki neposredno služijo potrebam uporabnikov, zamujajo. Učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja je omejena s pomanjkanjem učinkovitega spremljanja kakovosti tekočih programov.

| (13) | Udeleženost mladih v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka in zanjo je značilno pomanjkanje sodelovanja delodajalcev pri izobraževanju študentov. Vendar se trenutno izvajajo ukrepi v skladu s strategijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(13)

Udeleženost mladih v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka in zanjo je značilno pomanjkanje sodelovanja delodajalcev pri izobraževanju študentov. Vendar se trenutno izvajajo ukrepi v skladu s strategijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

| (14) | Ciper nima univerzalnega zdravstvenega varstva in zdravstveni sistem ne zagotavlja ustreznega in učinkovitega dostopa do zdravstvenega varstva. Z nizko stopnjo javnega financiranja zdravstva so neizpolnjene potrebe – zaradi stroškov ter neposrednih plačil – bistveno višje kot v drugih državah članicah EU. Učinkovitost pri uporabi virov je mogoče še izboljšati. Med relevantnimi ukrepi, ki pa še niso sprejeti, za izboljšanje ustreznosti in stroškovne učinkovitosti ciprskega zdravstvenega sistema sta večja avtonomija javnih bolnišnic in vzpostavitev nacionalnega zdravstvenega sistema. |
| --- | --- |

(14)

Ciper nima univerzalnega zdravstvenega varstva in zdravstveni sistem ne zagotavlja ustreznega in učinkovitega dostopa do zdravstvenega varstva. Z nizko stopnjo javnega financiranja zdravstva so neizpolnjene potrebe – zaradi stroškov ter neposrednih plačil – bistveno višje kot v drugih državah članicah EU. Učinkovitost pri uporabi virov je mogoče še izboljšati. Med relevantnimi ukrepi, ki pa še niso sprejeti, za izboljšanje ustreznosti in stroškovne učinkovitosti ciprskega zdravstvenega sistema sta večja avtonomija javnih bolnišnic in vzpostavitev nacionalnega zdravstvenega sistema.

| (15) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform Cipra. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5. |
| --- | --- |

(15)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Cipra in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform Cipra. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Cipru, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5.

| (16) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(16)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (7) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (17) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 – |
| --- | --- |

(17)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 –

PRIPOROČA, da Ciper v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Po odpravi čezmernega primanjkljaja v letih 2016 in 2017 spoštuje srednjeročni proračunski cilj. Do konca leta 2016 sprejme zavezujoč mehanizem za omejitev stopnje rasti sredstev za zaposlene v javnem sektorju. Do konca leta 2016 sprejme horizontalno reformo javne uprave in zakon o upravljanju podjetij v državni lasti ter izvede reformo lokalnih vlad. Do konca leta 2016 sprejme sekundarno zakonodajo za dokončanje novega proračunskega okvira. |
| --- | --- |

1.

Po odpravi čezmernega primanjkljaja v letih 2016 in 2017 spoštuje srednjeročni proračunski cilj. Do konca leta 2016 sprejme zavezujoč mehanizem za omejitev stopnje rasti sredstev za zaposlene v javnem sektorju. Do konca leta 2016 sprejme horizontalno reformo javne uprave in zakon o upravljanju podjetij v državni lasti ter izvede reformo lokalnih vlad. Do konca leta 2016 sprejme sekundarno zakonodajo za dokončanje novega proračunskega okvira.

| 2. | Do junija 2017 odpravi ovire za celostno izvajanje okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost ter zagotovi ustrezne vire za službo za insolventnost. Zagotovi zanesljive in hitre sisteme za izdajo listin o lastništvu in prenos nepremičninskih pravic. Poveča učinkovitost in zmogljivost sodnega sistema. Reformira zakon o pravdnem postopku. |
| --- | --- |

2.

Do junija 2017 odpravi ovire za celostno izvajanje okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost ter zagotovi ustrezne vire za službo za insolventnost. Zagotovi zanesljive in hitre sisteme za izdajo listin o lastništvu in prenos nepremičninskih pravic. Poveča učinkovitost in zmogljivost sodnega sistema. Reformira zakon o pravdnem postopku.

| 3. | Do konca leta 2016 sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev zmanjšanja slabih posojil in točnega vrednotenja zavarovanja s premoženjem za namene oblikovanja rezervacij. Poveča obseg informacij, ki so na voljo upnikom, in izboljša do sedaj sporočene informacije, da bo register posojil v celoti operativen. |
| --- | --- |

3.

Do konca leta 2016 sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev zmanjšanja slabih posojil in točnega vrednotenja zavarovanja s premoženjem za namene oblikovanja rezervacij. Poveča obseg informacij, ki so na voljo upnikom, in izboljša do sedaj sporočene informacije, da bo register posojil v celoti operativen.

| 4. | Odpravi ovire za naložbe, predvsem z izvajanjem akcijskega načrta za rast, uresničevanjem načrta privatizacije in okrepitvijo nacionalnih regulativnih organov. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja. |
| --- | --- |

4.

Odpravi ovire za naložbe, predvsem z izvajanjem akcijskega načrta za rast, uresničevanjem načrta privatizacije in okrepitvijo nacionalnih regulativnih organov. Sprejme ukrepe za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja.

| 5. | Poveča zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje ter zagotavljanje njihovih storitev dolgotrajno brezposelnim; izboljša vključevanje neregistriranih brezposelnih. Sprejme zakonodajo za reformo bolnišnic in nadaljuje z načrtovano uvedbo univerzalnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

5.

Poveča zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje ter zagotavljanje njihovih storitev dolgotrajno brezposelnim; izboljša vključevanje neregistriranih brezposelnih. Sprejme zakonodajo za reformo bolnišnic in nadaljuje z načrtovano uvedbo univerzalnega zdravstvenega varstva.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU z dne 13. septembra 2013 o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper in razveljavitvi Sklepa 2013/236/EU (UL L 250, 20.9.2013, str. 40).

3

(4)  Uredba (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (UL L 140, 27.5.2013, str. 1).

4

(5)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

5

(6)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

6

(7)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

7

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/32

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Bolgarije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Bolgarije za leto 2016

(2016/C 299/08)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Bolgarijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Na gospodarstvo še vedno vplivajo zlasti preostale šibkosti v finančnem sektorju in visoka zadolženost podjetij, ki jih spremlja visoka stopnja brezposelnosti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Bolgarijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Bolgarije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Bolgariji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Na gospodarstvo še vedno vplivajo zlasti preostale šibkosti v finančnem sektorju in visoka zadolženost podjetij, ki jih spremlja visoka stopnja brezposelnosti.

| (3) | Bolgarija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Bolgarija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda na –1,9 % BDP v letu 2016 in –0,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2017. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2018 pri 31,8 %, nato pa se v letu 2019 znižal na 30,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je rahlo ugoden. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje za določen odklon od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja tako v letu 2016 kot 2017, če bo politika ostala nespremenjena. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Bolgarija na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Za Bolgarijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda na –1,9 % BDP v letu 2016 in –0,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2017. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2018 pri 31,8 %, nato pa se v letu 2019 znižal na 30,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je rahlo ugoden. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje za določen odklon od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja tako v letu 2016 kot 2017, če bo politika ostala nespremenjena. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Bolgarija na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (6) | Bolgarija je dosegla določen napredek pri izvajanju lanskega priporočila glede izboljšanja učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo, zlasti s pripravo nacionalnega načrta za zdravje, ki bo omogočil načrtovanje zdravstvenih odhodkov v skladu z ozemeljskimi merili in potrebami prebivalstva. Bolgarski zdravstveni sistem se sooča z velikimi izzivi, med drugim z omejenim dostopom do zdravstva, nizkimi sredstvi ter slabimi zdravstvenimi rezultati. Siva ekonomija kljub nedavnim prizadevanjem za izboljšanje pobiranja davkov ostaja pomemben izziv, ki vpliva na javne prihodke. Neprijavljeno delo, vključno z dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, in izogibanjem plačilu socialnih prispevkov izkrivlja trg dela in zmanjšuje davčne prihodke. |
| --- | --- |

(6)

Bolgarija je dosegla določen napredek pri izvajanju lanskega priporočila glede izboljšanja učinkovitosti odhodkov za zdravstveno varstvo, zlasti s pripravo nacionalnega načrta za zdravje, ki bo omogočil načrtovanje zdravstvenih odhodkov v skladu z ozemeljskimi merili in potrebami prebivalstva. Bolgarski zdravstveni sistem se sooča z velikimi izzivi, med drugim z omejenim dostopom do zdravstva, nizkimi sredstvi ter slabimi zdravstvenimi rezultati. Siva ekonomija kljub nedavnim prizadevanjem za izboljšanje pobiranja davkov ostaja pomemben izziv, ki vpliva na javne prihodke. Neprijavljeno delo, vključno z dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, in izogibanjem plačilu socialnih prispevkov izkrivlja trg dela in zmanjšuje davčne prihodke.

| (7) | Primeri nepreudarnih poslovnih praks v finančnem sektorju, zlasti v bančnem sektorju, so skupaj z neučinkovitim nadzorom ustvarili okolje, v katerem se neravnotežja kopičijo. Treba je na pregleden način in v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami dokončati nedavno začeti pregled sektorjev bančnih, zavarovalniških in pokojninskih skladov ter sprejeti potrebne nadaljnje ukrepe, ki bodo okrepili zaupanje v finančni sektor. Tudi nadaljnja prizadevanja za izboljšanje finančnega nadzora v bančnem in nebančnem sektorju bodo imela pomembno vlogo pri krepitvi finančnega sistema, da bo lahko podpiral porajajoče se makroekonomsko okrevanje. |
| --- | --- |

(7)

Primeri nepreudarnih poslovnih praks v finančnem sektorju, zlasti v bančnem sektorju, so skupaj z neučinkovitim nadzorom ustvarili okolje, v katerem se neravnotežja kopičijo. Treba je na pregleden način in v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami dokončati nedavno začeti pregled sektorjev bančnih, zavarovalniških in pokojninskih skladov ter sprejeti potrebne nadaljnje ukrepe, ki bodo okrepili zaupanje v finančni sektor. Tudi nadaljnja prizadevanja za izboljšanje finančnega nadzora v bančnem in nebančnem sektorju bodo imela pomembno vlogo pri krepitvi finančnega sistema, da bo lahko podpiral porajajoče se makroekonomsko okrevanje.

| (8) | Razmere na trgu dela so se nekoliko izboljšale, vendar preostale slabosti še vedno ovirajo rast in omejujejo sposobnost prilagajanja gospodarstva. Prilagajanje trga dela je oteženo zaradi strukturne narave dolgotrajne brezposelnosti, krčenja in staranja delovne sile, nizke udeležbe na trgu dela ter neusklajenosti ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih. Čeprav se brezposelnost postopoma zmanjšuje, še vedno obstajajo pomembni izzivi, na primer v zvezi z dolgotrajno brezposelnimi in mladimi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Aktivne politike zaposlovanja bi lahko imele večjo vlogo pri nudenju podpore tem skupinam za lažji dostop do trga dela. Aktivacijo ljudi, ki prejemajo socialne ugodnosti, ovira razdrobljenost in omejeno sodelovanje med različnimi organi, ki zagotavljajo ugodnosti in storitve ponovnega vključevanja na trg dela. V okviru pilotnega projekta so bili razviti namenski centri za zaposlovanje in socialno pomoč, ki združujejo storitve agencije za zaposlovanje in agencije za socialno pomoč, vendar zaenkrat ni bila sprejeta odločitev, da se projekt izvede v večjem obsegu po zaključku pilotnega projekta decembra 2016. |
| --- | --- |

(8)

Razmere na trgu dela so se nekoliko izboljšale, vendar preostale slabosti še vedno ovirajo rast in omejujejo sposobnost prilagajanja gospodarstva. Prilagajanje trga dela je oteženo zaradi strukturne narave dolgotrajne brezposelnosti, krčenja in staranja delovne sile, nizke udeležbe na trgu dela ter neusklajenosti ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih. Čeprav se brezposelnost postopoma zmanjšuje, še vedno obstajajo pomembni izzivi, na primer v zvezi z dolgotrajno brezposelnimi in mladimi, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Aktivne politike zaposlovanja bi lahko imele večjo vlogo pri nudenju podpore tem skupinam za lažji dostop do trga dela. Aktivacijo ljudi, ki prejemajo socialne ugodnosti, ovira razdrobljenost in omejeno sodelovanje med različnimi organi, ki zagotavljajo ugodnosti in storitve ponovnega vključevanja na trg dela. V okviru pilotnega projekta so bili razviti namenski centri za zaposlovanje in socialno pomoč, ki združujejo storitve agencije za zaposlovanje in agencije za socialno pomoč, vendar zaenkrat ni bila sprejeta odločitev, da se projekt izvede v večjem obsegu po zaključku pilotnega projekta decembra 2016.

| (9) | Čeprav je bolgarska minimalna plača še vedno najnižja v Uniji, se je od leta 2011 znatno povečala, pri čemer ni objektivnih meril za določanje minimalne plače, kar ustvarja negotovost. Kljub prizadevanjem vlade in socialnih partnerjev na tem področju Bolgarija še vedno nima jasnih smernic ali preglednih meril za določanje minimalne plače, ki bi upoštevali vpliv minimalne plače na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav je bolgarska minimalna plača še vedno najnižja v Uniji, se je od leta 2011 znatno povečala, pri čemer ni objektivnih meril za določanje minimalne plače, kar ustvarja negotovost. Kljub prizadevanjem vlade in socialnih partnerjev na tem področju Bolgarija še vedno nima jasnih smernic ali preglednih meril za določanje minimalne plače, ki bi upoštevali vpliv minimalne plače na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost.

| (10) | Bolgarija ima še vedno zelo visoko stopnjo tveganja revščine ali socialne izključenosti in neenakosti. Napredek v boju proti revščini in socialni izključenosti ovirajo trdovratni izzivi pri vključevanju Romov na trg dela, olajševanju prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter izboljševanju dosega in učinkovitosti socialne in zdravstvene politike ter politike trga dela. Splošna shema minimalnega dohodka zagotavlja zelo omejeno raven podpore prebivalstvu. Raven nadomestil je pod pragom revščine in ni bila povišana v skladu z rastjo povprečne minimalne plače v zadnjih letih. Ocene o dosegu nadomestil kažejo, da velik del ciljnih upravičencev ni deležen ugodnosti. Boljše doseganje ciljnih skupin ob hkratnem ohranjanju fiskalne odgovornosti bi pomagalo ublažiti revščino. |
| --- | --- |

(10)

Bolgarija ima še vedno zelo visoko stopnjo tveganja revščine ali socialne izključenosti in neenakosti. Napredek v boju proti revščini in socialni izključenosti ovirajo trdovratni izzivi pri vključevanju Romov na trg dela, olajševanju prehoda iz izobraževanja v zaposlitev ter izboljševanju dosega in učinkovitosti socialne in zdravstvene politike ter politike trga dela. Splošna shema minimalnega dohodka zagotavlja zelo omejeno raven podpore prebivalstvu. Raven nadomestil je pod pragom revščine in ni bila povišana v skladu z rastjo povprečne minimalne plače v zadnjih letih. Ocene o dosegu nadomestil kažejo, da velik del ciljnih upravičencev ni deležen ugodnosti. Boljše doseganje ciljnih skupin ob hkratnem ohranjanju fiskalne odgovornosti bi pomagalo ublažiti revščino.

| (11) | Izobraževalni sistem ima omejene zmogljivosti za vključevanje ranljivih skupin in opremljanje učencev z ustreznimi spretnostmi. Ranljive skupine, kot so Romi in učenci iz revnih družin, se še vedno soočajo z velikimi ovirami pri dostopu do izobraževanja in njegovem dokončanju. Stopnja vpisa Romov na vseh ravneh izobraževanja je znatno nižja kot pri ostalih prebivalcih. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej raste in je še posebej visoka na podeželju in v manj razvitih regijah. Odpravljanje ovir za vključevanje prikrajšanih otrok v predšolsko vzgojo je ključno za izboljšanje izobraževalnih rezultatov in preprečevanje osipa. Novi zakon o predšolski vzgoji in šolskem izobraževanju, ki ga je parlament sprejel septembra 2015, je pomemben korak k celoviti prenovi šolskega sistema. Izvajanje te zakonodaje, skupaj s ciljno usmerjenimi ukrepi za odpravo nezakonodajnih ovir za polno udeležbo prikrajšanih skupin v izobraževanju, naj bi prispevalo k dolgoročnemu izboljšanju potenciala bolgarskega gospodarstva za rast in socialne kohezije. Vpis v terciarno izobraževanje in stopnje dokončanega študija se povečujejo in stopnja zaposlenosti nedavnih diplomantov se počasi izboljšuje, čeprav je še vedno znatno pod povprečjem EU. |
| --- | --- |

(11)

Izobraževalni sistem ima omejene zmogljivosti za vključevanje ranljivih skupin in opremljanje učencev z ustreznimi spretnostmi. Ranljive skupine, kot so Romi in učenci iz revnih družin, se še vedno soočajo z velikimi ovirami pri dostopu do izobraževanja in njegovem dokončanju. Stopnja vpisa Romov na vseh ravneh izobraževanja je znatno nižja kot pri ostalih prebivalcih. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej raste in je še posebej visoka na podeželju in v manj razvitih regijah. Odpravljanje ovir za vključevanje prikrajšanih otrok v predšolsko vzgojo je ključno za izboljšanje izobraževalnih rezultatov in preprečevanje osipa. Novi zakon o predšolski vzgoji in šolskem izobraževanju, ki ga je parlament sprejel septembra 2015, je pomemben korak k celoviti prenovi šolskega sistema. Izvajanje te zakonodaje, skupaj s ciljno usmerjenimi ukrepi za odpravo nezakonodajnih ovir za polno udeležbo prikrajšanih skupin v izobraževanju, naj bi prispevalo k dolgoročnemu izboljšanju potenciala bolgarskega gospodarstva za rast in socialne kohezije. Vpis v terciarno izobraževanje in stopnje dokončanega študija se povečujejo in stopnja zaposlenosti nedavnih diplomantov se počasi izboljšuje, čeprav je še vedno znatno pod povprečjem EU.

| (12) | Tveganja, ki izhajajo iz visoke zadolženosti podjetij in ovir za razdolževanje, so še vedno znatna. Obstoječi insolvenčni okvir zagotavlja malo možnosti za učinkovito prestrukturiranje dolga in le malo prispeva k zmanjševanju visoke zadolženosti podjetij. Reforme za olajšanje postopkov zaradi insolventnosti za podjetja bi lahko izboljšale razdolževanje ter omogočile nova posojila in naložbe. |
| --- | --- |

(12)

Tveganja, ki izhajajo iz visoke zadolženosti podjetij in ovir za razdolževanje, so še vedno znatna. Obstoječi insolvenčni okvir zagotavlja malo možnosti za učinkovito prestrukturiranje dolga in le malo prispeva k zmanjševanju visoke zadolženosti podjetij. Reforme za olajšanje postopkov zaradi insolventnosti za podjetja bi lahko izboljšale razdolževanje ter omogočile nova posojila in naložbe.

| (13) | Sistem javnih naročil v Bolgariji še naprej zaznamujejo strukturne slabosti, vključno s sistematičnimi nepravilnostmi pri postopkih javnega naročanja, pomanjkanjem upravnih zmogljivosti in pomanjkljivimi nadzornimi mehanizmi, hkrati pa se zaradi sistematičnih pritožb na sodiščih dela na terenu pogosto zavlečejo. Pri popolnem prehodu na e-javno naročanje je bil dosežen zgolj omejen napredek. Pomanjkljivosti bolgarskega sistema javnih naročil vodijo do prekinitev plačil in finančnih popravkov v programih financiranja EU ter vplivajo tudi na širše poslovno okolje. |
| --- | --- |

(13)

Sistem javnih naročil v Bolgariji še naprej zaznamujejo strukturne slabosti, vključno s sistematičnimi nepravilnostmi pri postopkih javnega naročanja, pomanjkanjem upravnih zmogljivosti in pomanjkljivimi nadzornimi mehanizmi, hkrati pa se zaradi sistematičnih pritožb na sodiščih dela na terenu pogosto zavlečejo. Pri popolnem prehodu na e-javno naročanje je bil dosežen zgolj omejen napredek. Pomanjkljivosti bolgarskega sistema javnih naročil vodijo do prekinitev plačil in finančnih popravkov v programih financiranja EU ter vplivajo tudi na širše poslovno okolje.

| (14) | Nestabilne politike in pomanjkanje zaupanja v ključne javne ustanove, kot je pravosodje, predstavljajo pomembne ovire, ki odvračajo od naložb v bolgarsko gospodarstvo. Počasno izvajanje reform javne uprave in reform v določenih sektorjih, kot so raziskave, inovacije in energija, ovirajo napredek pri izboljšanju naložbenega okolja. Čeprav je Bolgarija sprejela strateški okvir za prenovo in posodobitev javne uprave, je napredek na tem področju počasen in izvajanje se pogosto odlaga. Pri novi zakonodaji se ocena učinka ne izvaja sistematično, čeprav si država v določeni meri prizadeva, da bi to spremenila. Pogoste spremembe pravnega okvira ustvarjajo negotovost ter vplivajo na poslovno okolje. Korupcija je še vedno razlog za precejšnjo zaskrbljenost, odziv nacionalnih organov na ta problem pa še naprej ovirajo šibke in razdrobljene institucije. Bolgarija prejema priporočila za področje reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Zato ta področja niso zajeta v priporočilih za Bolgarijo, čeprav so sicer ključna za splošno poslovno okolje. |
| --- | --- |

(14)

Nestabilne politike in pomanjkanje zaupanja v ključne javne ustanove, kot je pravosodje, predstavljajo pomembne ovire, ki odvračajo od naložb v bolgarsko gospodarstvo. Počasno izvajanje reform javne uprave in reform v določenih sektorjih, kot so raziskave, inovacije in energija, ovirajo napredek pri izboljšanju naložbenega okolja. Čeprav je Bolgarija sprejela strateški okvir za prenovo in posodobitev javne uprave, je napredek na tem področju počasen in izvajanje se pogosto odlaga. Pri novi zakonodaji se ocena učinka ne izvaja sistematično, čeprav si država v določeni meri prizadeva, da bi to spremenila. Pogoste spremembe pravnega okvira ustvarjajo negotovost ter vplivajo na poslovno okolje. Korupcija je še vedno razlog za precejšnjo zaskrbljenost, odziv nacionalnih organov na ta problem pa še naprej ovirajo šibke in razdrobljene institucije. Bolgarija prejema priporočila za področje reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Zato ta področja niso zajeta v priporočilih za Bolgarijo, čeprav so sicer ključna za splošno poslovno okolje.

| (15) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4. |
| --- | --- |

(15)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Bolgarije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Bolgarija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Bolgariji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4.

| (16) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(16)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (17) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 – |
| --- | --- |

(17)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 4 –

PRIPOROČA, da Bolgarija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Dodatno izboljša pobiranje davkov in sprejme ukrepe za zmanjšanje obsega neformalne ekonomije, vključno z delom na črno. |
| --- | --- |

1.

Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Dodatno izboljša pobiranje davkov in sprejme ukrepe za zmanjšanje obsega neformalne ekonomije, vključno z delom na črno.

| 2. | Do konca leta 2016 dokonča pregled kakovosti sredstev in obremenitvene teste bank. Do konca leta 2016 dokonča pregled bilanc stanja in obremenitveni test za zavarovalnice ter pregleda sredstva zasebnih pokojninskih skladov. Po potrebi sprejme nadaljnje ukrepe v vseh treh sektorjih ter nadaljuje izboljševanje nadzora bančnega in nebančnega sektorja. |
| --- | --- |

2.

Do konca leta 2016 dokonča pregled kakovosti sredstev in obremenitvene teste bank. Do konca leta 2016 dokonča pregled bilanc stanja in obremenitveni test za zavarovalnice ter pregleda sredstva zasebnih pokojninskih skladov. Po potrebi sprejme nadaljnje ukrepe v vseh treh sektorjih ter nadaljuje izboljševanje nadzora bančnega in nebančnega sektorja.

| 3. | Okrepi in poveže socialno pomoč, vključno z ustreznimi socialnimi storitvami, ter aktivne politike trga dela, zlasti za dolgotrajno brezposelne ter mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Poveča zagotavljanje kakovostnega izobraževanja za prikrajšane skupine, vključno z Romi. Izboljša učinkovitost zdravstvenega sistema z izboljšanjem dostopa do zdravstvenega varstva, njegovega financiranja in zdravstvenih rezultatov. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje smernice in merila za določanje minimalne plače. Poveča doseg in ustreznost sheme minimalnega dohodka. |
| --- | --- |

3.

Okrepi in poveže socialno pomoč, vključno z ustreznimi socialnimi storitvami, ter aktivne politike trga dela, zlasti za dolgotrajno brezposelne ter mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo. Poveča zagotavljanje kakovostnega izobraževanja za prikrajšane skupine, vključno z Romi. Izboljša učinkovitost zdravstvenega sistema z izboljšanjem dostopa do zdravstvenega varstva, njegovega financiranja in zdravstvenih rezultatov. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje smernice in merila za določanje minimalne plače. Poveča doseg in ustreznost sheme minimalnega dohodka.

| 4. | Prenovi insolvenčni okvir za pospešitev postopkov sanacije in reševanja ter izboljša njihovo učinkovitost in preglednost. Poveča zmogljivost sodišč v zvezi s postopki v primeru insolventnosti. Okrepi zmogljivost agencije za javna naročila in javnih naročnikov ter izboljša zasnovo postopkov javnega naročanja in nadzor nad njimi, zlasti z doslednim izvajanjem nacionalne strategije za razvoj sektorja javnih naročil (2014–2020). Pospeši uvedbo e-javnega naročanja. |
| --- | --- |

4.

Prenovi insolvenčni okvir za pospešitev postopkov sanacije in reševanja ter izboljša njihovo učinkovitost in preglednost. Poveča zmogljivost sodišč v zvezi s postopki v primeru insolventnosti. Okrepi zmogljivost agencije za javna naročila in javnih naročnikov ter izboljša zasnovo postopkov javnega naročanja in nadzor nad njimi, zlasti z doslednim izvajanjem nacionalne strategije za razvoj sektorja javnih naročil (2014–2020). Pospeši uvedbo e-javnega naročanja.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/36

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Belgije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Belgije za leto 2016

(2016/C 299/09)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Belgijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Belgija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Belgijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Belgija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Belgijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, vključen pa je bil tudi poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Belgiji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Oslabljena zunanja uspešnost bi skupaj z visokim javnim dolgom lahko pomenila tveganja v prihodnosti, vendar nedavni razvoj kaže na izboljšanje konkurenčnosti. Popravljalni ukrepi, vključno z omejitvijo rasti plač in znižanjem prispevkov za socialno varnost, so povzročili upočasnitev rasti stroškov dela. Javni dolg se ne zmanjšuje, vendar se kratkoročna tveganja se zdijo omejena. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Belgijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Belgije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, vključen pa je bil tudi poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Belgiji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Oslabljena zunanja uspešnost bi skupaj z visokim javnim dolgom lahko pomenila tveganja v prihodnosti, vendar nedavni razvoj kaže na izboljšanje konkurenčnosti. Popravljalni ukrepi, vključno z omejitvijo rasti plač in znižanjem prispevkov za socialno varnost, so povzročili upočasnitev rasti stroškov dela. Javni dolg se ne zmanjšuje, vendar se kratkoročna tveganja se zdijo omejena.

| (3) | Belgija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Belgija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev v letih 2015 in 2016 ter izrednih varnostnih ukrepov v letu 2016 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki za begunce v letu 2015 znašali 0,03 % BDP, dodatni vpliv v letu 2016 pa je ocenjen na 0,17 % BDP za odhodke, povezane z begunci, in 0,12 % BDP za varnostne ukrepe. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na belgijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih z begunci, zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili belgijski organi. |
| --- | --- |

(5)

Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev v letih 2015 in 2016 ter izrednih varnostnih ukrepov v letu 2016 znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki za begunce v letu 2015 znašali 0,03 % BDP, dodatni vpliv v letu 2016 pa je ocenjen na 0,17 % BDP za odhodke, povezane z begunci, in 0,12 % BDP za varnostne ukrepe. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj sta pritok beguncev in resnost teroristične grožnje izredna dogodka, njun vpliv na belgijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih z begunci, zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili belgijski organi.

| (6) | Za Belgijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, ker Belgija v letu 2015 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,6 % BDP v letu 2015 na -0,2 % BDP v letu 2019. Popravljeni srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen do leta 2018. Vendar preračunani strukturni saldo (5) še vedno kaže, da bo imela država v letu 2018 strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2016 pri 106,2 % BDP, nato pa se do leta 2019 znižal na 99,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja ob nespremenjenih politikah tveganje za znaten odklon od priporočene prilagoditve v letu 2016 ter v letih 2016 in 2017 skupaj. Če v oceni ne bi upoštevali proračunskega vpliva izrednega pritoka beguncev in izrednih varnostnih ukrepov, predvideni odklon v letu 2016 ne bi bil več znaten. Napovedi kažejo, da Belgija v letu 2016 ne bo izpolnila prehodnih določb glede dolga, po koncu prehodnega obdobja v letu 2017 pa naj ne bi izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Belgija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Za Belgijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU, ker Belgija v letu 2015 ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju določb glede dolga. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,6 % BDP v letu 2015 na -0,2 % BDP v letu 2019. Popravljeni srednjeročni proračunski cilj, določen kot strukturno uravnotežen proračunski položaj, naj bi bil dosežen do leta 2018. Vendar preračunani strukturni saldo (5) še vedno kaže, da bo imela država v letu 2018 strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2016 pri 106,2 % BDP, nato pa se do leta 2019 znižal na 99,6 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja ob nespremenjenih politikah tveganje za znaten odklon od priporočene prilagoditve v letu 2016 ter v letih 2016 in 2017 skupaj. Če v oceni ne bi upoštevali proračunskega vpliva izrednega pritoka beguncev in izrednih varnostnih ukrepov, predvideni odklon v letu 2016 ne bi bil več znaten. Napovedi kažejo, da Belgija v letu 2016 ne bo izpolnila prehodnih določb glede dolga, po koncu prehodnega obdobja v letu 2017 pa naj ne bi izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Belgija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (7) | Visoko zadolženost države spremljata šibka izvozna uspešnost in konkurenčnost. Zunanja uspešnost se je od leta 2000 poslabšala, kar se odraža v zmanjšanju svetovnih tržnih deležev, še dodatno pa se je poslabšala zaradi pretežne usmerjenosti izvoza k manj dinamičnim trgom. Negativni trend tržnih deležev se je v zadnjih letih sicer ustavil, vendar so akumulirane izgube še vedno znatne. Izvozno zmogljivost države omejuje tudi specializacija tržnih segmentov z višjo izpostavljenostjo cenovni konkurenci. To je še posebej težko uskladiti z visokimi stroški dela v državi. Stroški dela na enoto so do pred kratkim hitro rasli zaradi nizke rasti produktivnosti in zlasti hitre rasti plač. Slednje je mogoče pripisati določenim značilnostim sistema določanja plač. Na eni strani so bile meje za realno rast plač v preteklosti večkrat postavljene previsoko. Na drugi strani je bila inflacija večkrat višja od pričakovane in od inflacije v sosednjih državah. Strukturna razlika med stopnjami osnovne inflacije v Belgiji in sosednjih državah je večinoma posledica višje rasti cen storitev in neoptimalnega delovanja maloprodajnega trga. Inflacija se je prenesla v rast plač v skladu s splošno prakso samodejnega usklajevanja plač z inflacijo. Vsi ti dejavniki so skupaj zmanjšali učinkovitost zelo usklajenega sistema določanja plač. Da bi zaustavili upadanje konkurenčnosti in njegov negativni vpliv na izvozno uspešnost in zaposlovanje, so belgijski organi v zadnjih letih posredovali v procesu določanja plač. Sprejeti so bili ukrepi za omejitev rasti plač, vključno z omejitvami realnih povečanj plač in zamrznitvijo shem usklajevanja plač z inflacijo. V teku je tudi uvedba zmanjšanja prispevkov za socialno varnost. Vendar so za zagotovitev trajnosti popravka potrebne strukturne reforme okvira za določanje plač v skladu s priporočili, ki jih je Svet izdal v preteklih letih. Čeprav vlada namerava spremeniti zakon o spodbujanju zaposlovanja in preventivnih ukrepih za varstvo konkurenčnosti iz leta 1996, ki socialnim partnerjem zagotavlja podlago za določanje „plačne norme“ vsaki dve leti, je bil doslej dosežen le majhen napredek. Zagotovitev bolj formalne povezave med plačami in produktivnostjo bi prispevala k ohranjanju nedavno pridobljenih koristi in preprečevanju ponavljanja preteklih težav. |
| --- | --- |

(7)

Visoko zadolženost države spremljata šibka izvozna uspešnost in konkurenčnost. Zunanja uspešnost se je od leta 2000 poslabšala, kar se odraža v zmanjšanju svetovnih tržnih deležev, še dodatno pa se je poslabšala zaradi pretežne usmerjenosti izvoza k manj dinamičnim trgom. Negativni trend tržnih deležev se je v zadnjih letih sicer ustavil, vendar so akumulirane izgube še vedno znatne. Izvozno zmogljivost države omejuje tudi specializacija tržnih segmentov z višjo izpostavljenostjo cenovni konkurenci. To je še posebej težko uskladiti z visokimi stroški dela v državi. Stroški dela na enoto so do pred kratkim hitro rasli zaradi nizke rasti produktivnosti in zlasti hitre rasti plač. Slednje je mogoče pripisati določenim značilnostim sistema določanja plač. Na eni strani so bile meje za realno rast plač v preteklosti večkrat postavljene previsoko. Na drugi strani je bila inflacija večkrat višja od pričakovane in od inflacije v sosednjih državah. Strukturna razlika med stopnjami osnovne inflacije v Belgiji in sosednjih državah je večinoma posledica višje rasti cen storitev in neoptimalnega delovanja maloprodajnega trga. Inflacija se je prenesla v rast plač v skladu s splošno prakso samodejnega usklajevanja plač z inflacijo. Vsi ti dejavniki so skupaj zmanjšali učinkovitost zelo usklajenega sistema določanja plač. Da bi zaustavili upadanje konkurenčnosti in njegov negativni vpliv na izvozno uspešnost in zaposlovanje, so belgijski organi v zadnjih letih posredovali v procesu določanja plač. Sprejeti so bili ukrepi za omejitev rasti plač, vključno z omejitvami realnih povečanj plač in zamrznitvijo shem usklajevanja plač z inflacijo. V teku je tudi uvedba zmanjšanja prispevkov za socialno varnost. Vendar so za zagotovitev trajnosti popravka potrebne strukturne reforme okvira za določanje plač v skladu s priporočili, ki jih je Svet izdal v preteklih letih. Čeprav vlada namerava spremeniti zakon o spodbujanju zaposlovanja in preventivnih ukrepih za varstvo konkurenčnosti iz leta 1996, ki socialnim partnerjem zagotavlja podlago za določanje „plačne norme“ vsaki dve leti, je bil doslej dosežen le majhen napredek. Zagotovitev bolj formalne povezave med plačami in produktivnostjo bi prispevala k ohranjanju nedavno pridobljenih koristi in preprečevanju ponavljanja preteklih težav.

| (8) | Pri splošnem delovanju trga dela je bil dosežen določen napredek. Spodbude za delo so bile okrepljene z ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža in spremembami sistema nadomestil za brezposelnost. Vendar pa znatne razlike v zaposlenosti med posameznimi skupinami prebivalstva še naprej povzročajo kronično premajhno izkoriščenost delovne sile, predvsem med nizkokvalificiranimi, mladimi, starejšimi delavci in osebami z migrantskim ozadjem. Poleg tega mejne davčne stopnje ob vstopu ali ponovnem vstopu na trg dela ustvarjajo pasti za neaktivnost in nizke dohodke za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu in nekatere vrste gospodinjstev, kot so samska gospodinjstva in starši samohranilci. Zato je pomembno ustrezno prilagoditi in izvajati politike, katerih cilj je spodbujanje prehoda iz neaktivnosti ali brezposelnosti v zaposlitev. Razlike v izobrazbi, povezane s socialno-ekonomskim ozadjem, so med največjimi v Uniji, s slabimi izobraževalnimi rezultati pa je mogoče delno pojasniti ugotovljeno slabšo uspešnost na trgu dela za osebe z migrantskim ozadjem. Reforme izobraževalnega sistema, ki so se začele izvajati, se osredotočajo zlasti na preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in boljše zagotavljanje predšolskega varstva in vzgoje. Pristojni organi si prizadevajo tudi za izboljšanje kakovosti in ustreznosti sistema poklicnega izobraževanja. Te reforme bi lahko olajšale prehod h gospodarstvu z intenzivno uporabo znanja in večjo usmerjenostjo v storitve ter zmanjšalo neskladje med ponudbo in povpraševanjem po znanjih in spretnostih na trgu dela ter trajno pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih. Poleg tega zelo nizka stopnje aktivnosti in zaposlenosti starejših zahtevata oblikovanje politik za spodbujanje aktivnega staranja in povpraševanja na trgu dela po starejših delavcih. Smiselni bi lahko bili tudi dodatni davčni ukrepi za spodbujanje prehoda v zaposlitev. |
| --- | --- |

(8)

Pri splošnem delovanju trga dela je bil dosežen določen napredek. Spodbude za delo so bile okrepljene z ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža in spremembami sistema nadomestil za brezposelnost. Vendar pa znatne razlike v zaposlenosti med posameznimi skupinami prebivalstva še naprej povzročajo kronično premajhno izkoriščenost delovne sile, predvsem med nizkokvalificiranimi, mladimi, starejšimi delavci in osebami z migrantskim ozadjem. Poleg tega mejne davčne stopnje ob vstopu ali ponovnem vstopu na trg dela ustvarjajo pasti za neaktivnost in nizke dohodke za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu in nekatere vrste gospodinjstev, kot so samska gospodinjstva in starši samohranilci. Zato je pomembno ustrezno prilagoditi in izvajati politike, katerih cilj je spodbujanje prehoda iz neaktivnosti ali brezposelnosti v zaposlitev. Razlike v izobrazbi, povezane s socialno-ekonomskim ozadjem, so med največjimi v Uniji, s slabimi izobraževalnimi rezultati pa je mogoče delno pojasniti ugotovljeno slabšo uspešnost na trgu dela za osebe z migrantskim ozadjem. Reforme izobraževalnega sistema, ki so se začele izvajati, se osredotočajo zlasti na preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in boljše zagotavljanje predšolskega varstva in vzgoje. Pristojni organi si prizadevajo tudi za izboljšanje kakovosti in ustreznosti sistema poklicnega izobraževanja. Te reforme bi lahko olajšale prehod h gospodarstvu z intenzivno uporabo znanja in večjo usmerjenostjo v storitve ter zmanjšalo neskladje med ponudbo in povpraševanjem po znanjih in spretnostih na trgu dela ter trajno pomanjkanje delovne sile v nekaterih poklicih. Poleg tega zelo nizka stopnje aktivnosti in zaposlenosti starejših zahtevata oblikovanje politik za spodbujanje aktivnega staranja in povpraševanja na trgu dela po starejših delavcih. Smiselni bi lahko bili tudi dodatni davčni ukrepi za spodbujanje prehoda v zaposlitev.

| (9) | Prav tako še vedno obstaja precejšen manevrski prostor za izboljšanje nestroškovne razsežnosti zunanje konkurenčnosti. Za ohranitev in povečanje sedanje ravni blaginje je treba večji poudarek nameniti povečanju produktivnosti in naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. V ta namen so potrebna trajna prizadevanja za boljše rezultate pri inovacijah ter uporabi rezultatov raziskav in razvoja, da bi se proizvodi in z njimi povezane storitve povzpeli više v vrednostni verigi. Čeprav ima Belgija zelo kakovosten sistem javnih raziskovalnih ustanov, ima razmeroma malo hitro rastočih podjetij v inovativnih sektorjih. Poleg tega poslovno okolje ovirajo upravna in regulativna bremena, ki zavirajo ustanavljanje in širjenje podjetij. Zahteve in omejitve glede lastništva in glasovalnih pravic, pravne oblike in multidisciplinarnih dejavnosti zmanjšujejo dinamičnost trga poslovnih storitev. V maloprodajnem sektorju imajo enak učinek omejitve glede poslovanja in glede tega, kje lahko trgovci na drobno ustanovijo podjetje. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti pri učinkovitosti pravosodnega sistema, za katerega je značilna nizka uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Ti dejavniki skupaj predstavljajo znatne ovire za zasebne naložbe. Infrastruktura, ki ne ustreza standardom, in dolgotrajna ozka grla prav tako zmanjšujejo rast produktivnosti in naložbe. Naložbena vrzel je najbolj pereča pri prometnem omrežju. Zemljepisna lega države in prisotnost mednarodnih organizacij sta v Belgijo pritegnili številne distribucijske centre, logistične baze in mednarodne sedeže različnih podjetij. Problem prometnih zastojev ob prometnih konicah pa je vse večji, kar zmanjšuje privlačnost države za tuje vlagatelje ter pomeni velike gospodarske in okoljske stroške. Poleg tega Belgija predvidoma ne bo izpolnila cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in ima resne težave z onesnaženostjo zraka. Glede na to, da je gospodarska dejavnost skoncentrirana okoli glavnega mesta in pristanišč, sta najnujnejša izziva nadgradnja osnovne železniške in cestne prometne infrastrukture ter vzpostavitev manjkajočih povezav med glavnimi gospodarskimi središči. Hkrati je pomembno zmanjšati zastoje ob prometnih konicah z izboljšanjem storitev javnega prevoza, optimizacijo upravljanja prometa ter odpravo izkrivljanj trga in negativnih davčnih spodbud, kot je ugodna obravnava za službene avtomobile. |
| --- | --- |

(9)

Prav tako še vedno obstaja precejšen manevrski prostor za izboljšanje nestroškovne razsežnosti zunanje konkurenčnosti. Za ohranitev in povečanje sedanje ravni blaginje je treba večji poudarek nameniti povečanju produktivnosti in naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. V ta namen so potrebna trajna prizadevanja za boljše rezultate pri inovacijah ter uporabi rezultatov raziskav in razvoja, da bi se proizvodi in z njimi povezane storitve povzpeli više v vrednostni verigi. Čeprav ima Belgija zelo kakovosten sistem javnih raziskovalnih ustanov, ima razmeroma malo hitro rastočih podjetij v inovativnih sektorjih. Poleg tega poslovno okolje ovirajo upravna in regulativna bremena, ki zavirajo ustanavljanje in širjenje podjetij. Zahteve in omejitve glede lastništva in glasovalnih pravic, pravne oblike in multidisciplinarnih dejavnosti zmanjšujejo dinamičnost trga poslovnih storitev. V maloprodajnem sektorju imajo enak učinek omejitve glede poslovanja in glede tega, kje lahko trgovci na drobno ustanovijo podjetje. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti pri učinkovitosti pravosodnega sistema, za katerega je značilna nizka uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Ti dejavniki skupaj predstavljajo znatne ovire za zasebne naložbe. Infrastruktura, ki ne ustreza standardom, in dolgotrajna ozka grla prav tako zmanjšujejo rast produktivnosti in naložbe. Naložbena vrzel je najbolj pereča pri prometnem omrežju. Zemljepisna lega države in prisotnost mednarodnih organizacij sta v Belgijo pritegnili številne distribucijske centre, logistične baze in mednarodne sedeže različnih podjetij. Problem prometnih zastojev ob prometnih konicah pa je vse večji, kar zmanjšuje privlačnost države za tuje vlagatelje ter pomeni velike gospodarske in okoljske stroške. Poleg tega Belgija predvidoma ne bo izpolnila cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 in ima resne težave z onesnaženostjo zraka. Glede na to, da je gospodarska dejavnost skoncentrirana okoli glavnega mesta in pristanišč, sta najnujnejša izziva nadgradnja osnovne železniške in cestne prometne infrastrukture ter vzpostavitev manjkajočih povezav med glavnimi gospodarskimi središči. Hkrati je pomembno zmanjšati zastoje ob prometnih konicah z izboljšanjem storitev javnega prevoza, optimizacijo upravljanja prometa ter odpravo izkrivljanj trga in negativnih davčnih spodbud, kot je ugodna obravnava za službene avtomobile.

| (10) | Dodaten izziv je povezan z ustreznostjo domače proizvodnje energije in zanesljivosti oskrbe na splošno. Nenačrtovane začasne prekinitve delovanja več jedrskih objektov zbujajo skrb glede uravnoteženja povpraševanja in ponudbe električne energije, stalno spreminjanje časovnice za postopno dokončno zaprtje jedrskih objektov pa ustvarja ozračje, ki ni spodbudno za dolgoročne investicijske odločitve. To se odraža v povečanem uvozu in vse slabši zanesljivosti oskrbe. Čeprav so se kratkoročna tveganja za oskrbo zmanjšala, so potrebe po dolgoročnih naložbah še vedno znatne. Za razvoj upravljanja na strani povpraševanja so poleg obsežnih dodatnih domačih proizvodnih zmogljivosti in nadaljnje okrepitve medsebojnih povezav potrebna tudi pametna omrežja. Glede na to, da veliki projekti v energetskem sektorju zahtevajo veliko časa za izvedbo, in glede na velike potrebe po nadomestnih zmogljivostih v naslednjem desetletju bo potrebno hitro ukrepanje, zlasti v obliki ustreznega pravnega okvira, ki bo spodbujal povečanje proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(10)

Dodaten izziv je povezan z ustreznostjo domače proizvodnje energije in zanesljivosti oskrbe na splošno. Nenačrtovane začasne prekinitve delovanja več jedrskih objektov zbujajo skrb glede uravnoteženja povpraševanja in ponudbe električne energije, stalno spreminjanje časovnice za postopno dokončno zaprtje jedrskih objektov pa ustvarja ozračje, ki ni spodbudno za dolgoročne investicijske odločitve. To se odraža v povečanem uvozu in vse slabši zanesljivosti oskrbe. Čeprav so se kratkoročna tveganja za oskrbo zmanjšala, so potrebe po dolgoročnih naložbah še vedno znatne. Za razvoj upravljanja na strani povpraševanja so poleg obsežnih dodatnih domačih proizvodnih zmogljivosti in nadaljnje okrepitve medsebojnih povezav potrebna tudi pametna omrežja. Glede na to, da veliki projekti v energetskem sektorju zahtevajo veliko časa za izvedbo, in glede na velike potrebe po nadomestnih zmogljivostih v naslednjem desetletju bo potrebno hitro ukrepanje, zlasti v obliki ustreznega pravnega okvira, ki bo spodbujal povečanje proizvodne zmogljivosti.

| (11) | Belgija je dosegla določen napredek pri reformi davčnega sistema, zlasti s prenosom davkov z dela na druge davčne osnove, kar bo postopoma zmanjšalo davčni primež v stroških dela. K zmanjšanju vrzeli bo pripomoglo tudi znižanje obdavčitve dohodkov fizičnih oseb in prispevkov delodajalcev za socialno varnost. Kljub temu davčni sistem ostaja zapleten, saj prihaja do erozije davčnih osnov zaradi posebnih oprostitev, olajšav in znižanih stopenj. Nekatere med njimi povzročajo izgube prihodkov, gospodarska izkrivljanja in veliko upravno breme. Poleg tega se zdi, da prenos davčnega bremena s proračunskega vidika ni nevtralen. Davčni sistem bi bilo mogoče še precej izboljšati z nadaljnjo razširitvijo davčne osnove, kar bi omogočilo nižje zakonsko določene davčne stopnje in manj izkrivljanj. Obstaja tudi znaten potencial za „zeleno“ preusmeritev davkov, ki med drugim izhaja iz ugodne davčne obravnave službenih vozil in kartic za nakup goriva, ki prispevajo k onesnaževanju, prometnim zastojem in emisijam toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(11)

Belgija je dosegla določen napredek pri reformi davčnega sistema, zlasti s prenosom davkov z dela na druge davčne osnove, kar bo postopoma zmanjšalo davčni primež v stroških dela. K zmanjšanju vrzeli bo pripomoglo tudi znižanje obdavčitve dohodkov fizičnih oseb in prispevkov delodajalcev za socialno varnost. Kljub temu davčni sistem ostaja zapleten, saj prihaja do erozije davčnih osnov zaradi posebnih oprostitev, olajšav in znižanih stopenj. Nekatere med njimi povzročajo izgube prihodkov, gospodarska izkrivljanja in veliko upravno breme. Poleg tega se zdi, da prenos davčnega bremena s proračunskega vidika ni nevtralen. Davčni sistem bi bilo mogoče še precej izboljšati z nadaljnjo razširitvijo davčne osnove, kar bi omogočilo nižje zakonsko določene davčne stopnje in manj izkrivljanj. Obstaja tudi znaten potencial za „zeleno“ preusmeritev davkov, ki med drugim izhaja iz ugodne davčne obravnave službenih vozil in kartic za nakup goriva, ki prispevajo k onesnaževanju, prometnim zastojem in emisijam toplogrednih plinov.

| (12) | Belgija je v zadnjih letih dosegla pomemben napredek pri reformi pokojninskega sistema. Zakon z dne 10. avgusta 2015 o zvišanju upokojitvene starosti, pogojih za predčasno upokojitev in najnižji starosti za družinske pokojnine določa novo najnižjo upokojitveno starost ter merila za dolžino delovne dobe za navadne pokojnine. Vendar je tudi po nedavno izvedenih reformah napovedano povečanje deleža odhodkov za pokojnine še vedno veliko. Če bi bili odhodki avtomatično vezani na spremembe pričakovane življenjske dobe, kot je bilo priporočeno v preteklosti, bi to zmanjšalo srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost. Vlada je v zvezi s tem napovedala, da namerava uvesti pokojninski sistem na osnovi kreditnih točk, ki bi omogočal samodejne prilagoditvene mehanizme glede na demografske spremembe. Ta vprašanja se bodo v okviru evropskega semestra še naprej pozorno spremljala. |
| --- | --- |

(12)

Belgija je v zadnjih letih dosegla pomemben napredek pri reformi pokojninskega sistema. Zakon z dne 10. avgusta 2015 o zvišanju upokojitvene starosti, pogojih za predčasno upokojitev in najnižji starosti za družinske pokojnine določa novo najnižjo upokojitveno starost ter merila za dolžino delovne dobe za navadne pokojnine. Vendar je tudi po nedavno izvedenih reformah napovedano povečanje deleža odhodkov za pokojnine še vedno veliko. Če bi bili odhodki avtomatično vezani na spremembe pričakovane življenjske dobe, kot je bilo priporočeno v preteklosti, bi to zmanjšalo srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost. Vlada je v zvezi s tem napovedala, da namerava uvesti pokojninski sistem na osnovi kreditnih točk, ki bi omogočal samodejne prilagoditvene mehanizme glede na demografske spremembe. Ta vprašanja se bodo v okviru evropskega semestra še naprej pozorno spremljala.

| (13) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3. |
| --- | --- |

(13)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Belgije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Belgija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Belgiji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

| (14) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(14)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Belgija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Se dogovori o izvršljivi razporeditvi fiskalnih ciljev na vseh ravneh države. Poenostavi davčni sistem in odpravi izkrivljajoče davčne odhodke. |
| --- | --- |

1.

Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Uporabi nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Se dogovori o izvršljivi razporeditvi fiskalnih ciljev na vseh ravneh države. Poenostavi davčni sistem in odpravi izkrivljajoče davčne odhodke.

| 2. | V posvetovanju s socialnimi partnerji izvede načrtovano spremembo zakona iz leta 1996 o spodbujanju zaposlovanja in preventivnih ukrepih za varstvo konkurenčnosti. Zagotovi, da se bodo plače lahko gibale skladno s produktivnostjo. Zagotovi učinkovitost aktivacijskih politik trga dela. Nadaljuje reforme na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter zagotovi podporo za usposabljanje prikrajšanih skupin, zlasti ljudi z migrantskim ozadjem. |
| --- | --- |

2.

V posvetovanju s socialnimi partnerji izvede načrtovano spremembo zakona iz leta 1996 o spodbujanju zaposlovanja in preventivnih ukrepih za varstvo konkurenčnosti. Zagotovi, da se bodo plače lahko gibale skladno s produktivnostjo. Zagotovi učinkovitost aktivacijskih politik trga dela. Nadaljuje reforme na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter zagotovi podporo za usposabljanje prikrajšanih skupin, zlasti ljudi z migrantskim ozadjem.

| 3. | Poveča zmogljivost za inovacije, zlasti s spodbujanjem naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. Poveča konkurenco v sektorju poslovnih storitev in maloprodajnem sektorju z odpravo neupravičenih omejitev za poslovanje in ustanavljanje. Obravnava nezadostna vlaganja v prometno infrastrukturo in zmogljivosti za proizvodnjo energije. |
| --- | --- |

3.

Poveča zmogljivost za inovacije, zlasti s spodbujanjem naložb v dejavnosti, temelječe na znanju. Poveča konkurenco v sektorju poslovnih storitev in maloprodajnem sektorju z odpravo neupravičenih omejitev za poslovanje in ustanavljanje. Obravnava nezadostna vlaganja v prometno infrastrukturo in zmogljivosti za proizvodnjo energije.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa stabilnosti z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/41

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Nizozemske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Nizozemske za leto 2016

(2016/C 299/10)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Nizozemska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Nizozemsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Nizozemska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem ni makroekonomskih neravnotežij. Ključnega pomena je odpraviti zelo visoko zadolženost gospodinjstev. Velik in stalen presežek na tekočem računu, ki odraža strukturne značilnosti gospodarstva in oblikovanje politik v zvezi z nefinančnimi družbami, ostaja izziv, tudi zaradi učinkov prelivanja v druge države članice euroobmočja. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem ni makroekonomskih neravnotežij. Ključnega pomena je odpraviti zelo visoko zadolženost gospodinjstev. Velik in stalen presežek na tekočem računu, ki odraža strukturne značilnosti gospodarstva in oblikovanje politik v zvezi z nefinančnimi družbami, ostaja izziv, tudi zaradi učinkov prelivanja v druge države članice euroobmočja.

| (3) | Nizozemska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Nizozemska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Nizozemsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo postopno izboljšal, in sicer na 0,1 % BDP v letu 2019. Hkrati načrtuje tudi poslabšanje preračunanega strukturnega salda (5) v letu 2016, in sicer na – 1,4 % BDP, nato pa njegovo izboljšanje. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2019. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen že od leta 2018. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel 65,4 % v letu 2016 in se nato postopoma zmanjšal na 58,9 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja za Nizozemsko ob nespremenjenih politikah tveganje določenega odklona od zahtev iz preventivnega dela v letu 2016 ter v letih 2016 in 2017 skupaj. Nizozemska naj bi v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, po izteku prehodnega obdobja pa v letu 2017 merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Nizozemska večinoma izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo za izpolnjevanje določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Za Nizozemsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo postopno izboljšal, in sicer na 0,1 % BDP v letu 2019. Hkrati načrtuje tudi poslabšanje preračunanega strukturnega salda (5) v letu 2016, in sicer na – 1,4 % BDP, nato pa njegovo izboljšanje. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen v letu 2019. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen že od leta 2018. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel 65,4 % v letu 2016 in se nato postopoma zmanjšal na 58,9 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja za Nizozemsko ob nespremenjenih politikah tveganje določenega odklona od zahtev iz preventivnega dela v letu 2016 ter v letih 2016 in 2017 skupaj. Nizozemska naj bi v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, po izteku prehodnega obdobja pa v letu 2017 merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Nizozemska večinoma izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo za izpolnjevanje določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (6) | Nedavno povišanje stopnje zaposlenosti je mogoče v celoti pripisati večjemu številu zaposlenih s pogodbami za določen čas in samozaposlenih. Čeprav je Nizozemska sprejela ukrepe za odpravo te težave, je potreben celovitejši pristop. Nizke stopnje prehoda s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas še vedno predstavljajo tveganje za segmentacijo trga dela. Visok in naraščajoč delež pogodb za določen čas je mogoče opaziti v okviru velikih razlik v delovnopravnih določbah med pogodbami za določen in tistimi za nedoločen čas. Samozaposleni brez zaposlenih so pogosteje premalo zavarovani pred invalidnostjo, brezposelnostjo in starostjo, kar bi lahko dolgoročno vplivalo na vzdržnost sistema socialne varnosti. Uvedenih je bilo več ukrepov za zmanjšanje razlik med pogodbami za nedoločen in tistimi za določen čas. Ugoden davčni sistem in odsotnost obveznosti plačila nekaterih prispevkov za socialno varnost še vedno zagotavljata finančne spodbude za samozaposlovanje. |
| --- | --- |

(6)

Nedavno povišanje stopnje zaposlenosti je mogoče v celoti pripisati večjemu številu zaposlenih s pogodbami za določen čas in samozaposlenih. Čeprav je Nizozemska sprejela ukrepe za odpravo te težave, je potreben celovitejši pristop. Nizke stopnje prehoda s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas še vedno predstavljajo tveganje za segmentacijo trga dela. Visok in naraščajoč delež pogodb za določen čas je mogoče opaziti v okviru velikih razlik v delovnopravnih določbah med pogodbami za določen in tistimi za nedoločen čas. Samozaposleni brez zaposlenih so pogosteje premalo zavarovani pred invalidnostjo, brezposelnostjo in starostjo, kar bi lahko dolgoročno vplivalo na vzdržnost sistema socialne varnosti. Uvedenih je bilo več ukrepov za zmanjšanje razlik med pogodbami za nedoločen in tistimi za določen čas. Ugoden davčni sistem in odsotnost obveznosti plačila nekaterih prispevkov za socialno varnost še vedno zagotavljata finančne spodbude za samozaposlovanje.

| (7) | Eden od ključnih izzivov pri odpravi visoke zadolženosti gospodinjstev je stanovanjski trg, na katerem so se v zadnjih desetletjih nakopičile togosti in izkrivljajoče spodbude, ki oblikujejo vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Dejstvo, da gospodinjstva povečujejo bruto hipotekarni dolg na podlagi stanovanjskega premoženja, je večinoma posledica dolgoletnih fiskalnih spodbud, zlasti davčne olajšave za hipotekarne obresti. Od leta 2012 je bilo izvedenih več ukrepov za delno odpravo te težave, ki pa niso bili okrepljeni v skladu s priporočilom Sveta iz leta 2015. Razvoj dobro delujočega zasebnega najemniškega trga ovirajo subvencije v drugih stanovanjskih podsektorjih. Sektor socialnih stanovanj je eden največjih v Uniji, vendar se stanovanja ne dodelijo vedno učinkovito tistim, ki so resnično v stiski. V tem sektorju je bilo uvedeno razlikovanje višine najemnin glede na dohodke gospodinjstev. Stanovanjske družbe bodo morale ločevati dejavnosti v splošnem gospodarskem interesu (tj. socialna stanovanja) od drugih dejavnosti. Ker so bile nekatere izkrivljajoče spodbude za povezovanje najemnine z višino dohodkov na trgu socialnih stanovanj odpravljene, je primerno, da se s tega dela priporočila Sveta iz leta 2015 preide na spremljanje razmer. Hkrati ostaja stanovanjski trg zelo izkrivljen in še naprej ustvarja davčne spodbude za zadolževanje gospodinjstev. Pri teh vprašanjih je potreben nadaljnji napredek. |
| --- | --- |

(7)

Eden od ključnih izzivov pri odpravi visoke zadolženosti gospodinjstev je stanovanjski trg, na katerem so se v zadnjih desetletjih nakopičile togosti in izkrivljajoče spodbude, ki oblikujejo vzorce stanovanjskega financiranja in varčevanja v tem sektorju. Dejstvo, da gospodinjstva povečujejo bruto hipotekarni dolg na podlagi stanovanjskega premoženja, je večinoma posledica dolgoletnih fiskalnih spodbud, zlasti davčne olajšave za hipotekarne obresti. Od leta 2012 je bilo izvedenih več ukrepov za delno odpravo te težave, ki pa niso bili okrepljeni v skladu s priporočilom Sveta iz leta 2015. Razvoj dobro delujočega zasebnega najemniškega trga ovirajo subvencije v drugih stanovanjskih podsektorjih. Sektor socialnih stanovanj je eden največjih v Uniji, vendar se stanovanja ne dodelijo vedno učinkovito tistim, ki so resnično v stiski. V tem sektorju je bilo uvedeno razlikovanje višine najemnin glede na dohodke gospodinjstev. Stanovanjske družbe bodo morale ločevati dejavnosti v splošnem gospodarskem interesu (tj. socialna stanovanja) od drugih dejavnosti. Ker so bile nekatere izkrivljajoče spodbude za povezovanje najemnine z višino dohodkov na trgu socialnih stanovanj odpravljene, je primerno, da se s tega dela priporočila Sveta iz leta 2015 preide na spremljanje razmer. Hkrati ostaja stanovanjski trg zelo izkrivljen in še naprej ustvarja davčne spodbude za zadolževanje gospodinjstev. Pri teh vprašanjih je potreben nadaljnji napredek.

| (8) | Poleg izkrivljanj na stanovanjskem trgu obvezni nedavčni prispevki v drugi steber pokojninskega sistema obremenjujejo razpoložljivi dohodek gospodinjstev. Drugi steber pokojninskega sistema deluje dobro v smislu kakovosti in ustreznosti, vendar ima pomanjkljivosti v smislu medgeneracijske pravičnosti, preglednosti in odpornosti na ekonomske pretrese. V zadnjih letih se je vzdržnost pokojninskega sistema izboljšala s povišanjem upokojitvene starosti na 67 let do leta 2021 in njeno povezavo s pričakovano življenjsko dobo po tem letu. Pokojninski prispevki so se v povprečju znižali, odkar se je znižala najvišja davka oproščena odmerna stopnja pri pokojninah. Primerna znotraj- in medgeneracijska porazdelitev stroškov in tveganj, ki bi presegala sprejeta pravila o usklajevanju z inflacijo in finančnih rezervah (okvir finančne ocene), bi gospodinjstvom pomagala, da finančna sredstva uporabijo v rasti prijaznejše namene. Vlada je napovedala, da namerava v sodelovanju s socialnimi partnerji izvesti obsežno reformo drugega stebra pokojninskega sistema, da bi ustvarila preglednejši in aktuarsko pravičnejši sistem. |
| --- | --- |

(8)

Poleg izkrivljanj na stanovanjskem trgu obvezni nedavčni prispevki v drugi steber pokojninskega sistema obremenjujejo razpoložljivi dohodek gospodinjstev. Drugi steber pokojninskega sistema deluje dobro v smislu kakovosti in ustreznosti, vendar ima pomanjkljivosti v smislu medgeneracijske pravičnosti, preglednosti in odpornosti na ekonomske pretrese. V zadnjih letih se je vzdržnost pokojninskega sistema izboljšala s povišanjem upokojitvene starosti na 67 let do leta 2021 in njeno povezavo s pričakovano življenjsko dobo po tem letu. Pokojninski prispevki so se v povprečju znižali, odkar se je znižala najvišja davka oproščena odmerna stopnja pri pokojninah. Primerna znotraj- in medgeneracijska porazdelitev stroškov in tveganj, ki bi presegala sprejeta pravila o usklajevanju z inflacijo in finančnih rezervah (okvir finančne ocene), bi gospodinjstvom pomagala, da finančna sredstva uporabijo v rasti prijaznejše namene. Vlada je napovedala, da namerava v sodelovanju s socialnimi partnerji izvesti obsežno reformo drugega stebra pokojninskega sistema, da bi ustvarila preglednejši in aktuarsko pravičnejši sistem.

| (9) | Med gospodarsko krizo so se naložbe zelo zmanjšale, pri čemer so od takrat le delno okrevale. Pomanjkljivosti pri naložbah v celotnem gospodarstvu se zdijo zelo ciklične, pri čemer so posledica poslabšanja razmer na stanovanjskem trgu in odločitev v okviru konsolidacije javnih financ. Čeprav se zdijo ovire za naložbe majhne, kaže, da je nizka raven naložb v gradbeni sektor in obnovljivo energijo povezana z negotovostjo na trgih in regulativnimi dejavniki. Kljub izboljšanju kreditnih pogojev so se tveganja za nova posojila v trenutnem finančnem okolju povečala. Javnofinančni odhodki na področju raziskav in razvoja se od leta 2014 zmanjšujejo, medtem ko zasebni odhodki na tem področju ostajajo nizki. Svet je zato leta 2015 Nizozemski priporočil, naj javne odhodke preusmeri v podporo naložbam v raziskave in razvoj ter si prizadeva za izboljšanje zasebnih odhodkov na tem področju. Javni in zasebni odhodki na področju raziskav in razvoja so nizki glede na raven izobrazbe, akademskih dosežkov in gospodarskega razvoja. |
| --- | --- |

(9)

Med gospodarsko krizo so se naložbe zelo zmanjšale, pri čemer so od takrat le delno okrevale. Pomanjkljivosti pri naložbah v celotnem gospodarstvu se zdijo zelo ciklične, pri čemer so posledica poslabšanja razmer na stanovanjskem trgu in odločitev v okviru konsolidacije javnih financ. Čeprav se zdijo ovire za naložbe majhne, kaže, da je nizka raven naložb v gradbeni sektor in obnovljivo energijo povezana z negotovostjo na trgih in regulativnimi dejavniki. Kljub izboljšanju kreditnih pogojev so se tveganja za nova posojila v trenutnem finančnem okolju povečala. Javnofinančni odhodki na področju raziskav in razvoja se od leta 2014 zmanjšujejo, medtem ko zasebni odhodki na tem področju ostajajo nizki. Svet je zato leta 2015 Nizozemski priporočil, naj javne odhodke preusmeri v podporo naložbam v raziskave in razvoj ter si prizadeva za izboljšanje zasebnih odhodkov na tem področju. Javni in zasebni odhodki na področju raziskav in razvoja so nizki glede na raven izobrazbe, akademskih dosežkov in gospodarskega razvoja.

| (10) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3. |
| --- | --- |

(10)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Nizozemske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Nizozemska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

| (11) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(11)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (12) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 3 – |
| --- | --- |

(12)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 3 –

PRIPOROČA, da Nizozemska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017. Preusmeri javne odhodke v večjo podporo naložbam v raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

1.

Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letu 2017. Preusmeri javne odhodke v večjo podporo naložbam v raziskave in razvoj.

| 2. | Odpravi preostale ovire pri zaposlovanju delavcev s pogodbami za nedoločen čas in olajša prehod s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas. Obravnava znatno povečanje števila samozaposlenih brez zaposlenih, med drugim tudi z zmanjšanjem davčnih izkrivljanj v korist samozaposlovanja, ne da bi pri tem ogrozila podjetništvo, in spodbujanjem dostopa samozaposlenih do cenovno dostopnega socialnega varstva. |
| --- | --- |

2.

Odpravi preostale ovire pri zaposlovanju delavcev s pogodbami za nedoločen čas in olajša prehod s pogodb za določen čas na pogodbe za nedoločen čas. Obravnava znatno povečanje števila samozaposlenih brez zaposlenih, med drugim tudi z zmanjšanjem davčnih izkrivljanj v korist samozaposlovanja, ne da bi pri tem ogrozila podjetništvo, in spodbujanjem dostopa samozaposlenih do cenovno dostopnega socialnega varstva.

| 3. | Sprejme ukrepe, da drugi steber pokojninskega sistema postane preglednejši, medgeneracijsko pravičnejši in odpornejši na pretrese. Sprejme ukrepe za zmanjšanje preostalih izkrivljanj na stanovanjskem trgu in davčnih spodbud za zadolževanje gospodinjstev, zlasti z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti. |
| --- | --- |

3.

Sprejme ukrepe, da drugi steber pokojninskega sistema postane preglednejši, medgeneracijsko pravičnejši in odpornejši na pretrese. Sprejme ukrepe za zmanjšanje preostalih izkrivljanj na stanovanjskem trgu in davčnih spodbud za zadolževanje gospodinjstev, zlasti z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa stabilnosti z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/45

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Estonije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Estonije za leto 2016

(2016/C 299/11)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Estonijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Estonija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Estonijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Estonija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Estonijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Estoniji ni makroekonomskih neravnotežij. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Estonijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Estonije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Estoniji ni makroekonomskih neravnotežij.

| (3) | Estonija je 28. aprila 2016 predložila program stabilnosti za leto 2016, 10. marca 2016 pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Estonija je 28. aprila 2016 predložila program stabilnosti za leto 2016, 10. marca 2016 pa nacionalni program reform za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje nominalni primanjkljaj v višini približno 0,5 % BDP v obdobju 2016–2018, nato pa bo sledilo uravnoteženje. V strukturnem smislu Estonija še naprej dosega srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni saldo, v celotnem obdobju programa. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri približno 10 % BDP v letu 2017 in se zmanjšal na približno 9,5 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za leto 2017 pa optimističen. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 se pričakuje premik strukturnega salda s presežka v višini 0,6 % BDP v letu 2015 na uravnotežen proračun v letu 2016 in nato na rahel primanjkljaj v višini 0,2 % BDP v letu 2017, kar lahko šteje kot blizu srednjeročnega proračunskega cilja. Nadaljnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda pri srednjeročnem proračunskem cilju. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Estonija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Za Estonijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje nominalni primanjkljaj v višini približno 0,5 % BDP v obdobju 2016–2018, nato pa bo sledilo uravnoteženje. V strukturnem smislu Estonija še naprej dosega srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni saldo, v celotnem obdobju programa. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP ostal pri približno 10 % BDP v letu 2017 in se zmanjšal na približno 9,5 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za leto 2017 pa optimističen. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 se pričakuje premik strukturnega salda s presežka v višini 0,6 % BDP v letu 2015 na uravnotežen proračun v letu 2016 in nato na rahel primanjkljaj v višini 0,2 % BDP v letu 2017, kar lahko šteje kot blizu srednjeročnega proračunskega cilja. Nadaljnji odkloni bi bili ocenjeni glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda pri srednjeročnem proračunskem cilju. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Estonija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Estonija je sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje udeležbe na trgu dela, tudi z izvajanjem reforme na področju delovne sposobnosti. Reforma, ki je začela veljati januarja 2016 in se bo v celoti začela izvajati januarja 2017, bo prinesla povečanje skupne ponudbe delovne sile. Izziv bo ponovna poklicna vključitev oseb, ki so bile dalj časa odsotne s trga dela. Uvajajo se novi ukrepi aktivne politike na trgu dela, katerih cilj je osebam, ki jim je reforma na področju delovne sposobnosti namenjena, omogočiti vstop na trg dela in obstanek na njem, sprememb pa je bila deležna tudi shema finančne pomoči. |
| --- | --- |

(6)

Estonija je sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje udeležbe na trgu dela, tudi z izvajanjem reforme na področju delovne sposobnosti. Reforma, ki je začela veljati januarja 2016 in se bo v celoti začela izvajati januarja 2017, bo prinesla povečanje skupne ponudbe delovne sile. Izziv bo ponovna poklicna vključitev oseb, ki so bile dalj časa odsotne s trga dela. Uvajajo se novi ukrepi aktivne politike na trgu dela, katerih cilj je osebam, ki jim je reforma na področju delovne sposobnosti namenjena, omogočiti vstop na trg dela in obstanek na njem, sprememb pa je bila deležna tudi shema finančne pomoči.

| (7) | Estonija je sprejela ukrepe za izboljšanje spodbud za delo z zmanjšanjem davčne obremenitve dela za vse dohodkovne razrede, tudi za osebe z nizkimi dohodki. To je morda prispevalo k nižji stopnji brezposelnosti in višji stopnji zaposlenosti nizkokvalificiranih delavcev v Estoniji v primerjavi s povprečjem EU. Med ukrepi, ki so bili že sprejeti, je predvideno dodatno vračilo davka od leta 2017 dalje za osebe z nizkimi dohodki. Vendar pa to povzroča visoke efektivne mejne davčne stopnje, kar lahko pomeni tveganje za nastanek pasti nizkih plač in spodbudo za plačevanje „plač v kuverti“. Učinek teh ukrepov bo znan šele, potem ko bodo ocenjeni. |
| --- | --- |

(7)

Estonija je sprejela ukrepe za izboljšanje spodbud za delo z zmanjšanjem davčne obremenitve dela za vse dohodkovne razrede, tudi za osebe z nizkimi dohodki. To je morda prispevalo k nižji stopnji brezposelnosti in višji stopnji zaposlenosti nizkokvalificiranih delavcev v Estoniji v primerjavi s povprečjem EU. Med ukrepi, ki so bili že sprejeti, je predvideno dodatno vračilo davka od leta 2017 dalje za osebe z nizkimi dohodki. Vendar pa to povzroča visoke efektivne mejne davčne stopnje, kar lahko pomeni tveganje za nastanek pasti nizkih plač in spodbudo za plačevanje „plač v kuverti“. Učinek teh ukrepov bo znan šele, potem ko bodo ocenjeni.

| (8) | Izvajanje strategije vseživljenjskega učenja 2020, skupaj s programom poklicnega izobraževanja in usposabljanja za obdobje 2015–2018, je prispevalo k povečanju udeležbe v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njegove relevantnosti za trg dela. Pričakuje se, da se bo povečal delež udeležencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki opravljajo vajeništvo, skrb pa še naprej povzroča stopnja osipa v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

(8)

Izvajanje strategije vseživljenjskega učenja 2020, skupaj s programom poklicnega izobraževanja in usposabljanja za obdobje 2015–2018, je prispevalo k povečanju udeležbe v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter njegove relevantnosti za trg dela. Pričakuje se, da se bo povečal delež udeležencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki opravljajo vajeništvo, skrb pa še naprej povzroča stopnja osipa v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

| (9) | V predšolski vzgoji in varstvu za starostno skupino od 0 do 3 let še vedno primanjkuje prostih mest, vendar se razmere izboljšujejo, vsako leto pa se ustvarjajo dodatna mesta. |
| --- | --- |

(9)

V predšolski vzgoji in varstvu za starostno skupino od 0 do 3 let še vedno primanjkuje prostih mest, vendar se razmere izboljšujejo, vsako leto pa se ustvarjajo dodatna mesta.

| (10) | Estonija ima največjo razliko v plačah med spoloma v Uniji z 28,3 % v letu 2014. To povzroča tveganje, da potencial žensk ni v celoti izkoriščen. Razlogi za razliko v plačah med spoloma so med drugim poklicna in sektorska segregacija spolov na trgu dela, pomanjkanje preglednosti plač v zasebnem sektorju in daljše prekinitve poklicne poti žensk zaradi družinskih obveznosti. Vlada je napovedala vrsto ukrepov za odpravo razlik v plačah med spoloma. Načrtovani ukrepi, ki jih je treba še sprejeti in začeti izvajati, so med drugim boljše zbiranje podatkov, zadolžitev inšpektoratov za delo za spremljanje, kako delodajalci uporabljajo načelo enakega plačila, spodbujanje preglednosti plač, uvedba spodbud za očete, da prevzamejo del starševskega dopusta, in povečanje dostopa do otroškega varstva. Načrt za socialno varstvo za obdobje 2016–2023 vključuje cilje s področja enakosti med spoloma ter prinaša ukrepe za odpravljanje segregacije spolov na trgu dela in boj proti stereotipom. V načrtu so ukrepi za lajšanje bremena skrbi za družino in vključevanje oseb, ki skrbijo za družino, na trg dela, s pričakovanimi pozitivnimi učinki na udeleženost žensk na trgu dela. |
| --- | --- |

(10)

Estonija ima največjo razliko v plačah med spoloma v Uniji z 28,3 % v letu 2014. To povzroča tveganje, da potencial žensk ni v celoti izkoriščen. Razlogi za razliko v plačah med spoloma so med drugim poklicna in sektorska segregacija spolov na trgu dela, pomanjkanje preglednosti plač v zasebnem sektorju in daljše prekinitve poklicne poti žensk zaradi družinskih obveznosti. Vlada je napovedala vrsto ukrepov za odpravo razlik v plačah med spoloma. Načrtovani ukrepi, ki jih je treba še sprejeti in začeti izvajati, so med drugim boljše zbiranje podatkov, zadolžitev inšpektoratov za delo za spremljanje, kako delodajalci uporabljajo načelo enakega plačila, spodbujanje preglednosti plač, uvedba spodbud za očete, da prevzamejo del starševskega dopusta, in povečanje dostopa do otroškega varstva. Načrt za socialno varstvo za obdobje 2016–2023 vključuje cilje s področja enakosti med spoloma ter prinaša ukrepe za odpravljanje segregacije spolov na trgu dela in boj proti stereotipom. V načrtu so ukrepi za lajšanje bremena skrbi za družino in vključevanje oseb, ki skrbijo za družino, na trg dela, s pričakovanimi pozitivnimi učinki na udeleženost žensk na trgu dela.

| (11) | V Estoniji dostop do javnih storitev ni zagotovljen v vseh občinah, izziv pa je še vedno lokalno zagotavljanje kakovostnih storitev na področjih, kot so promet, izobraževanje, dolgotrajna oskrba starejših in druge socialne storitve na lokalni ravni. Vlada je marca 2016 parlamentu predložila osnutek zakona o upravni reformi, ki naj bi utrl pot reformi lokalne uprave. Reforma predvideva prostovoljne združitve in združitve na pobudo vlade z namenom nudenja dostopnih in kakovostnih storitev ter zagotovitve učinkovitejšega in bolj usposobljenega upravljanja. Spremenjeni zakon o socialni varnosti določa minimalne zahteve za devet socialnih storitev, vendar je njegovo izvajanje pod vprašajem zaradi pomanjkljivosti pri zagotavljanju storitev občin. Predlagana reforma lokalne uprave še ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

(11)

V Estoniji dostop do javnih storitev ni zagotovljen v vseh občinah, izziv pa je še vedno lokalno zagotavljanje kakovostnih storitev na področjih, kot so promet, izobraževanje, dolgotrajna oskrba starejših in druge socialne storitve na lokalni ravni. Vlada je marca 2016 parlamentu predložila osnutek zakona o upravni reformi, ki naj bi utrl pot reformi lokalne uprave. Reforma predvideva prostovoljne združitve in združitve na pobudo vlade z namenom nudenja dostopnih in kakovostnih storitev ter zagotovitve učinkovitejšega in bolj usposobljenega upravljanja. Spremenjeni zakon o socialni varnosti določa minimalne zahteve za devet socialnih storitev, vendar je njegovo izvajanje pod vprašajem zaradi pomanjkljivosti pri zagotavljanju storitev občin. Predlagana reforma lokalne uprave še ni bila sprejeta.

| (12) | Estonija ima enega najvišjih deležev naložb v BDP v zasebnem in javnem sektorju. Vendar pa še vedno ostajajo nekateri izzivi za nadaljnje izboljšanje naložbenega okolja v državi. Estonija je sprejela ukrepe za izvajanje strategije za raziskave, razvoj in inovacije „Na znanju temelječa Estonija“ in strategije za rast podjetništva, ki skupaj tvorita okvir za pametno specializacijo. Zagotavljanje uspešnih sinergij med tema strategijama lahko prispeva k spodbujanju zasebnih vlaganj v raziskave, razvoj in inovacije, zlasti ker so naložbe v raziskave in tehnologijo podjetij upadle na 0,6 % BDP v letu 2014 in Estonija najverjetneje ne bo dosegla cilja 3 % BDP za raziskave, razvoj in inovacije do leta 2020. Število podjetij, ki sodelujejo z raziskovalnimi institucijami, je omejeno, posledica česar je nizka stopnja patentnih prijav. Obenem se zdi, da se je celotna struktura estonskega izvoza proizvedenega blaga v zadnjih letih preusmerila v blago nižje vrednosti. Pomanjkanje delovne sile in strokovnega znanja lahko pomeni oviro za večjo investicijsko aktivnost v sektorjih visoke tehnologije. |
| --- | --- |

(12)

Estonija ima enega najvišjih deležev naložb v BDP v zasebnem in javnem sektorju. Vendar pa še vedno ostajajo nekateri izzivi za nadaljnje izboljšanje naložbenega okolja v državi. Estonija je sprejela ukrepe za izvajanje strategije za raziskave, razvoj in inovacije „Na znanju temelječa Estonija“ in strategije za rast podjetništva, ki skupaj tvorita okvir za pametno specializacijo. Zagotavljanje uspešnih sinergij med tema strategijama lahko prispeva k spodbujanju zasebnih vlaganj v raziskave, razvoj in inovacije, zlasti ker so naložbe v raziskave in tehnologijo podjetij upadle na 0,6 % BDP v letu 2014 in Estonija najverjetneje ne bo dosegla cilja 3 % BDP za raziskave, razvoj in inovacije do leta 2020. Število podjetij, ki sodelujejo z raziskovalnimi institucijami, je omejeno, posledica česar je nizka stopnja patentnih prijav. Obenem se zdi, da se je celotna struktura estonskega izvoza proizvedenega blaga v zadnjih letih preusmerila v blago nižje vrednosti. Pomanjkanje delovne sile in strokovnega znanja lahko pomeni oviro za večjo investicijsko aktivnost v sektorjih visoke tehnologije.

| (13) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(13)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Estonije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Estonija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2.

| (14) | Svet je na podlagi te ocene preučil program stabilnosti in meni, da bo Estonija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast – |
| --- | --- |

(14)

Svet je na podlagi te ocene preučil program stabilnosti in meni, da bo Estonija izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast –

PRIPOROČA, da Estonija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi razpoložljivost in dostopnost visokokakovostnih javnih storitev, zlasti socialnih storitev, na lokalni ravni, med drugim s sprejetjem in izvajanjem predlagane reforme lokalne uprave. Sprejme in izvede ukrepe za zmanjšanje razlik v plačah med spoloma, vključno s tistimi, ki so predvideni v načrtu za socialno varnost. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi razpoložljivost in dostopnost visokokakovostnih javnih storitev, zlasti socialnih storitev, na lokalni ravni, med drugim s sprejetjem in izvajanjem predlagane reforme lokalne uprave. Sprejme in izvede ukrepe za zmanjšanje razlik v plačah med spoloma, vključno s tistimi, ki so predvideni v načrtu za socialno varnost.

| 2. | Spodbuja zasebne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, tudi s krepitvijo sodelovanja med akademskimi krogi in podjetji. |
| --- | --- |

2.

Spodbuja zasebne naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, tudi s krepitvijo sodelovanja med akademskimi krogi in podjetji.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/49

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Madžarske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Madžarske za leto 2016

(2016/C 299/12)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Madžarsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Madžarskem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Čeprav so potrebe po obnavljanju velikega zunanjega dolga in delež slabih posojil še vedno zaskrbljujoči, so se zlasti zmanjšala tveganja v zvezi z zunanjimi in notranjimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Madžarsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Madžarske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 sprejela sporočilo, v katerem je predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Madžarskem ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. Čeprav so potrebe po obnavljanju velikega zunanjega dolga in delež slabih posojil še vedno zaskrbljujoči, so se zlasti zmanjšala tveganja v zvezi z zunanjimi in notranjimi obveznostmi.

| (3) | Madžarska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Madžarska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Konvergenčni program za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, dodatek z dne 6. maja pa vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po oceni Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,04 % BDP, v letu 2016 pa se ne pričakuje povišanje stroškov. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na madžarske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju teh stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili madžarski organi. |
| --- | --- |

(5)

Konvergenčni program za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, dodatek z dne 6. maja pa vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po oceni Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,04 % BDP, v letu 2016 pa se ne pričakuje povišanje stroškov. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na madžarske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zato je bila ob upoštevanju teh stroškov zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki so jih predložili madžarski organi.

| (6) | Za Madžarsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj do leta 2017 povečal na 2,4 % BDP, nato pa se bo do leta 2020 postopno zmanjšal na 1,2 % BDP. Vlada načrtuje, da se bo strukturni saldo postopno izboljšal, da bi do leta 2019 dosegel revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,5 % BDP v strukturnem smislu. Vendar bi preračunani (4) strukturni primanjkljaj ostal višji od srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP s 75,3 % v letu 2015 postopoma zmanjšal pod 65 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je do leta 2017 večinoma verjeten, nato pa postane vedno bolj ugoden. Ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej, niso dovolj podrobno opredeljeni, kar zlasti velja za obdobje po letu 2017. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja visoko tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve v letu 2016 ter, ob nespremenjenih politikah, v letih 2016 in 2017 skupaj. Hkrati se napoveduje, da bo Madžarska v letih 2016 in 2017 izpolnila merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Madžarska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v obeh letih. |
| --- | --- |

(6)

Za Madžarsko trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni primanjkljaj do leta 2017 povečal na 2,4 % BDP, nato pa se bo do leta 2020 postopno zmanjšal na 1,2 % BDP. Vlada načrtuje, da se bo strukturni saldo postopno izboljšal, da bi do leta 2019 dosegel revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,5 % BDP v strukturnem smislu. Vendar bi preračunani (4) strukturni primanjkljaj ostal višji od srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s konvergenčnim programom naj bi se delež javnega dolga v BDP s 75,3 % v letu 2015 postopoma zmanjšal pod 65 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je do leta 2017 večinoma verjeten, nato pa postane vedno bolj ugoden. Ukrepi, potrebni za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej, niso dovolj podrobno opredeljeni, kar zlasti velja za obdobje po letu 2017. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja visoko tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve v letu 2016 ter, ob nespremenjenih politikah, v letih 2016 in 2017 skupaj. Hkrati se napoveduje, da bo Madžarska v letih 2016 in 2017 izpolnila merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Madžarska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb v obeh letih.

| (7) | Notranja finančna neravnotežja so se zmanjšala in bančni sistem je postal manj občutljiv, vendar izzivi ostajajo. Precejšen napredek je bil dosežen pri zmanjševanju dolga zasebnega sektorja, ki je bil prej večinoma izražen v tujih valutah. Posojanje gospodinjstvom je kazalo znake okrevanja, vendar do preobrata pri posojanju podjetjem še ni prišlo. Dobičkonosnost bančnega sektorja je začela okrevati, k čemur sta pripomogla izboljšanje gospodarskega okolja in zmernost prejšnjih politik v zvezi z davki na banke. Kljub temu so banke pri posojanju še vedno previdne, čeprav so dobro kapitalizirane in zelo likvidne. Glavni preostali izziv za banke je zmanjšati še vedno velik delež slabih posojil, ki ovirajo nova posojila in pritiskajo na dobiček. Tveganja v zvezi s pogojnimi obveznostmi, ki so povezana z velikim obsegom državnega lastništva v bančnem sektorju, so še vedno visoka. |
| --- | --- |

(7)

Notranja finančna neravnotežja so se zmanjšala in bančni sistem je postal manj občutljiv, vendar izzivi ostajajo. Precejšen napredek je bil dosežen pri zmanjševanju dolga zasebnega sektorja, ki je bil prej večinoma izražen v tujih valutah. Posojanje gospodinjstvom je kazalo znake okrevanja, vendar do preobrata pri posojanju podjetjem še ni prišlo. Dobičkonosnost bančnega sektorja je začela okrevati, k čemur sta pripomogla izboljšanje gospodarskega okolja in zmernost prejšnjih politik v zvezi z davki na banke. Kljub temu so banke pri posojanju še vedno previdne, čeprav so dobro kapitalizirane in zelo likvidne. Glavni preostali izziv za banke je zmanjšati še vedno velik delež slabih posojil, ki ovirajo nova posojila in pritiskajo na dobiček. Tveganja v zvezi s pogojnimi obveznostmi, ki so povezana z velikim obsegom državnega lastništva v bančnem sektorju, so še vedno visoka.

| (8) | Kljub nedavnim znatnim izboljšavam davčne politike in davčne uprave ostaja zanašanje Madžarske na davke, ki so specifični za določene sektorje, potencialna ovira za naložbe. Selektivna zasnova teh davkov povzroča izkrivljanja med sektorji. Medtem ko nekateri drugi davki, ki so specifični za določene sektorje, ostajajo, se je dajatev za kreditne institucije občutno zmanjšala, progresivne stopnje pristojbin za pregled hrane pa so bile razveljavljene. Davčni primež stroškov dela za delavce z nizkimi dohodki je še vedno visok, zlasti za tiste brez otrok. To lahko negativno vpliva na njihovo zaposljivost in tudi ovira naložbe. Sprejeti so bili ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža (vključno z enoodstotnim znižanjem enotne davčne stopnje dohodnine in povečanjem davčne olajšave za zaposlene družine z dvema otrokoma). Vendar ukrepi niso dovolj dobro ciljno usmerjeni, da bi imeli znaten učinek za osebe z nizkimi dohodki. Obstajajo možnosti za preusmeritev davčne obremenitve z dela na področja, ki manj izkrivljajo rast. Sprejetih je bilo več ukrepov za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in znižanje stroškov izpolnjevanja davčnih obveznosti, čeprav ostajajo ti stroški visoki. Kljub izboljšavam v zadnjih letih se Madžarska še vedno sooča z izzivi glede učinkovitosti pobiranja davkov. Vlada je napovedala obsežno institucionalno reformo, ki naj bi se začela leta 2016, osredotočena pa bo na zagotavljanje učinkovitosti davčne uprave. |
| --- | --- |

(8)

Kljub nedavnim znatnim izboljšavam davčne politike in davčne uprave ostaja zanašanje Madžarske na davke, ki so specifični za določene sektorje, potencialna ovira za naložbe. Selektivna zasnova teh davkov povzroča izkrivljanja med sektorji. Medtem ko nekateri drugi davki, ki so specifični za določene sektorje, ostajajo, se je dajatev za kreditne institucije občutno zmanjšala, progresivne stopnje pristojbin za pregled hrane pa so bile razveljavljene. Davčni primež stroškov dela za delavce z nizkimi dohodki je še vedno visok, zlasti za tiste brez otrok. To lahko negativno vpliva na njihovo zaposljivost in tudi ovira naložbe. Sprejeti so bili ukrepi za zmanjšanje davčnega primeža (vključno z enoodstotnim znižanjem enotne davčne stopnje dohodnine in povečanjem davčne olajšave za zaposlene družine z dvema otrokoma). Vendar ukrepi niso dovolj dobro ciljno usmerjeni, da bi imeli znaten učinek za osebe z nizkimi dohodki. Obstajajo možnosti za preusmeritev davčne obremenitve z dela na področja, ki manj izkrivljajo rast. Sprejetih je bilo več ukrepov za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in znižanje stroškov izpolnjevanja davčnih obveznosti, čeprav ostajajo ti stroški visoki. Kljub izboljšavam v zadnjih letih se Madžarska še vedno sooča z izzivi glede učinkovitosti pobiranja davkov. Vlada je napovedala obsežno institucionalno reformo, ki naj bi se začela leta 2016, osredotočena pa bo na zagotavljanje učinkovitosti davčne uprave.

| (9) | Dosežen je bil le omejen napredek na področju spodbujanja konkurence in preglednosti pri javnih naročilih (na primer s sprejetjem novega zakona o javnih naročilih, katerega skladnost s pravom EU je treba še oceniti), pri čemer nepredvidljive spremembe predpisov in upravno breme ovirata zasebna podjetja in naložbe. Veliko število postopkov s pogajanji brez objave in oddaje javnih naročil z eno samo ponudbo kaže na nadaljevanje nizke stopnje konkurence pri javnih naročilih. Vlada je maja 2016 predstavila strategijo za e-javna naročila. Spremljati je treba njeno izvajanje in vpliv na izboljšanje učinkovitosti in preglednosti, tveganje korupcije pa še vedno ostaja. Potrebne bi bile spremembe, da bi novi nacionalni protikorupcijski akcijski program za obdobje 2015–2018 postal učinkovitejši pri preprečevanju korupcije v javnih institucijah in uporabi odvračilnih sankcij. Vlada ni obnovila svoje predhodne zaveze za revizijo zakona o prijaviteljih iz leta 2013, ki ne vsebuje določb za ustrezno zaščito prijaviteljev pred povračilnimi ukrepi. Načrti nacionalnega protikorupcijskega akcijskega programa za spremembo sistema prijave premoženja niso dovolj ambiciozni, nove zakonodajne spremembe, sprejete leta 2015, pa uvajajo nekaj dodatnih omejitev za javni dostop do informacij. Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena, vendar imajo podjetja zaradi madžarskih omejevalnih predpisov v storitvenih sektorjih in nestanovitnega regulativnega okolja še naprej pomisleke, kar povzroča negotovost pri vlagateljih. Omejitve pri ustanavljanju in poslovanju v maloprodajnem sektorju predstavljajo pomembne ovire za vstop na trg in širitev. Pribitki v maloprodajnem sektorju so na Madžarskem tretji najvišji v Uniji in se v zadnjem desetletju še nenehno povečujejo, medtem ko je kazalnik alokacijske učinkovitosti med najnižjimi v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Dosežen je bil le omejen napredek na področju spodbujanja konkurence in preglednosti pri javnih naročilih (na primer s sprejetjem novega zakona o javnih naročilih, katerega skladnost s pravom EU je treba še oceniti), pri čemer nepredvidljive spremembe predpisov in upravno breme ovirata zasebna podjetja in naložbe. Veliko število postopkov s pogajanji brez objave in oddaje javnih naročil z eno samo ponudbo kaže na nadaljevanje nizke stopnje konkurence pri javnih naročilih. Vlada je maja 2016 predstavila strategijo za e-javna naročila. Spremljati je treba njeno izvajanje in vpliv na izboljšanje učinkovitosti in preglednosti, tveganje korupcije pa še vedno ostaja. Potrebne bi bile spremembe, da bi novi nacionalni protikorupcijski akcijski program za obdobje 2015–2018 postal učinkovitejši pri preprečevanju korupcije v javnih institucijah in uporabi odvračilnih sankcij. Vlada ni obnovila svoje predhodne zaveze za revizijo zakona o prijaviteljih iz leta 2013, ki ne vsebuje določb za ustrezno zaščito prijaviteljev pred povračilnimi ukrepi. Načrti nacionalnega protikorupcijskega akcijskega programa za spremembo sistema prijave premoženja niso dovolj ambiciozni, nove zakonodajne spremembe, sprejete leta 2015, pa uvajajo nekaj dodatnih omejitev za javni dostop do informacij. Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje upravnega bremena, vendar imajo podjetja zaradi madžarskih omejevalnih predpisov v storitvenih sektorjih in nestanovitnega regulativnega okolja še naprej pomisleke, kar povzroča negotovost pri vlagateljih. Omejitve pri ustanavljanju in poslovanju v maloprodajnem sektorju predstavljajo pomembne ovire za vstop na trg in širitev. Pribitki v maloprodajnem sektorju so na Madžarskem tretji najvišji v Uniji in se v zadnjem desetletju še nenehno povečujejo, medtem ko je kazalnik alokacijske učinkovitosti med najnižjimi v Uniji.

| (10) | Nedavni razvoj trga dela na Madžarskem je ugoden, brezposelnost pa je padla na raven pred krizo. Ustvarjanje delovnih mest v zasebnem sektorju se povečuje, k zmanjšanju brezposelnosti pa je pripomogla tudi shema javnih del. Shema je glavna aktivna politika zaposlovanja na Madžarskem. Proračunski strošek sheme se je v zadnjih petih letih povečal za več kot štirikrat. Vendar se shema ne zdi dovolj za izboljšanje ponovnega vključevanja udeležencev na odprt trg dela. V prvi polovici leta 2015 je stopnja uspešnega izhoda iz sheme v redno zaposlitev znašala 13,1 %, vendar se je približno 60 % udeležencev, ki so v navedenem obdobju iz sheme izstopili, vanjo vrnilo v 180 dneh. To predstavlja znatno tveganje, da se udeleženci ujamejo v shemo, zlasti nizkokvalificirani delavci in ljudje v regijah z omejenimi možnostmi. Čeprav je shema usmerjena na dolgotrajno brezposelne, nizkokvalificirane delavce in brezposelne, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, je imelo 47 % udeležencev v letu 2015 sekundarno ali terciarno izobrazbo. Delež brezposelnih oseb, vključenih v javna dela, je velik tudi v okrožjih z dobro delujočim trgom dela. Shema bo z nedavno reformo javnega urada za zaposlovanje verjetno postala manj učinkovita. Upravna zapletenost ureditve upravljanja (trenutno je odgovornost za delovanje javnega urada za zaposlovanje porazdeljena med štiri ministrstva) lahko znatno ogrozi učinkovito usmerjanje in večjo usmerjenost k rezultatom. Najdaljše izplačevanje nadomestil za brezposelnost (tri mesece) je najkrajše v Uniji in je precej krajše od povprečnega časa, potrebnega za zaposlitev. Kazalniki revščine se izboljšujejo, vendar so še vedno visoki, zlasti med najbolj prikrajšanimi, kot so Romi in otroci. Ustreznost in kritje socialne pomoči ostaja izziv, nedavne reforme pa bi lahko dodatno omejile pogoje za dostop do vrste prejemkov. |
| --- | --- |

(10)

Nedavni razvoj trga dela na Madžarskem je ugoden, brezposelnost pa je padla na raven pred krizo. Ustvarjanje delovnih mest v zasebnem sektorju se povečuje, k zmanjšanju brezposelnosti pa je pripomogla tudi shema javnih del. Shema je glavna aktivna politika zaposlovanja na Madžarskem. Proračunski strošek sheme se je v zadnjih petih letih povečal za več kot štirikrat. Vendar se shema ne zdi dovolj za izboljšanje ponovnega vključevanja udeležencev na odprt trg dela. V prvi polovici leta 2015 je stopnja uspešnega izhoda iz sheme v redno zaposlitev znašala 13,1 %, vendar se je približno 60 % udeležencev, ki so v navedenem obdobju iz sheme izstopili, vanjo vrnilo v 180 dneh. To predstavlja znatno tveganje, da se udeleženci ujamejo v shemo, zlasti nizkokvalificirani delavci in ljudje v regijah z omejenimi možnostmi. Čeprav je shema usmerjena na dolgotrajno brezposelne, nizkokvalificirane delavce in brezposelne, ki živijo na območjih z omejenimi možnostmi, je imelo 47 % udeležencev v letu 2015 sekundarno ali terciarno izobrazbo. Delež brezposelnih oseb, vključenih v javna dela, je velik tudi v okrožjih z dobro delujočim trgom dela. Shema bo z nedavno reformo javnega urada za zaposlovanje verjetno postala manj učinkovita. Upravna zapletenost ureditve upravljanja (trenutno je odgovornost za delovanje javnega urada za zaposlovanje porazdeljena med štiri ministrstva) lahko znatno ogrozi učinkovito usmerjanje in večjo usmerjenost k rezultatom. Najdaljše izplačevanje nadomestil za brezposelnost (tri mesece) je najkrajše v Uniji in je precej krajše od povprečnega časa, potrebnega za zaposlitev. Kazalniki revščine se izboljšujejo, vendar so še vedno visoki, zlasti med najbolj prikrajšanimi, kot so Romi in otroci. Ustreznost in kritje socialne pomoči ostaja izziv, nedavne reforme pa bi lahko dodatno omejile pogoje za dostop do vrste prejemkov.

| (11) | Povprečna uspešnost madžarskih študentov pri osnovnih spretnostih v okviru programa OECD za mednarodno ocenjevanje študentov iz leta 2012 (PISA) je bila pod povprečjem EU, delež posameznikov s slabimi rezultati pa se je med letoma 2009 in 2012 povečal. Vpliv socialno-ekonomskega ozadja in kraja šolanja na raven dosežene izobrazbe je eden najmočnejših v Uniji. Selektivnost izobraževalnega sistema še poglablja vrzeli v uspešnosti učencev v različnih vrstah šol, te razlike pa se s časom še povečujejo. Pomanjkanje enakega dostopa do kakovostnega rednega šolanja je še zlasti pereče za Rome. Z izjemo predšolske vzgoje, kjer je v zadnjih letih prišlo do bistvenega napredka, ostajajo velike vrzeli med stopnjami dokončanja šole romskih in neromskih učencev na vseh drugih stopnjah izobraževanja, tj. osnovni, srednji in terciarni. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pri Romih ostaja visoka. Madžarska je uvedla vrsto ukrepov, katerih cilj je učinkoviteje rešiti vprašanje slabih rezultatov. Vendar pomembne podrobnosti o izvajanju teh ukrepov niso na voljo, zaradi česar je težko oceniti njihov morebitni vpliv. Sistematičen pristop k spodbujanju vključujočega rednega šolanja je treba še razviti. Napovedani načrt za izvajanje strategije za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja še ni bil objavljen. Prehodi med različnimi oblikami in stopnjami izobraževanja so še vedno težavni in bi jih morali lajšati z izvajanjem nedavnih reform na področju poklicnega izobraževana. |
| --- | --- |

(11)

Povprečna uspešnost madžarskih študentov pri osnovnih spretnostih v okviru programa OECD za mednarodno ocenjevanje študentov iz leta 2012 (PISA) je bila pod povprečjem EU, delež posameznikov s slabimi rezultati pa se je med letoma 2009 in 2012 povečal. Vpliv socialno-ekonomskega ozadja in kraja šolanja na raven dosežene izobrazbe je eden najmočnejših v Uniji. Selektivnost izobraževalnega sistema še poglablja vrzeli v uspešnosti učencev v različnih vrstah šol, te razlike pa se s časom še povečujejo. Pomanjkanje enakega dostopa do kakovostnega rednega šolanja je še zlasti pereče za Rome. Z izjemo predšolske vzgoje, kjer je v zadnjih letih prišlo do bistvenega napredka, ostajajo velike vrzeli med stopnjami dokončanja šole romskih in neromskih učencev na vseh drugih stopnjah izobraževanja, tj. osnovni, srednji in terciarni. Stopnja zgodnjega opuščanja šolanja pri Romih ostaja visoka. Madžarska je uvedla vrsto ukrepov, katerih cilj je učinkoviteje rešiti vprašanje slabih rezultatov. Vendar pomembne podrobnosti o izvajanju teh ukrepov niso na voljo, zaradi česar je težko oceniti njihov morebitni vpliv. Sistematičen pristop k spodbujanju vključujočega rednega šolanja je treba še razviti. Napovedani načrt za izvajanje strategije za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja še ni bil objavljen. Prehodi med različnimi oblikami in stopnjami izobraževanja so še vedno težavni in bi jih morali lajšati z izvajanjem nedavnih reform na področju poklicnega izobraževana.

| (12) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3. |
| --- | --- |

(12)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Madžarske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Madžarska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Madžarskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

| (13) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(13)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Madžarska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Glede na visoko tveganje znatnega odklona s sprejetjem ustreznih strukturnih ukrepov doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z manjšim naporom. |
| --- | --- |

1.

Glede na visoko tveganje znatnega odklona s sprejetjem ustreznih strukturnih ukrepov doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z manjšim naporom.

| 2. | Nadalje zniža davke, ki so specifični za določene sektorje, in zmanjša davčni primež oseb z nizkimi dohodki. Poveča preglednost in konkurenco pri javnih naročilih z e-javnimi naročili, večjo objavo razpisov in nadaljnjim izboljšanjem protikorupcijskega okvira. Izboljša regulativno okolje v storitvenem in maloprodajnem sektorju z odpravo omejevalnih predpisov in zagotavljanjem predvidljivosti. |
| --- | --- |

2.

Nadalje zniža davke, ki so specifični za določene sektorje, in zmanjša davčni primež oseb z nizkimi dohodki. Poveča preglednost in konkurenco pri javnih naročilih z e-javnimi naročili, večjo objavo razpisov in nadaljnjim izboljšanjem protikorupcijskega okvira. Izboljša regulativno okolje v storitvenem in maloprodajnem sektorju z odpravo omejevalnih predpisov in zagotavljanjem predvidljivosti.

| 3. | Olajša prehod iz sheme javnih del na primarni trg dela in okrepi druge aktivne politike trga dela. Izboljša ustreznost in kritje socialne pomoči in nadomestil za brezposelnost. Sprejme ukrepe za izboljšanje učnih rezultatov in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v vključujočem rednem šolanju. |
| --- | --- |

3.

Olajša prehod iz sheme javnih del na primarni trg dela in okrepi druge aktivne politike trga dela. Izboljša ustreznost in kritje socialne pomoči in nadomestil za brezposelnost. Sprejme ukrepe za izboljšanje učnih rezultatov in poveča udeležbo prikrajšanih skupin, zlasti Romov, v vključujočem rednem šolanju.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

4

(5)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/53

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Švedske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Švedske za leto 2016

(2016/C 299/13)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Švedsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vir tveganja neurejene odprave neravnotežij s posledicami za realni in bančni sektor je zlasti visoka in vse višja zadolženost gospodinjstev skupaj z visokimi in rastočimi cenami stanovanj ob pozitivnih kreditnih tokovih. Na makrobonitetnem področju so bili sprejeti ukrepi politike, za katere pa se lahko izkaže, da bodo nezadostni. Vrzeli v politikah ostajajo na področjih davčne ureditve, povezane s stanovanji, amortizacije hipotekarnih kreditov, delovanja ponudbe stanovanj in najemniškega trga. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Švedsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vir tveganja neurejene odprave neravnotežij s posledicami za realni in bančni sektor je zlasti visoka in vse višja zadolženost gospodinjstev skupaj z visokimi in rastočimi cenami stanovanj ob pozitivnih kreditnih tokovih. Na makrobonitetnem področju so bili sprejeti ukrepi politike, za katere pa se lahko izkaže, da bodo nezadostni. Vrzeli v politikah ostajajo na področjih davčne ureditve, povezane s stanovanji, amortizacije hipotekarnih kreditov, delovanja ponudbe stanovanj in najemniškega trga.

| (3) | Švedska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Švedska je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje doseganje nominalnega salda v višini -0,4 % BDP in nadaljnje izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, v celotnem obdobju trajanja programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 42,5 %, do leta 2019 pa na 39,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za poznejše obdobje pa previden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -0,5 % v letu 2016 in -0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Možni prihodnji odkloni bi se ocenjevali glede na zahtevo, da se strukturni saldo ohranja v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Švedska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje doseganje nominalnega salda v višini -0,4 % BDP in nadaljnje izpolnjevanje srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturnega primanjkljaja v višini 1 % BDP, v celotnem obdobju trajanja programa. V skladu s konvergenčnim programom se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 42,5 %, do leta 2019 pa na 39,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za poznejše obdobje pa previden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -0,5 % v letu 2016 in -0,9 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Možni prihodnji odkloni bi se ocenjevali glede na zahtevo, da se strukturni saldo ohranja v višini srednjeročnega proračunskega cilja. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Švedska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Na Švedskem je zadolženost gospodinjstev na zelo visoki ravni in je med najhitreje rastočimi v Uniji v zadnjem desetletju. Zadolženost gospodinjstev do letnega razpoložljivega dohodka je po ocenah Riksbank (švedske centralne banke) v letu 2015 znašala 175 %, glede na BDP pa 87 %. Švedska ima eno najvišjih davčnih spodbud za lastništvo stanovanjskih nepremičnin v Uniji zaradi razmeroma nizkih davkov na nepremičnine in visoke davčne olajšave za hipotekarne obresti. Visoka stopnja zadolženosti gospodinjstev pomeni tveganje za makroekonomsko stabilnost. Vlada je sprejela nekatere ukrepe za zajezitev zadolženosti gospodinjstev, vključno z zakonodajo, namenjeno uvedbi obveznih zahtev za amortizacijo pri novih hipotekarnih posojilih, ki jo je Parlament sprejel 23. marca 2016. Sprejetje tega ključnega ukrepa je znatno zamujalo zaradi vprašanj, ki so se pojavila v zvezi s pravnim pooblastilom švedskega makrobonitetnega organa za uvedbo te zahteve. Obstaja namreč tveganje, da bodo dodatni ukrepi, ki so morda potrebni za odpravo naraščajočih neravnotežij na Švedskem, podobno zamujali, če pravni okvir v zvezi s pooblastili makrobonitetnega organa ne bo revidiran. Vlada prav tako ni sprejela nobenih ukrepov za prilagoditev fiskalnih spodbud, na primer z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti ali spremembo obdavčitve nepremičnin. |
| --- | --- |

(6)

Na Švedskem je zadolženost gospodinjstev na zelo visoki ravni in je med najhitreje rastočimi v Uniji v zadnjem desetletju. Zadolženost gospodinjstev do letnega razpoložljivega dohodka je po ocenah Riksbank (švedske centralne banke) v letu 2015 znašala 175 %, glede na BDP pa 87 %. Švedska ima eno najvišjih davčnih spodbud za lastništvo stanovanjskih nepremičnin v Uniji zaradi razmeroma nizkih davkov na nepremičnine in visoke davčne olajšave za hipotekarne obresti. Visoka stopnja zadolženosti gospodinjstev pomeni tveganje za makroekonomsko stabilnost. Vlada je sprejela nekatere ukrepe za zajezitev zadolženosti gospodinjstev, vključno z zakonodajo, namenjeno uvedbi obveznih zahtev za amortizacijo pri novih hipotekarnih posojilih, ki jo je Parlament sprejel 23. marca 2016. Sprejetje tega ključnega ukrepa je znatno zamujalo zaradi vprašanj, ki so se pojavila v zvezi s pravnim pooblastilom švedskega makrobonitetnega organa za uvedbo te zahteve. Obstaja namreč tveganje, da bodo dodatni ukrepi, ki so morda potrebni za odpravo naraščajočih neravnotežij na Švedskem, podobno zamujali, če pravni okvir v zvezi s pooblastili makrobonitetnega organa ne bo revidiran. Vlada prav tako ni sprejela nobenih ukrepov za prilagoditev fiskalnih spodbud, na primer z zmanjšanjem davčne olajšave za hipotekarne obresti ali spremembo obdavčitve nepremičnin.

| (7) | Švedski trg stanovanjskih nepremičnin ostaja potencialen vir nestabilnosti. Cene stanovanjskih nepremičnin so se v zadnjih 20 letih skoraj neprestano višale, zlasti na velemestnih območjih Stockholma in Göteborga. Cene stanovanjskih nepremičnin ne naraščajo le zaradi močnih temeljnih dejavnikov, kot je rast razpoložljivega dohodka, ampak tudi zaradi strukturne neučinkovitosti trga stanovanjskih nepremičnin. Ponudbo stanovanjskih nepremičnin ovirajo neučinkovita uporaba obstoječih stanovanjskih nepremičnin, visoka stopnja nadzora nad najemninami, šibka konkurenca v gradbenem sektorju, nezadostna razpoložljivost zemljišč za novogradnje ter dolgotrajni in zapleteni postopki načrtovanja. Obstoječa zasnova davka na transakcije pri kapitalskem dobičku od prodaje nepremičnin omejuje možnosti za učinkovitejšo uporabo obstoječih stanovanjskih nepremičnin. Strukturna neučinkovitost povzroča nezadostne naložbe v stanovanjske nepremičnine in veliko pomanjkanje stanovanj ter prispeva k vztrajnemu naraščanju cen stanovanjskih nepremičnin. Pomanjkanje razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanjskih nepremičnin poleg tega tudi omejuje mobilnost na trgu dela in učinkovito vključevanje migrantov na trg dela. Vlada je sprejela nekatere ukrepe, vključno s povečanjem javnega financiranja za naložbe v stanovanjskem sektorju in poenostavitvijo nekaterih postopkov načrtovanja. Decembra 2015 je preiskava konkurence v gradbenem sektorju pokazala na vrsto možnih ukrepov, kot je povečanje preglednosti na področju pogodb za socialna stanovanja. Vlada pa ni dosegla nobenega napredka pri reformi sistema določanja višine najemnin. |
| --- | --- |

(7)

Švedski trg stanovanjskih nepremičnin ostaja potencialen vir nestabilnosti. Cene stanovanjskih nepremičnin so se v zadnjih 20 letih skoraj neprestano višale, zlasti na velemestnih območjih Stockholma in Göteborga. Cene stanovanjskih nepremičnin ne naraščajo le zaradi močnih temeljnih dejavnikov, kot je rast razpoložljivega dohodka, ampak tudi zaradi strukturne neučinkovitosti trga stanovanjskih nepremičnin. Ponudbo stanovanjskih nepremičnin ovirajo neučinkovita uporaba obstoječih stanovanjskih nepremičnin, visoka stopnja nadzora nad najemninami, šibka konkurenca v gradbenem sektorju, nezadostna razpoložljivost zemljišč za novogradnje ter dolgotrajni in zapleteni postopki načrtovanja. Obstoječa zasnova davka na transakcije pri kapitalskem dobičku od prodaje nepremičnin omejuje možnosti za učinkovitejšo uporabo obstoječih stanovanjskih nepremičnin. Strukturna neučinkovitost povzroča nezadostne naložbe v stanovanjske nepremičnine in veliko pomanjkanje stanovanj ter prispeva k vztrajnemu naraščanju cen stanovanjskih nepremičnin. Pomanjkanje razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanjskih nepremičnin poleg tega tudi omejuje mobilnost na trgu dela in učinkovito vključevanje migrantov na trg dela. Vlada je sprejela nekatere ukrepe, vključno s povečanjem javnega financiranja za naložbe v stanovanjskem sektorju in poenostavitvijo nekaterih postopkov načrtovanja. Decembra 2015 je preiskava konkurence v gradbenem sektorju pokazala na vrsto možnih ukrepov, kot je povečanje preglednosti na področju pogodb za socialna stanovanja. Vlada pa ni dosegla nobenega napredka pri reformi sistema določanja višine najemnin.

| (8) | Švedska se kljub razmeroma veliki uspešnosti pri naložbah sooča z izzivi, ki bi lahko negativno vplivali na dolgoročno konkurenčnost države. Naložbe na področju stanovanjskih nepremičnin ovira predvsem strukturna neučinkovitost na tem trgu. Glede na omejitve, ki jih povzroča pomanjkanje stanovanjskih nepremičnin, naložbe v infrastrukturo za izboljšanje povezljivosti na urbanih območjih in med njimi niso zadostne. |
| --- | --- |

(8)

Švedska se kljub razmeroma veliki uspešnosti pri naložbah sooča z izzivi, ki bi lahko negativno vplivali na dolgoročno konkurenčnost države. Naložbe na področju stanovanjskih nepremičnin ovira predvsem strukturna neučinkovitost na tem trgu. Glede na omejitve, ki jih povzroča pomanjkanje stanovanjskih nepremičnin, naložbe v infrastrukturo za izboljšanje povezljivosti na urbanih območjih in med njimi niso zadostne.

| (9) | Švedska je v zadnjem desetletju v raziskavah PISA doživela največji padec učnega uspeha pri 15-letnikih med vsemi državami OECD in je zdaj pod povprečjem EU in OECD. Čedalje slabši rezultati šolskega izobraževanja pomenijo tveganje, da bo dolgoročno prišlo do pritiska na švedsko konkurenčnost in zmogljivost za inovacije. Pomembna razlika v uspešnosti učencev z migrantskim ozadjem in tistih brez njega prispeva k izzivu na področju izobraževanja. Tej razliki je treba glede na veliko število novih mladih migrantov, ki jih je treba vključiti v izobraževalni sistem, nameniti posebno pozornost. Učinkovito uporabo virov ovirajo nejasni mehanizmi za financiranje šol skupaj z nesistematičnim spremljanjem uporabe financiranja na različnih ravneh šolskega sistema. Vlada je dala na voljo dodatna sredstva za izboljšanje šolskih rezultatov in enakih možnosti ter sprejema ukrepe za vključevanje novih migrantov v izobraževalni sistem. |
| --- | --- |

(9)

Švedska je v zadnjem desetletju v raziskavah PISA doživela največji padec učnega uspeha pri 15-letnikih med vsemi državami OECD in je zdaj pod povprečjem EU in OECD. Čedalje slabši rezultati šolskega izobraževanja pomenijo tveganje, da bo dolgoročno prišlo do pritiska na švedsko konkurenčnost in zmogljivost za inovacije. Pomembna razlika v uspešnosti učencev z migrantskim ozadjem in tistih brez njega prispeva k izzivu na področju izobraževanja. Tej razliki je treba glede na veliko število novih mladih migrantov, ki jih je treba vključiti v izobraževalni sistem, nameniti posebno pozornost. Učinkovito uporabo virov ovirajo nejasni mehanizmi za financiranje šol skupaj z nesistematičnim spremljanjem uporabe financiranja na različnih ravneh šolskega sistema. Vlada je dala na voljo dodatna sredstva za izboljšanje šolskih rezultatov in enakih možnosti ter sprejema ukrepe za vključevanje novih migrantov v izobraževalni sistem.

| (10) | Prihod velikega števila beguncev v zadnjih letih ima za Švedsko številne socialne in gospodarske posledice. Čeprav bo prihod beguncev kratkoročno povečal javne odhodke in ustvaril dodatno domače povpraševanje, kar bo povečalo BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešne vključitve beguncev na trg dela in socialne integracije, tudi prek podpore za izobraževanje. To vprašanje je uvrščeno visoko na politično agendo tako na ravni EU kot na ravni države članice ter se bo skrbno spremljalo in analiziralo, tudi v poročilu o državi za leto 2017. |
| --- | --- |

(10)

Prihod velikega števila beguncev v zadnjih letih ima za Švedsko številne socialne in gospodarske posledice. Čeprav bo prihod beguncev kratkoročno povečal javne odhodke in ustvaril dodatno domače povpraševanje, kar bo povečalo BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešne vključitve beguncev na trg dela in socialne integracije, tudi prek podpore za izobraževanje. To vprašanje je uvrščeno visoko na politično agendo tako na ravni EU kot na ravni države članice ter se bo skrbno spremljalo in analiziralo, tudi v poročilu o državi za leto 2017.

| (11) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Švedske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Švedska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(11)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Švedske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Švedska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Švedskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilu 1.

| (12) | Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni (4), da bo Švedska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(12)

Svet je na podlagi te ocene preučil konvergenčni program in meni (4), da bo Švedska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (13) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(13)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Švedska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Obravnava povečanje zadolženosti gospodinjstev s prilagoditvijo davčnih spodbud, zlasti s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine. Zagotovi, da ima makrobonitetni organ pravno pooblastilo za pravočasno izvajanje ukrepov za zaščito finančne stabilnosti. Spodbuja naložbe v stanovanjske nepremičnine in izboljša učinkovitost trga stanovanjskih nepremičnin, tudi z uvedbo večje prožnosti pri določanju višine najemnin in pregledom zasnove davka na kapitalski dobiček, da se spodbudi več transakcij s stanovanjskimi nepremičninami. |
| --- | --- |

1.

Obravnava povečanje zadolženosti gospodinjstev s prilagoditvijo davčnih spodbud, zlasti s postopnim omejevanjem davčnih olajšav za plačila obresti na hipotekarne kredite ali povečanjem periodičnih davkov na nepremičnine. Zagotovi, da ima makrobonitetni organ pravno pooblastilo za pravočasno izvajanje ukrepov za zaščito finančne stabilnosti. Spodbuja naložbe v stanovanjske nepremičnine in izboljša učinkovitost trga stanovanjskih nepremičnin, tudi z uvedbo večje prožnosti pri določanju višine najemnin in pregledom zasnove davka na kapitalski dobiček, da se spodbudi več transakcij s stanovanjskimi nepremičninami.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/57

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Avstrije za leto 2016

(2016/C 299/14)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Avstrijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Avstrija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Avstrijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Avstrija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Avstriji ni makroekonomskih neravnotežij. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Avstrijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Avstrije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Avstriji ni makroekonomskih neravnotežij.

| (3) | Avstrija je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016, 27. aprila 2016 pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Avstrija je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016, 27. aprila 2016 pa program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Program stabilnosti kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,09 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,26 % BDP. Ti zneski predstavljajo popravek ocen iz osnutka proračunskega načrta za leto 2016 navzgor, pri čemer znašajo pričakovani dodatni odhodki približno 0,08 % BDP za leto 2015 oziroma 0,16 % za leto 2016. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na avstrijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Avstrija v letu 2015 ni izkoristila možnosti začasnega odklona, saj je izpolnjevala svoj srednjeročni proračunski cilj. Vendar ji bo za zagotovitev, da ji je dovoljen enak začasen odklon kot drugim državam, ki še ne izpolnjujejo svojega srednjeročnega proračunskega cilja, v letih 2016 in 2017 dovoljen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja za znesek, ki je veljal za upravičenega za leto 2015. Kar zadeva morebiten dodaten odklon v letu 2016, bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili avstrijski organi. |
| --- | --- |

(5)

Program stabilnosti kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,09 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,26 % BDP. Ti zneski predstavljajo popravek ocen iz osnutka proračunskega načrta za leto 2016 navzgor, pri čemer znašajo pričakovani dodatni odhodki približno 0,08 % BDP za leto 2015 oziroma 0,16 % za leto 2016. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na avstrijske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Avstrija v letu 2015 ni izkoristila možnosti začasnega odklona, saj je izpolnjevala svoj srednjeročni proračunski cilj. Vendar ji bo za zagotovitev, da ji je dovoljen enak začasen odklon kot drugim državam, ki še ne izpolnjujejo svojega srednjeročnega proračunskega cilja, v letih 2016 in 2017 dovoljen odklon od srednjeročnega proračunskega cilja za znesek, ki je veljal za upravičenega za leto 2015. Kar zadeva morebiten dodaten odklon v letu 2016, bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili avstrijski organi.

| (6) | Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal na 1,6 % BDP v letu 2016 in nato postopno izboljšal na 0,4 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP do leta 2016, ki je bil revidiran tako, da z letom 2017 postane strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen od leta 2018 naprej. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen šele od leta 2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da je delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost 86,2 % in da se bo postopno zmanjšal na 76,6 % v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Hkrati pa potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona v letu 2016. Če pa se iz ocene izključi tudi dodaten vpliv izrednega pritoka beguncev, ki se trenutno napoveduje za leto 2016, bi Avstrija v letu 2016 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Vendar napovedani odklon v letu 2017 ne bi bil več znaten, če se upošteva morebitno dodatno dovoljenje v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun, ki bi lahko bilo odobreno za leto 2016. Avstrija naj bi v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, po izteku prehodnega obdobja pa v letu 2017 merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Avstrija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj poslabšal na 1,6 % BDP v letu 2016 in nato postopno izboljšal na 0,4 % BDP v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,45 % BDP do leta 2016, ki je bil revidiran tako, da z letom 2017 postane strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil dosežen od leta 2018 naprej. Vendar naj bi bil na podlagi preračunanega strukturnega salda srednjeročni proračunski cilj dosežen šele od leta 2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da je delež javnega dolga v BDP v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost 86,2 % in da se bo postopno zmanjšal na 76,6 % v letu 2020. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Hkrati pa potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona v letu 2016. Če pa se iz ocene izključi tudi dodaten vpliv izrednega pritoka beguncev, ki se trenutno napoveduje za leto 2016, bi Avstrija v letu 2016 izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Vendar napovedani odklon v letu 2017 ne bi bil več znaten, če se upošteva morebitno dodatno dovoljenje v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun, ki bi lahko bilo odobreno za leto 2016. Avstrija naj bi v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, po izteku prehodnega obdobja pa v letu 2017 merilo glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Avstrija ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (7) | Proračunski učinek nedavne davčne reforme je še vedno dejavnik negotovosti. Pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev fiskalne vzdržnosti je treba upoštevati dejstvo, da je davčna obremenitev dela kljub nedavnim reformam še vedno visoka in da je za Avstrijo v primerjavi z drugimi evropskimi državami značilen visok davčni primež. Po drugi strani pa se premalo uporabljajo rasti prijaznejši viri obdavčevanja, ki omogočajo zmanjšanje davčne obremenitve dela. K odpravi te težave bi prispevalo sprejetje ukrepov za zmanjšanje davčne obremenitve dela z njeno preusmeritvijo na druge vire, ki so manj škodljivi za rast. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski učinek nedavne davčne reforme je še vedno dejavnik negotovosti. Pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev fiskalne vzdržnosti je treba upoštevati dejstvo, da je davčna obremenitev dela kljub nedavnim reformam še vedno visoka in da je za Avstrijo v primerjavi z drugimi evropskimi državami značilen visok davčni primež. Po drugi strani pa se premalo uporabljajo rasti prijaznejši viri obdavčevanja, ki omogočajo zmanjšanje davčne obremenitve dela. K odpravi te težave bi prispevalo sprejetje ukrepov za zmanjšanje davčne obremenitve dela z njeno preusmeritvijo na druge vire, ki so manj škodljivi za rast.

| (8) | Leta 2015 je stopnja zaposlenosti oseb med 55. in 64. letom starosti znašala 46,3 % (povprečje EU: 53,3 %) in je bila v primerjavi z drugimi državami članicami na 19. mestu. Od leta 2014 so bili izvedeni dodatni ukrepi za povišanje dejanske upokojitvene starosti, ki so imeli določen učinek. Ni pa še jasno, ali bodo ti ukrepi obrnili trend, v skladu s katerim dejanska upokojitvena starost v Avstriji srednjeročno zaostaja za povprečjem Unije. Poleg tega trajanje upokojitve zaradi daljše pričakovane življenjske dobe narašča. Zakonsko določena upokojitvena starost za ženske se bo povišala in se med letoma 2024 in 2033 postopno uskladila z upokojitveno starostjo za moške. V Avstriji zakonsko določena upokojitvena starost ni vezana na naraščajočo pričakovano življenjsko dobo. Komisija ocenjuje, da se bodo v letu 2040 odhodki za pokojnine povečali za 0,8 % BDP v primerjavi z letom 2013. Dolgoročno (2060) naj bi se odhodki za pokojnine povečali za 0,5 % BDP. Podobno naj bi se odhodki za zdravstvo povečali za 1 % BDP med letoma 2013 in 2040 ter za 1,3 % BDP v letu 2060. To skupaj s predvidenim povečanjem odhodkov za dolgotrajno oskrbo predstavlja srednje tveganje za fiskalno vzdržnost Avstrije. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2015 je stopnja zaposlenosti oseb med 55. in 64. letom starosti znašala 46,3 % (povprečje EU: 53,3 %) in je bila v primerjavi z drugimi državami članicami na 19. mestu. Od leta 2014 so bili izvedeni dodatni ukrepi za povišanje dejanske upokojitvene starosti, ki so imeli določen učinek. Ni pa še jasno, ali bodo ti ukrepi obrnili trend, v skladu s katerim dejanska upokojitvena starost v Avstriji srednjeročno zaostaja za povprečjem Unije. Poleg tega trajanje upokojitve zaradi daljše pričakovane življenjske dobe narašča. Zakonsko določena upokojitvena starost za ženske se bo povišala in se med letoma 2024 in 2033 postopno uskladila z upokojitveno starostjo za moške. V Avstriji zakonsko določena upokojitvena starost ni vezana na naraščajočo pričakovano življenjsko dobo. Komisija ocenjuje, da se bodo v letu 2040 odhodki za pokojnine povečali za 0,8 % BDP v primerjavi z letom 2013. Dolgoročno (2060) naj bi se odhodki za pokojnine povečali za 0,5 % BDP. Podobno naj bi se odhodki za zdravstvo povečali za 1 % BDP med letoma 2013 in 2040 ter za 1,3 % BDP v letu 2060. To skupaj s predvidenim povečanjem odhodkov za dolgotrajno oskrbo predstavlja srednje tveganje za fiskalno vzdržnost Avstrije.

| (9) | Fiskalna ureditev na različnih ravneh države (zvezni, deželni in lokalni ravni) je zapletena, pri čemer pristojnosti na prihodkovni in odhodkovni strani na številnih področjih, kot je zdravstvo, niso usklajene. Medtem ko imajo po podatkih OECD za leto 2014 regionalne in lokalne uprave politične pristojnosti, ki predstavljajo porabo države v višini 16 % BDP, delež davkov na regionalni in lokalni ravni znaša le približno 2 % BDP. Ta zapletenost je draga in lahko zmanjša proračunsko disciplino. Trenutno potekajo pogajanja o razdelitvi prihodkov med tremi ravnmi države za obdobje, ki se začne leta 2017, kar je priložnost za obravnavo tega vprašanja. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalna ureditev na različnih ravneh države (zvezni, deželni in lokalni ravni) je zapletena, pri čemer pristojnosti na prihodkovni in odhodkovni strani na številnih področjih, kot je zdravstvo, niso usklajene. Medtem ko imajo po podatkih OECD za leto 2014 regionalne in lokalne uprave politične pristojnosti, ki predstavljajo porabo države v višini 16 % BDP, delež davkov na regionalni in lokalni ravni znaša le približno 2 % BDP. Ta zapletenost je draga in lahko zmanjša proračunsko disciplino. Trenutno potekajo pogajanja o razdelitvi prihodkov med tremi ravnmi države za obdobje, ki se začne leta 2017, kar je priložnost za obravnavo tega vprašanja.

| (10) | Avstrija ima tradicionalno eno najnižjih stopenj brezposelnosti v Uniji, vendar ta od leta 2011 raste in je v letu 2015 dosegla 5,7 %. Stopnja brezposelnosti mladih je prav tako nizka, pri čemer je delež delovno aktivnih oseb, starih od 15 do 24 let, v letu 2015 znašal 10,6 %. Avstrija ima tudi visoko stopnjo zaposlenosti. Toda čeprav je stopnja zaposlenosti žensk s 70,2 % nad povprečjem EU, razmeroma veliko žensk dela s skrajšanim delovnim časom zaradi nege otrok ali starejših. To prispeva k eni največjih razlik v plačilu med spoloma v Uniji in veliki razliki v pokojninah med spoloma. Kar zadeva starejše delavce (stare od 55 do 64 let), je stopnja zaposlenosti pod povprečjem EU. |
| --- | --- |

(10)

Avstrija ima tradicionalno eno najnižjih stopenj brezposelnosti v Uniji, vendar ta od leta 2011 raste in je v letu 2015 dosegla 5,7 %. Stopnja brezposelnosti mladih je prav tako nizka, pri čemer je delež delovno aktivnih oseb, starih od 15 do 24 let, v letu 2015 znašal 10,6 %. Avstrija ima tudi visoko stopnjo zaposlenosti. Toda čeprav je stopnja zaposlenosti žensk s 70,2 % nad povprečjem EU, razmeroma veliko žensk dela s skrajšanim delovnim časom zaradi nege otrok ali starejših. To prispeva k eni največjih razlik v plačilu med spoloma v Uniji in veliki razliki v pokojninah med spoloma. Kar zadeva starejše delavce (stare od 55 do 64 let), je stopnja zaposlenosti pod povprečjem EU.

| (11) | Avstrija je že presegla svoje nacionalne cilje iz strategije Evropa 2020 na področju izobraževanja. V letu 2015 je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja znašala 7,3 %, stopnja doseganja terciarne izobrazbe pa 38,7 %. Rezultati izobraževanja pa so zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja. Stopnja medgeneracijske mobilnosti v izobraževanju je med najnižjimi od vseh držav OECD, za katere so na voljo podatki. Stopnja osipa učencev z migrantskim ozadjem je skoraj trikrat višja od stopnje osipa učencev brez migrantskega ozadja, dodaten izziv pa predstavlja tudi vključevanje mladih šoloobveznih in starejših beguncev in migrantov v sistem izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(11)

Avstrija je že presegla svoje nacionalne cilje iz strategije Evropa 2020 na področju izobraževanja. V letu 2015 je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja znašala 7,3 %, stopnja doseganja terciarne izobrazbe pa 38,7 %. Rezultati izobraževanja pa so zelo odvisni od socialno-ekonomskega ozadja. Stopnja medgeneracijske mobilnosti v izobraževanju je med najnižjimi od vseh držav OECD, za katere so na voljo podatki. Stopnja osipa učencev z migrantskim ozadjem je skoraj trikrat višja od stopnje osipa učencev brez migrantskega ozadja, dodaten izziv pa predstavlja tudi vključevanje mladih šoloobveznih in starejših beguncev in migrantov v sistem izobraževanja in usposabljanja.

| (12) | Čeprav se avstrijske banke soočajo z izzivi na domačih in tujih trgih, so nadzorni ukrepi na nacionalni in evropski ravni pomagali obravnavati tveganja zaradi poslabšanja kakovosti sredstev v srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi. Kar zadeva prestrukturiranje in likvidacijo finančnih institucij v težavah, so bila fiskalna tveganja že upoštevana pri računih države. Čeprav ni mogoče izključiti nadaljnjih tveganj, se zdi, da so ta omejena na težave, povezane s preteklostjo, pri določenih maloštevilnih institucijah. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav se avstrijske banke soočajo z izzivi na domačih in tujih trgih, so nadzorni ukrepi na nacionalni in evropski ravni pomagali obravnavati tveganja zaradi poslabšanja kakovosti sredstev v srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi. Kar zadeva prestrukturiranje in likvidacijo finančnih institucij v težavah, so bila fiskalna tveganja že upoštevana pri računih države. Čeprav ni mogoče izključiti nadaljnjih tveganj, se zdi, da so ta omejena na težave, povezane s preteklostjo, pri določenih maloštevilnih institucijah.

| (13) | Avstrija ima višjo stopnjo naložb od povprečja EU za vse sestavine BDP, razen stanovanj. Naložbe v Avstriji pa so kljub dobri likvidnosti podjetij in ugodnim pogojem financiranja šibke že od leta 2012. Za spodbuditev naložb in rasti bi bilo treba odpraviti upravno zapletenost in ovire. Regulativne ovire in upravno breme na področju opravljanja storitev na primer ne spodbujajo ustanavljanja novih podjetij. Kar zadeva ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij, kot je navedeno v priporočilih za posamezne države za leto 2015, je Avstrija začela razmišljati o izboljšavah, vendar še niso bile sprejete nobene odločitve. Na področju poslovnih storitev posebni izzivi izhajajo iz omejevalnih zahtev glede izdajanja dovoljenj ter, kar zadeva nekatere poklice, iz omejitev glede pravne oblike in lastniške strukture, kar povzroča slabo dinamiko trga in negativno rast produktivnosti. V akcijskem načrtu, ki ga je Avstrija predložila na podlagi medsebojnega ocenjevanja glede dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja, je predlagano le omejeno število ukrepov, čeprav obstaja veliko možnosti za bolj ambiciozne predloge. |
| --- | --- |

(13)

Avstrija ima višjo stopnjo naložb od povprečja EU za vse sestavine BDP, razen stanovanj. Naložbe v Avstriji pa so kljub dobri likvidnosti podjetij in ugodnim pogojem financiranja šibke že od leta 2012. Za spodbuditev naložb in rasti bi bilo treba odpraviti upravno zapletenost in ovire. Regulativne ovire in upravno breme na področju opravljanja storitev na primer ne spodbujajo ustanavljanja novih podjetij. Kar zadeva ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij, kot je navedeno v priporočilih za posamezne države za leto 2015, je Avstrija začela razmišljati o izboljšavah, vendar še niso bile sprejete nobene odločitve. Na področju poslovnih storitev posebni izzivi izhajajo iz omejevalnih zahtev glede izdajanja dovoljenj ter, kar zadeva nekatere poklice, iz omejitev glede pravne oblike in lastniške strukture, kar povzroča slabo dinamiko trga in negativno rast produktivnosti. V akcijskem načrtu, ki ga je Avstrija predložila na podlagi medsebojnega ocenjevanja glede dostopa do reguliranih poklicev in njihovega opravljanja, je predlagano le omejeno število ukrepov, čeprav obstaja veliko možnosti za bolj ambiciozne predloge.

| (14) | Velik pritok beguncev v preteklem letu ima za Avstrijo številne socialne in ekonomske posledice. Čeprav se bodo zaradi pritoka beguncev kratkoročno povečali javni odhodki in domače povpraševanje, s čimer se bo povečal BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešnega vključevanja beguncev na trg dela in v družbo, med drugim tudi prek podpore za izobraževanje. Ta težava je visoko med prednostnimi nalogami politike na ravni Unije in držav članic ter se bo pozorno spremljala in analizirala, med drugim tudi v poročilu o državi za leto 2017. |
| --- | --- |

(14)

Velik pritok beguncev v preteklem letu ima za Avstrijo številne socialne in ekonomske posledice. Čeprav se bodo zaradi pritoka beguncev kratkoročno povečali javni odhodki in domače povpraševanje, s čimer se bo povečal BDP, je srednjeročni učinek na zaposlovanje in rast odvisen od uspešnega vključevanja beguncev na trg dela in v družbo, med drugim tudi prek podpore za izobraževanje. Ta težava je visoko med prednostnimi nalogami politike na ravni Unije in držav članic ter se bo pozorno spremljala in analizirala, med drugim tudi v poročilu o državi za leto 2017.

| (15) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3. |
| --- | --- |

(15)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Avstrije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

| (16) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(16)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Avstrija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi, da je odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 omejen na dovoljenje v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun v letu 2015, in v ta namen doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z nižjim naporom. Zagotovi vzdržnost zdravstvenega in pokojninskega sistema tako, da zakonsko določeno upokojitveno starost veže na pričakovano življenjsko dobo. Poenostavi, racionalizira in uskladi davčne odnose in pristojnosti med različnimi ravnmi države. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi, da je odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 omejen na dovoljenje v zvezi z učinkom izrednega pritoka beguncev na proračun v letu 2015, in v ta namen doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,3 % BDP v letu 2017, razen če se srednjeročni proračunski cilj spoštuje z nižjim naporom. Zagotovi vzdržnost zdravstvenega in pokojninskega sistema tako, da zakonsko določeno upokojitveno starost veže na pričakovano življenjsko dobo. Poenostavi, racionalizira in uskladi davčne odnose in pristojnosti med različnimi ravnmi države.

| 2. | Poveča udeležbo žensk na trgu dela. Sprejme ukrepe za izboljšanje stopenj izobrazbe prikrajšanih mladih, zlasti tistih s priseljenskim poreklom. |
| --- | --- |

2.

Poveča udeležbo žensk na trgu dela. Sprejme ukrepe za izboljšanje stopenj izobrazbe prikrajšanih mladih, zlasti tistih s priseljenskim poreklom.

| 3. | Na področju storitev zmanjša upravne in regulativne ovire za naložbe, kot so omejevalne zahteve glede izdajanja dovoljenj ter omejitve glede pravne oblike in lastniške strukture, ter ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij. |
| --- | --- |

3.

Na področju storitev zmanjša upravne in regulativne ovire za naložbe, kot so omejevalne zahteve glede izdajanja dovoljenj ter omejitve glede pravne oblike in lastniške strukture, ter ovire za ustanavljanje interdisciplinarnih podjetij.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/61

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Slovaške za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovaške za leto 2016

(2016/C 299/15)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Slovaška bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Slovaške ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Slovaška bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Slovaško za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Slovaško za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Slovaška je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Slovaška je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, in sicer na – 1,9 % BDP v letu 2016 in nadaljnje postopno izboljšanje na – 1,3 % BDP v letu 2017. V skladu s programom stabilnosti naj bi bil srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosežen leta 2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dosegel 52,9 % in se nadalje zmanjševal do 47,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2017 naprej, pa niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja za Slovaško ob nespremenjenih politikah tveganje za manjši odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, medtem ko naj bi država v letu 2017 dosegla priporočeno prilagoditev. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Slovaška na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016. Za to bi bilo bistveno, da država sprejme zgornje meje odhodkov, kar je dolgo odlašala, in izvede program stroškovne učinkovitosti za povečanje učinkovitosti javne porabe, ki vključuje načrtovane preglede odhodkov na izbranih področjih. |
| --- | --- |

(5)

Za Slovaško trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, in sicer na – 1,9 % BDP v letu 2016 in nadaljnje postopno izboljšanje na – 1,3 % BDP v letu 2017. V skladu s programom stabilnosti naj bi bil srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, dosežen leta 2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dosegel 52,9 % in se nadalje zmanjševal do 47,3 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Ukrepi, potrebni za doseganje načrtovanih ciljev glede primanjkljaja od leta 2017 naprej, pa niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja za Slovaško ob nespremenjenih politikah tveganje za manjši odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016, medtem ko naj bi država v letu 2017 dosegla priporočeno prilagoditev. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Slovaška na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016. Za to bi bilo bistveno, da država sprejme zgornje meje odhodkov, kar je dolgo odlašala, in izvede program stroškovne učinkovitosti za povečanje učinkovitosti javne porabe, ki vključuje načrtovane preglede odhodkov na izbranih področjih.

| (6) | Dolgoročna vzdržnost javnih financ Slovaške še vedno predstavlja izziv. Tako je v glavnem zaradi napovedanega povečanja stroškov za zdravstveno varstvo in pokojnine zaradi staranja prebivalstva. Povečanje porabe za pokojnine na Slovaškem do leta 2060 bo predvidoma med najvišjimi v Uniji, kar je posledica staranja prebivalstva. Zakonsko določena upokojitvena starost je na Slovaškem razmeroma nizka, deloma zaradi dejavnikov pričakovane življenjske dobe. Najpomembnejši delež stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, predstavljajo odhodki za zdravstvo. Javni odhodki za zdravstvo naj bi se na dolgi rok občutno povečali, res pa, da z razmeroma nizke ravni. Kljub nekaterim izboljšavam ostajajo kazalniki zdravja na Slovaškem na zelo nizki ravni. Vlada je za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sektorja sprejela ukrepe tako glede bolnišničnega kot ambulantnega zdravljenja. Nadaljujejo se prizadevanja za vzpostavitev celostnega modela oskrbe. Uspeh te reforme bo verjetno odvisen od zavezanosti ključnih deležnikov, vključevanja zdravstvenih domov in bolnišnic ter zagotavljanja ustreznega osebja. Kljub ukrepom, sprejetim za omejitev nadaljnjega kopičenja primanjkljaja v javnih bolnišnicah, je več javnih bolnišnic še vedno v slabem finančnem položaju. Na poti do popolnega preobrata negativnih trendov na področju odhodkov ostaja še nekaj izzivov, kot so prestrukturiranje bolnišničnih zmogljivosti, uvedba predvidenega sistema povračil in povečanje konkurence pri javnem naročanju na področju zdravstva. Pri ambulantni oskrbi je šibka nadzorna vloga splošnih zdravnikov deloma posledica neoptimalne delitve pristojnosti med splošnimi zdravniki in specialisti, pri čemer se daje prednost dražji specializirani oskrbi. Glede davkov so vladni ukrepi za boj proti davčnim goljufijam prispevali k boljšemu pobiranju davkov, zlasti na področju davka na dodano vrednost (DDV). Ostaja pa vrzel pri pobiranju DDV globoka, kar kaže na stalen izziv glede izpolnjevanja obveznosti. Zaradi močnega poudarka na pobiranje DDV v zadnjih letih se je zmanjšala pozornost na druga pomembna področja obdavčitve, kot je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb. Poleg tega so se zaradi osredotočenja na revidiranje premalo razvile druge naloge davčne uprave, kot je izterjava davčnih dolgov. To kaže na možnosti za izboljšanje razporejanja virov v okviru sistema obdavčevanja. Strategija za določanje ciljev glede izpolnjevanja obveznosti še ni bila razvita. |
| --- | --- |

(6)

Dolgoročna vzdržnost javnih financ Slovaške še vedno predstavlja izziv. Tako je v glavnem zaradi napovedanega povečanja stroškov za zdravstveno varstvo in pokojnine zaradi staranja prebivalstva. Povečanje porabe za pokojnine na Slovaškem do leta 2060 bo predvidoma med najvišjimi v Uniji, kar je posledica staranja prebivalstva. Zakonsko določena upokojitvena starost je na Slovaškem razmeroma nizka, deloma zaradi dejavnikov pričakovane življenjske dobe. Najpomembnejši delež stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, predstavljajo odhodki za zdravstvo. Javni odhodki za zdravstvo naj bi se na dolgi rok občutno povečali, res pa, da z razmeroma nizke ravni. Kljub nekaterim izboljšavam ostajajo kazalniki zdravja na Slovaškem na zelo nizki ravni. Vlada je za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sektorja sprejela ukrepe tako glede bolnišničnega kot ambulantnega zdravljenja. Nadaljujejo se prizadevanja za vzpostavitev celostnega modela oskrbe. Uspeh te reforme bo verjetno odvisen od zavezanosti ključnih deležnikov, vključevanja zdravstvenih domov in bolnišnic ter zagotavljanja ustreznega osebja. Kljub ukrepom, sprejetim za omejitev nadaljnjega kopičenja primanjkljaja v javnih bolnišnicah, je več javnih bolnišnic še vedno v slabem finančnem položaju. Na poti do popolnega preobrata negativnih trendov na področju odhodkov ostaja še nekaj izzivov, kot so prestrukturiranje bolnišničnih zmogljivosti, uvedba predvidenega sistema povračil in povečanje konkurence pri javnem naročanju na področju zdravstva. Pri ambulantni oskrbi je šibka nadzorna vloga splošnih zdravnikov deloma posledica neoptimalne delitve pristojnosti med splošnimi zdravniki in specialisti, pri čemer se daje prednost dražji specializirani oskrbi. Glede davkov so vladni ukrepi za boj proti davčnim goljufijam prispevali k boljšemu pobiranju davkov, zlasti na področju davka na dodano vrednost (DDV). Ostaja pa vrzel pri pobiranju DDV globoka, kar kaže na stalen izziv glede izpolnjevanja obveznosti. Zaradi močnega poudarka na pobiranje DDV v zadnjih letih se je zmanjšala pozornost na druga pomembna področja obdavčitve, kot je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb. Poleg tega so se zaradi osredotočenja na revidiranje premalo razvile druge naloge davčne uprave, kot je izterjava davčnih dolgov. To kaže na možnosti za izboljšanje razporejanja virov v okviru sistema obdavčevanja. Strategija za določanje ciljev glede izpolnjevanja obveznosti še ni bila razvita.

| (7) | Kljub izboljšanju na trgu dela, ki je posledica dobrega gospodarskega okrevanja in nedavnih političnih ukrepov, dolgotrajna brezposelnost ostaja problem. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti je še naprej ena najvišjih v Uniji (7,6 % v primerjavi z 4,3 % v EU kot celoti v tretjem četrtletju leta 2015). Dolgotrajna brezposelnost zlasti pesti marginalizirane Rome, nizkokvalificirane delavce in mlade. Slovaška je sprejela ukrepe za reševanje brezposelnosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, subvencioniranih delovnih mest ter svetovanja pri iskanju zaposlitve. Uspešno izvajanje večine teh reform pa bo odvisno od zmogljivosti javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub reorganizaciji centralnega zavoda za zaposlovanje in izboljšanemu dostopu do usposabljanja so še vedno težave pri uvajanju individualizirane podpore za dolgotrajno brezposelne in za ranljive skupine. Udeležba Romov na slovaškem trgu dela je še vedno zelo nizka, napredek pri povečevanju njihove zaposlenosti pa je počasen. Dejavniki, ki vplivajo na njihovo udeležbo na trgu dela, so nizka stopnja izobrazbe, znanja in spretnosti ter diskriminacija. Nizka stopnja zaposlenosti žensk v rodni dobi je posledica dolgega starševskega dopusta (do tri leta), pomanjkanja zmogljivosti za otroško varstvo, zlasti za otroke, mlajše od treh let, visokih stroškov otroškega varstva ter omejene uporabe prožne ureditve delovnega časa. Poleg tega še vedno obstajajo razlike med regijami – stopnja brezposelnosti na vzhodnem Slovaškem je še vedno dvakrat višja kot v Bratislavi. V zvezi z upravljanjem storitev trga dela, ukrepi, sprejeti v zadnjih mesecih, ne zagotavljajo prilagojenega pristopa k spopadanju s strukturnimi izzivi slovaškega trga dela. |
| --- | --- |

(7)

Kljub izboljšanju na trgu dela, ki je posledica dobrega gospodarskega okrevanja in nedavnih političnih ukrepov, dolgotrajna brezposelnost ostaja problem. Stopnja dolgotrajne brezposelnosti je še naprej ena najvišjih v Uniji (7,6 % v primerjavi z 4,3 % v EU kot celoti v tretjem četrtletju leta 2015). Dolgotrajna brezposelnost zlasti pesti marginalizirane Rome, nizkokvalificirane delavce in mlade. Slovaška je sprejela ukrepe za reševanje brezposelnosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, subvencioniranih delovnih mest ter svetovanja pri iskanju zaposlitve. Uspešno izvajanje večine teh reform pa bo odvisno od zmogljivosti javnega zavoda za zaposlovanje. Kljub reorganizaciji centralnega zavoda za zaposlovanje in izboljšanemu dostopu do usposabljanja so še vedno težave pri uvajanju individualizirane podpore za dolgotrajno brezposelne in za ranljive skupine. Udeležba Romov na slovaškem trgu dela je še vedno zelo nizka, napredek pri povečevanju njihove zaposlenosti pa je počasen. Dejavniki, ki vplivajo na njihovo udeležbo na trgu dela, so nizka stopnja izobrazbe, znanja in spretnosti ter diskriminacija. Nizka stopnja zaposlenosti žensk v rodni dobi je posledica dolgega starševskega dopusta (do tri leta), pomanjkanja zmogljivosti za otroško varstvo, zlasti za otroke, mlajše od treh let, visokih stroškov otroškega varstva ter omejene uporabe prožne ureditve delovnega časa. Poleg tega še vedno obstajajo razlike med regijami – stopnja brezposelnosti na vzhodnem Slovaškem je še vedno dvakrat višja kot v Bratislavi. V zvezi z upravljanjem storitev trga dela, ukrepi, sprejeti v zadnjih mesecih, ne zagotavljajo prilagojenega pristopa k spopadanju s strukturnimi izzivi slovaškega trga dela.

| (8) | Izobraževalni sistem je premalo usmerjen k povečanju gospodarskega potenciala Slovaške. Rezultati izobraževanja so po mednarodnih standardih slabi in so se še poslabšali. To je večinoma povezano z neustreznim izobraževanjem učiteljev in majhno privlačnostjo učiteljskega poklica. Kljub 4-odstotnemu zvišanju učiteljskih plač v letu 2016 pa so nizke plače in nezadostno praktično usposabljanje med dejavniki, zaradi katerih ta poklic ni privlačen za mlade. Da bi dosegla pozitivne spremembe in povečala udeležbo Romov v rednem izobraževanju, vključno s predšolsko vzgojo, mora Slovaška začeti izvajati nedavno sprejeto zakonodajo za preprečevanje segregacije. |
| --- | --- |

(8)

Izobraževalni sistem je premalo usmerjen k povečanju gospodarskega potenciala Slovaške. Rezultati izobraževanja so po mednarodnih standardih slabi in so se še poslabšali. To je večinoma povezano z neustreznim izobraževanjem učiteljev in majhno privlačnostjo učiteljskega poklica. Kljub 4-odstotnemu zvišanju učiteljskih plač v letu 2016 pa so nizke plače in nezadostno praktično usposabljanje med dejavniki, zaradi katerih ta poklic ni privlačen za mlade. Da bi dosegla pozitivne spremembe in povečala udeležbo Romov v rednem izobraževanju, vključno s predšolsko vzgojo, mora Slovaška začeti izvajati nedavno sprejeto zakonodajo za preprečevanje segregacije.

| (9) | Javno upravo še naprej pesti neučinkovitost. Zaradi razdrobljene in toge ureditve javne uprave ni dovolj učinkovitega usklajevanja. Pozitiven korak naprej predstavlja sprejetje strategije za upravljanje človeških virov oktobra 2015. Novi zakon o javnih uslužbencih, ki je nujen pogoj za uspešno izvajanje te strategije, pa še ni bil sprejet. Vlada je sprejela več ukrepov za boj proti korupciji, vendar je bil njihov učinek do zdaj omejen. Slovaška zlasti kaže omejene rezultate pri začetku kazenskih postopkov in pregonu primerov korupcije, vključno z nezakonitim praksami pri javnem naročanju. Skrajšala je postopke za izdajo gradbenih dovoljenj za obsežne naložbene in infrastrukturne projekte. Nekonsolidirano upravljanje, pomanjkanje oblikovanja postopkov javnega naročanja na podlagi dejstev, nizka stopnja strokovnosti, navzkrižja interesov, prilagojene razpisne zahteve in prekomerna uporaba najnižje cene kot merila za oddajo naročil omejujejo konkurenco, ki temelji na kakovosti. Pomanjkljivosti pri javnem naročanju se stalno poročajo kot dejavnik, ki vpliva na učinkovitost razporejanja javnih sredstev. Pogoste spremembe zakonodaje in obremenjujoči upravni postopki ter zahteve vplivajo na podjetja na Slovaškem. Visoke upravne in regulativne ovire v zvezi z nekaterimi poklicnimi storitvami in mrežnimi panogami, pomanjkljivosti na nekaterih področjih, kot sta izvrševanje pogodb in reševanje insolventnosti, ter dolgotrajne težave s kakovostjo pravosodnega sistema škodujejo poslovnemu okolju in odvračajo od naložb. Slovaška je sprejela nekatere ukrepe za olajšanje poslovanja, kot sta vzpostavitev centra za boljše pravno urejanje oktobra 2015 in nacionalnega poslovnega centra v začetku leta 2016. Sprejetje zakona o malih podjetjih v okviru strategije za razvoj malih in srednjih podjetij pa je bilo preloženo. |
| --- | --- |

(9)

Javno upravo še naprej pesti neučinkovitost. Zaradi razdrobljene in toge ureditve javne uprave ni dovolj učinkovitega usklajevanja. Pozitiven korak naprej predstavlja sprejetje strategije za upravljanje človeških virov oktobra 2015. Novi zakon o javnih uslužbencih, ki je nujen pogoj za uspešno izvajanje te strategije, pa še ni bil sprejet. Vlada je sprejela več ukrepov za boj proti korupciji, vendar je bil njihov učinek do zdaj omejen. Slovaška zlasti kaže omejene rezultate pri začetku kazenskih postopkov in pregonu primerov korupcije, vključno z nezakonitim praksami pri javnem naročanju. Skrajšala je postopke za izdajo gradbenih dovoljenj za obsežne naložbene in infrastrukturne projekte. Nekonsolidirano upravljanje, pomanjkanje oblikovanja postopkov javnega naročanja na podlagi dejstev, nizka stopnja strokovnosti, navzkrižja interesov, prilagojene razpisne zahteve in prekomerna uporaba najnižje cene kot merila za oddajo naročil omejujejo konkurenco, ki temelji na kakovosti. Pomanjkljivosti pri javnem naročanju se stalno poročajo kot dejavnik, ki vpliva na učinkovitost razporejanja javnih sredstev. Pogoste spremembe zakonodaje in obremenjujoči upravni postopki ter zahteve vplivajo na podjetja na Slovaškem. Visoke upravne in regulativne ovire v zvezi z nekaterimi poklicnimi storitvami in mrežnimi panogami, pomanjkljivosti na nekaterih področjih, kot sta izvrševanje pogodb in reševanje insolventnosti, ter dolgotrajne težave s kakovostjo pravosodnega sistema škodujejo poslovnemu okolju in odvračajo od naložb. Slovaška je sprejela nekatere ukrepe za olajšanje poslovanja, kot sta vzpostavitev centra za boljše pravno urejanje oktobra 2015 in nacionalnega poslovnega centra v začetku leta 2016. Sprejetje zakona o malih podjetjih v okviru strategije za razvoj malih in srednjih podjetij pa je bilo preloženo.

| (10) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3. |
| --- | --- |

(10)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Slovaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

| (11) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(11)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Slovaška v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in v višini 0,5 % BDP v letu 2017. Izboljša stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti. |
| --- | --- |

1.

Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in v višini 0,5 % BDP v letu 2017. Izboljša stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema. Sprejme ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti.

| 2. | Izboljša aktivacijske ukrepe za dolgoročno brezposelne in druge prikrajšane skupine, vključno z individualiziranimi storitvami in ciljnim usposabljanjem. Olajša zaposlovanje žensk, zlasti z razširjenim zagotavljanjem dostopnega in kakovostnega otroškega varstva. Izboljša rezultate izobraževanja s tem, da poveča privlačnost učiteljskega poklica in udeležbo romskih otrok v rednem izobraževanju že od zgodnjega otroštva. |
| --- | --- |

2.

Izboljša aktivacijske ukrepe za dolgoročno brezposelne in druge prikrajšane skupine, vključno z individualiziranimi storitvami in ciljnim usposabljanjem. Olajša zaposlovanje žensk, zlasti z razširjenim zagotavljanjem dostopnega in kakovostnega otroškega varstva. Izboljša rezultate izobraževanja s tem, da poveča privlačnost učiteljskega poklica in udeležbo romskih otrok v rednem izobraževanju že od zgodnjega otroštva.

| 3. | Konsolidira upravljanje, okrepi prehod s konkurence zgolj na podlagi cene na konkurenco, ki temelji na kakovosti, ter izboljša pregon nezakonitih praks pri javnem naročanju. Izboljša preglednost, kakovost in učinkovitost upravljanja človeških virov v javni upravi, zlasti s sprejetjem novega zakona o javnih uslužbencih, ter učinkovitost pravosodnega sistema. Sprejme celovit načrt za odpravo upravnih in regulativnih ovir za podjetja. |
| --- | --- |

3.

Konsolidira upravljanje, okrepi prehod s konkurence zgolj na podlagi cene na konkurenco, ki temelji na kakovosti, ter izboljša pregon nezakonitih praks pri javnem naročanju. Izboljša preglednost, kakovost in učinkovitost upravljanja človeških virov v javni upravi, zlasti s sprejetjem novega zakona o javnih uslužbencih, ter učinkovitost pravosodnega sistema. Sprejme celovit načrt za odpravo upravnih in regulativnih ovir za podjetja.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/65

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Irske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu Irske stabilnosti za leto 2016

(2016/C 299/16)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Irska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Irsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Irska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Irsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Irske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti velike neto zunanje obveznosti ter javni in zasebni dolg, ki kljub izboljšanju še vedno predstavljajo ranljivosti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Irsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Irske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Irskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti velike neto zunanje obveznosti ter javni in zasebni dolg, ki kljub izboljšanju še vedno predstavljajo ranljivosti.

| (3) | Irska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Irska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Irsko veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2016, ki temelji na predpostavki nespremenjene politike, načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda do presežka v višini 0,4 % BDP v letu 2018. Revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil po pričakovanjih dosežen v letu 2018. Vendar letna sprememba preračunanega (5) strukturnega salda v višini 0,1 % BDP v letu 2016 ne zagotavlja zadostnega napredka pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 88,2 % in se nato nadalje zmanjševal na 85,5 % v letu 2017. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja za Irsko ob nespremenjenih politikah tveganje določenega odklona od priporočene fiskalne prilagoditve v letu 2016, medtem ko je za leto 2017 napovedana skladnost. Napoveduje se, da bo Irska v letih 2016 in 2017 izpolnila prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Irska na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016. |
| --- | --- |

(5)

Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Irsko veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2016, ki temelji na predpostavki nespremenjene politike, načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda do presežka v višini 0,4 % BDP v letu 2018. Revidirani srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, naj bi bil po pričakovanjih dosežen v letu 2018. Vendar letna sprememba preračunanega (5) strukturnega salda v višini 0,1 % BDP v letu 2016 ne zagotavlja zadostnega napredka pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 88,2 % in se nato nadalje zmanjševal na 85,5 % v letu 2017. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja za Irsko ob nespremenjenih politikah tveganje določenega odklona od priporočene fiskalne prilagoditve v letu 2016, medtem ko je za leto 2017 napovedana skladnost. Napoveduje se, da bo Irska v letih 2016 in 2017 izpolnila prehodne določbe glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Irska na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016.

| (6) | Prizadevanja za razširitev davčne osnove so bila omejena, nedavni davčni ukrepi pa so bili osredotočeni na znižanja in oprostitve. Potreben je nadaljnji napredek pri zagotavljanju učinkovitejšega in rasti prijaznejšega davčnega sistema. Irski organi izvajajo tekoči program pregledov davčnih odhodkov, katerega rezultati so objavljeni v letnem poročilu. Vendar pregled ne zajema davčnih odhodkov, povezanih z DDV, in še vedno obstajajo možnosti za razširitev davčne osnove na podlagi povečanja najmanj izkrivljajočih davkov. |
| --- | --- |

(6)

Prizadevanja za razširitev davčne osnove so bila omejena, nedavni davčni ukrepi pa so bili osredotočeni na znižanja in oprostitve. Potreben je nadaljnji napredek pri zagotavljanju učinkovitejšega in rasti prijaznejšega davčnega sistema. Irski organi izvajajo tekoči program pregledov davčnih odhodkov, katerega rezultati so objavljeni v letnem poročilu. Vendar pregled ne zajema davčnih odhodkov, povezanih z DDV, in še vedno obstajajo možnosti za razširitev davčne osnove na podlagi povečanja najmanj izkrivljajočih davkov.

| (7) | Stroškovna učinkovitost, enakopraven dostop in vzdržnost ostajajo ključni izzivi sistema zdravstvenega varstva. Določeni deli reform napredujejo, vendar odhodki za farmacevtske izdelke, zlasti zaradi visoke cene zdravil z enim samim dobaviteljem, še naprej negativno vplivajo na stroškovno učinkovitost. Finančno poslovanje in informacijski sistemi so še vedno šibki, neenakopraven dostop do primarnega zdravstvenega varstva pa še vedno predstavlja problem. Približno 40 % prebivalcev ima prost dostop do splošnih zdravnikov, ostali pa morajo prevzeti celotne stroške. Večje negotovosti so prisotne v okviru obsežne reforme sistema zdravstvenega varstva, saj je model univerzalnega zdravstvenega zavarovanja v negotovem položaju. |
| --- | --- |

(7)

Stroškovna učinkovitost, enakopraven dostop in vzdržnost ostajajo ključni izzivi sistema zdravstvenega varstva. Določeni deli reform napredujejo, vendar odhodki za farmacevtske izdelke, zlasti zaradi visoke cene zdravil z enim samim dobaviteljem, še naprej negativno vplivajo na stroškovno učinkovitost. Finančno poslovanje in informacijski sistemi so še vedno šibki, neenakopraven dostop do primarnega zdravstvenega varstva pa še vedno predstavlja problem. Približno 40 % prebivalcev ima prost dostop do splošnih zdravnikov, ostali pa morajo prevzeti celotne stroške. Večje negotovosti so prisotne v okviru obsežne reforme sistema zdravstvenega varstva, saj je model univerzalnega zdravstvenega zavarovanja v negotovem položaju.

| (8) | Za spodbujanje trajne in uravnotežene rasti v prihodnosti je treba obravnavati vprašanje infrastrukture. Po najvišji vrednosti 5,2 % BDP leta 2008 so se javne naložbe zmanjšale na 1,8 % BDP leta 2013, preden so se leta 2014 nekoliko opomogle, vendar so bile še vedno precej pod povprečjem EU. Poleg tega je kriza očitno povzročila strukturno spremembo v sestavi splošnih javnofinančnih odhodkov, in sicer stran od naložb k tekoči porabi. Investicijski odhodki so v obdobju 2010–2013 znašali le 4,8 % vseh odhodkov, kar je manj kot polovica dolgoročnega povprečja v obdobju 1995–2008. Sedem let močno zmanjšanih javnih naložb je negativno vplivalo na kakovost in ustreznost infrastrukture ter vladno podporo za nematerialne naložbe. Obstajajo ključne pomanjkljivosti na področjih stanovanj, vode, javnega prevoza in zmogljivosti za blažitev podnebnih sprememb. Povpraševanje po novih stanovanjih v glavnih mestih trenutno močno presega ponudbo. Posledično so se cene in najemnine za stanovanjske nepremičnine v mestnih območjih leta 2014 močno povišale, preden se je v letu 2015 rast upočasnila. Trenutno ni dokazov o precenjenosti, vendar lahko ovire, ki omejujejo gradbeni sektor in ponudbo stanovanj, vključno z nekaterimi, ki so povezane z javno infrastrukturo, povzročijo tveganja neravnotežij, če ne bodo odpravljene. Sprememba v javnofinančnih odhodkih je vplivala tudi na podporo javnega sektorja za raziskave in razvoj ter inovacije, ki je bila leta 2014 nižja kot leta 2007. Kar zadeva javne naložbe v raziskave in razvoj, je Irska trenutno na 22. mestu v Uniji. To negativno vpliva na konkurenčnost MSP. |
| --- | --- |

(8)

Za spodbujanje trajne in uravnotežene rasti v prihodnosti je treba obravnavati vprašanje infrastrukture. Po najvišji vrednosti 5,2 % BDP leta 2008 so se javne naložbe zmanjšale na 1,8 % BDP leta 2013, preden so se leta 2014 nekoliko opomogle, vendar so bile še vedno precej pod povprečjem EU. Poleg tega je kriza očitno povzročila strukturno spremembo v sestavi splošnih javnofinančnih odhodkov, in sicer stran od naložb k tekoči porabi. Investicijski odhodki so v obdobju 2010–2013 znašali le 4,8 % vseh odhodkov, kar je manj kot polovica dolgoročnega povprečja v obdobju 1995–2008. Sedem let močno zmanjšanih javnih naložb je negativno vplivalo na kakovost in ustreznost infrastrukture ter vladno podporo za nematerialne naložbe. Obstajajo ključne pomanjkljivosti na področjih stanovanj, vode, javnega prevoza in zmogljivosti za blažitev podnebnih sprememb. Povpraševanje po novih stanovanjih v glavnih mestih trenutno močno presega ponudbo. Posledično so se cene in najemnine za stanovanjske nepremičnine v mestnih območjih leta 2014 močno povišale, preden se je v letu 2015 rast upočasnila. Trenutno ni dokazov o precenjenosti, vendar lahko ovire, ki omejujejo gradbeni sektor in ponudbo stanovanj, vključno z nekaterimi, ki so povezane z javno infrastrukturo, povzročijo tveganja neravnotežij, če ne bodo odpravljene. Sprememba v javnofinančnih odhodkih je vplivala tudi na podporo javnega sektorja za raziskave in razvoj ter inovacije, ki je bila leta 2014 nižja kot leta 2007. Kar zadeva javne naložbe v raziskave in razvoj, je Irska trenutno na 22. mestu v Uniji. To negativno vpliva na konkurenčnost MSP.

| (9) | Brezposelnost je padla pod povprečje EU in je marca 2016 znašala 8,6 %. Dolgotrajna brezposelnost in gospodinjstva z nizko delovno intenzivnostjo pa so še vedno razlog za zaskrbljenost. Čeprav se je stopnja dolgotrajne brezposelnosti v preteklih letih zmanjšala, je delež brezposelnih, ki so dolgotrajno brezposelni, še vedno visok, in sicer 56,3 % v četrtem četrtletju leta 2015, kar je nad povprečjem EU, ki znaša 48,3 %. Leta 2014 (zadnji primerljivi podatki) je bil delež ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, najvišji v EU, in sicer 21,1 %, kar je veljalo zlasti za enostarševska gospodinjstva. Delež otrok (starih od 0 do 17 let), ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost, je v letu 2014 padel na 30,3 %, vendar še vedno ostaja nad povprečjem EU, ki znaša 27,8 %. Ustrezen delež otrok, ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost, v enostarševskih gospodinjstvih (62,5 % v letu 2014) je veliko višji od povprečja EU (48,2 %). |
| --- | --- |

(9)

Brezposelnost je padla pod povprečje EU in je marca 2016 znašala 8,6 %. Dolgotrajna brezposelnost in gospodinjstva z nizko delovno intenzivnostjo pa so še vedno razlog za zaskrbljenost. Čeprav se je stopnja dolgotrajne brezposelnosti v preteklih letih zmanjšala, je delež brezposelnih, ki so dolgotrajno brezposelni, še vedno visok, in sicer 56,3 % v četrtem četrtletju leta 2015, kar je nad povprečjem EU, ki znaša 48,3 %. Leta 2014 (zadnji primerljivi podatki) je bil delež ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, najvišji v EU, in sicer 21,1 %, kar je veljalo zlasti za enostarševska gospodinjstva. Delež otrok (starih od 0 do 17 let), ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost, je v letu 2014 padel na 30,3 %, vendar še vedno ostaja nad povprečjem EU, ki znaša 27,8 %. Ustrezen delež otrok, ki jih ogroža revščina ali socialna izključenost, v enostarševskih gospodinjstvih (62,5 % v letu 2014) je veliko višji od povprečja EU (48,2 %).

| (10) | Irska je začela z uvedbo programa JobPath kot odziv na potrebe dolgotrajno brezposelnih in razvija pristop aktiviranja za spodbujanje ljudi s potencialom in željo, da bi na trgu dela imeli dejavnejšo vlogo. Še vedno pa ostaja izziv, kako razširiti zaposlitvene storitve za tiste, ki so tradicionalno izključeni s trga dela, vključno z invalidi in osebami, ki nudijo oskrbo. Na splošno je sistem socialnega varstva dobro zajezil učinke krize na revščino in neenakost, vendar ovire za vključujočo rast ostajajo. Nekaj napredka je bilo doseženega s postopnim ukinjanjem prejemkov, vendar zaskrbljenost še naprej vzbujajo pasti neaktivnosti za nekatera gospodinjstva. Kot odstotek plač so neto stroški otroškega varstva na Irskem med najvišjimi v Uniji, drugi najvišji za pare in najvišji za starše samohranilce. Kakovost zagotavljanja otroškega varstva je še vedno zaskrbljujoča. Tako je na primer leta 2014 delež diplomantov, ki delajo v sektorju predšolske vzgoje in varstva (15 %), ostal precej pod priporočeno ravnjo. Neusklajenost ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih ostaja, pri čemer se je na nekaterih področjih pojavilo pomanjkanje znanj in spretnosti, medtem ko so možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo še vedno nezadostne, zmanjšanje odhodkov za izobraževanje pa bi lahko negativno vplivalo na učne rezultate v prihodnosti. |
| --- | --- |

(10)

Irska je začela z uvedbo programa JobPath kot odziv na potrebe dolgotrajno brezposelnih in razvija pristop aktiviranja za spodbujanje ljudi s potencialom in željo, da bi na trgu dela imeli dejavnejšo vlogo. Še vedno pa ostaja izziv, kako razširiti zaposlitvene storitve za tiste, ki so tradicionalno izključeni s trga dela, vključno z invalidi in osebami, ki nudijo oskrbo. Na splošno je sistem socialnega varstva dobro zajezil učinke krize na revščino in neenakost, vendar ovire za vključujočo rast ostajajo. Nekaj napredka je bilo doseženega s postopnim ukinjanjem prejemkov, vendar zaskrbljenost še naprej vzbujajo pasti neaktivnosti za nekatera gospodinjstva. Kot odstotek plač so neto stroški otroškega varstva na Irskem med najvišjimi v Uniji, drugi najvišji za pare in najvišji za starše samohranilce. Kakovost zagotavljanja otroškega varstva je še vedno zaskrbljujoča. Tako je na primer leta 2014 delež diplomantov, ki delajo v sektorju predšolske vzgoje in varstva (15 %), ostal precej pod priporočeno ravnjo. Neusklajenost ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih ostaja, pri čemer se je na nekaterih področjih pojavilo pomanjkanje znanj in spretnosti, medtem ko so možnosti za izpopolnjevanje in prekvalifikacijo še vedno nezadostne, zmanjšanje odhodkov za izobraževanje pa bi lahko negativno vplivalo na učne rezultate v prihodnosti.

| (11) | Visoka zadolženost zasebnega sektorja odraža trajne oslabitve posojil. Konec junija 2015 je nekonsolidiran dolg zasebnega sektorja znašal 266,3 % BDP, kar je precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav se delež slabih posojil zmanjšuje zaradi oživitve gospodarstva in dejavnosti prestrukturiranja, je bil konec leta 2015 še vedno med najvišjimi v euroobmočju, in sicer je predstavljal več kot 16 % vseh posojil domačih bank. Poleg tega je konec leta 2015 pri 14,7 % hipotekarnih posojil prišlo do zamude pri odplačevanju, pri čemer so računi, ki so v zaostanku več kot dve leti, predstavljali skoraj 10 % celotnega stanja hipotekarnih posojil. Kljub napredku je večina hipotekarnega prestrukturiranja začasne narave, kar poudarja tveganje ponovnega neplačevanja, zlasti v primeru makroekonomskega poslabšanja ali zunanjega pretresa. Komercialna nepremičninska posojila v lasti domačih bank ter poslovna posojila in posojila za MSP so še vedno problematična področja, pri čemer delež slabih posojil predstavlja 37,3 % oziroma 13,8 %. Kljub napredku bo za trajno prestrukturiranje teh računov potrebnega veliko več časa in prizadevanj. Še vedno se premalo uporabljajo postopki v primeru insolventnosti fizičnih oseb, stečaj, examinership (sodno varstvo v skladu z irskim pravom za gospodarske družbe v težavah) in druga sredstva za delni odpis dolga gospodinjstev in podjetij za obnovitev njihove sposobnosti preživetja. Uvedba centralnega registra posojil je potekala počasi, čeprav je bistvenega pomena za podporo preudarnemu dodeljevanju posojil. |
| --- | --- |

(11)

Visoka zadolženost zasebnega sektorja odraža trajne oslabitve posojil. Konec junija 2015 je nekonsolidiran dolg zasebnega sektorja znašal 266,3 % BDP, kar je precej nad povprečjem euroobmočja. Čeprav se delež slabih posojil zmanjšuje zaradi oživitve gospodarstva in dejavnosti prestrukturiranja, je bil konec leta 2015 še vedno med najvišjimi v euroobmočju, in sicer je predstavljal več kot 16 % vseh posojil domačih bank. Poleg tega je konec leta 2015 pri 14,7 % hipotekarnih posojil prišlo do zamude pri odplačevanju, pri čemer so računi, ki so v zaostanku več kot dve leti, predstavljali skoraj 10 % celotnega stanja hipotekarnih posojil. Kljub napredku je večina hipotekarnega prestrukturiranja začasne narave, kar poudarja tveganje ponovnega neplačevanja, zlasti v primeru makroekonomskega poslabšanja ali zunanjega pretresa. Komercialna nepremičninska posojila v lasti domačih bank ter poslovna posojila in posojila za MSP so še vedno problematična področja, pri čemer delež slabih posojil predstavlja 37,3 % oziroma 13,8 %. Kljub napredku bo za trajno prestrukturiranje teh računov potrebnega veliko več časa in prizadevanj. Še vedno se premalo uporabljajo postopki v primeru insolventnosti fizičnih oseb, stečaj, examinership (sodno varstvo v skladu z irskim pravom za gospodarske družbe v težavah) in druga sredstva za delni odpis dolga gospodinjstev in podjetij za obnovitev njihove sposobnosti preživetja. Uvedba centralnega registra posojil je potekala počasi, čeprav je bistvenega pomena za podporo preudarnemu dodeljevanju posojil.

| (12) | Zakon o pravnih storitvah iz leta 2015 je bil uzakonjen, vendar so bile v pozni fazi postopka sprejete koncesije za pravne poklice, ki so občutno zmanjšale začetni cilj reforme. Izvajanje novega okvira se je šele začelo, zato je še prezgodaj, da bi z lahko z gotovostjo trdili, da se bo okrepila konkurenca in znižali stroški. Pravne storitve so vhodni dejavnik za vse gospodarske sektorje in njihovi stroški vplivajo na konkurenčnost Irske. Stroške bo dejansko mogoče znižati le, če se določbe za povečanje konkurenčnosti in znižanje stroškov v načrtovanem regulativnem okviru uzakonijo po javnih posvetovanjih ali vključijo v predpise, ki jih bo izdal regulativni organ za pravne storitve. |
| --- | --- |

(12)

Zakon o pravnih storitvah iz leta 2015 je bil uzakonjen, vendar so bile v pozni fazi postopka sprejete koncesije za pravne poklice, ki so občutno zmanjšale začetni cilj reforme. Izvajanje novega okvira se je šele začelo, zato je še prezgodaj, da bi z lahko z gotovostjo trdili, da se bo okrepila konkurenca in znižali stroški. Pravne storitve so vhodni dejavnik za vse gospodarske sektorje in njihovi stroški vplivajo na konkurenčnost Irske. Stroške bo dejansko mogoče znižati le, če se določbe za povečanje konkurenčnosti in znižanje stroškov v načrtovanem regulativnem okviru uzakonijo po javnih posvetovanjih ali vključijo v predpise, ki jih bo izdal regulativni organ za pravne storitve.

| (13) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Irske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Irska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Irskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj. |
| --- | --- |

(13)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Irske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Irska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Irskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3 spodaj.

| (14) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(14)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program za stabilnost, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (15) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 3 spodaj – |
| --- | --- |

(15)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 in 3 spodaj –

PRIPOROČA, da Irska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Uporabi nepričakovane koristi, ki so jih omogočili močni gospodarski in finančni pogoji ter prodaja sredstev, za pospešitev zmanjševanja dolga. Zmanjša ranljivost za gospodarska nihanja in pretrese, med drugim z razširitvijo davčne osnove. Izboljša kakovost odhodkov, zlasti s povečanjem stroškovne učinkovitosti zdravstvenega varstva in dajanjem prednosti javnim naložbam v osnovna sredstva, in sicer v raziskave in razvoj ter javno infrastrukturo, zlasti v promet, oskrbo z vodo in stanovanja. |
| --- | --- |

1.

Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017. Uporabi nepričakovane koristi, ki so jih omogočili močni gospodarski in finančni pogoji ter prodaja sredstev, za pospešitev zmanjševanja dolga. Zmanjša ranljivost za gospodarska nihanja in pretrese, med drugim z razširitvijo davčne osnove. Izboljša kakovost odhodkov, zlasti s povečanjem stroškovne učinkovitosti zdravstvenega varstva in dajanjem prednosti javnim naložbam v osnovna sredstva, in sicer v raziskave in razvoj ter javno infrastrukturo, zlasti v promet, oskrbo z vodo in stanovanja.

| 2. | Razširi in pospeši izvajanje aktivacijskih politik za povečanje delovne intenzivnosti gospodinjstev ter obravnava tveganje revščine med otroci. Nadaljuje ukrepe za spodbujanje zaposlovanja s postopnim ukinjanjem prejemkov in dodatkov. Izboljša zagotavljanje kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva za polni delovni čas. |
| --- | --- |

2.

Razširi in pospeši izvajanje aktivacijskih politik za povečanje delovne intenzivnosti gospodinjstev ter obravnava tveganje revščine med otroci. Nadaljuje ukrepe za spodbujanje zaposlovanja s postopnim ukinjanjem prejemkov in dodatkov. Izboljša zagotavljanje kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva za polni delovni čas.

| 3. | Dokonča trajno prestrukturiranje za zmanjšanje slabih posojil, zagotovi vzdržnost zadolževanja gospodinjstev in posojilodajalce spodbudi k zmanjšanju dolga pretirano zadolženim, vendar uspešnim podjetjem. Pospeši uvedbo v celoti delujočega centralnega registra posojil, ki bo zajemal vse kategorije posojilodajalcev in posojilojemalcev. |
| --- | --- |

3.

Dokonča trajno prestrukturiranje za zmanjšanje slabih posojil, zagotovi vzdržnost zadolževanja gospodinjstev in posojilodajalce spodbudi k zmanjšanju dolga pretirano zadolženim, vendar uspešnim podjetjem. Pospeši uvedbo v celoti delujočega centralnega registra posojil, ki bo zajemal vse kategorije posojilodajalcev in posojilojemalcev.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz konvergenčnega programa z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/69

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Litve za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Litve za leto 2016

(2016/C 299/17)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litve ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Litva bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Litve ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Litva bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev v ekonomski in monetarni uniji zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Litvo je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Litve pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Litvo je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Litve pri izvajanju priporočil za posamezne države, sprejetih 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Litva je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Litva je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Litva je v svojem programu stabilnosti za leto 2016 zaprosila za začasni odklon v višini 0,6 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja v letu 2017, da bi se upoštevale pomembne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Ker o tem še ni končnega dogovora, ostaja negotovost glede niza reformnih ukrepov in njihove izvedbe. Čeprav ima Litva dovolj fiskalnega manevrskega prostora, da bi se ji lahko odobril začasni odklon, pa je videti, da ne izpolnjuje merila za upravičenost, povezanega z izvajanjem reforme, da bi lahko koristila klavzulo o strukturnih reformah. Tako trenutno ni mogoče oceniti verodostojnosti učinka reforme, kot ga je ocenila vlada. Zato učinek teh reform še ni zajet v zahtevanih prilagoditvah za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2017. |
| --- | --- |

(5)

Litva je v svojem programu stabilnosti za leto 2016 zaprosila za začasni odklon v višini 0,6 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja v letu 2017, da bi se upoštevale pomembne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Ker o tem še ni končnega dogovora, ostaja negotovost glede niza reformnih ukrepov in njihove izvedbe. Čeprav ima Litva dovolj fiskalnega manevrskega prostora, da bi se ji lahko odobril začasni odklon, pa je videti, da ne izpolnjuje merila za upravičenost, povezanega z izvajanjem reforme, da bi lahko koristila klavzulo o strukturnih reformah. Tako trenutno ni mogoče oceniti verodostojnosti učinka reforme, kot ga je ocenila vlada. Zato učinek teh reform še ni zajet v zahtevanih prilagoditvah za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2017.

| (6) | Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 0,8 % BDP v letu 2016 na presežek v višini 0,9 % BDP v letu 2019. (Preračunani (5)) strukturni saldo naj bi v letu 2016 in v naslednjih letih ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem, tj. primanjkljajem v višini 1 % BDP v strukturnem smislu. Prilagoditvena pot vključuje sistemsko pokojninsko reformo v letu 2016, ne odraža pa načrtovane strukturne reforme v letu 2017. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP padel z 39,9 % BDP v letu 2016 na 35,7 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2018 naprej še niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -1,2 % BDP v letu 2016, kar se lahko šteje kot blizu srednjeročnemu proračunskemu cilju, in -0,8 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 se pričakuje, da bo Litva izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(6)

Za Litvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda s primanjkljaja v višini 0,8 % BDP v letu 2016 na presežek v višini 0,9 % BDP v letu 2019. (Preračunani (5)) strukturni saldo naj bi v letu 2016 in v naslednjih letih ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem, tj. primanjkljajem v višini 1 % BDP v strukturnem smislu. Prilagoditvena pot vključuje sistemsko pokojninsko reformo v letu 2016, ne odraža pa načrtovane strukturne reforme v letu 2017. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP padel z 39,9 % BDP v letu 2016 na 35,7 % v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2018 naprej še niso dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi strukturni saldo znašal -1,2 % BDP v letu 2016, kar se lahko šteje kot blizu srednjeročnemu proračunskemu cilju, in -0,8 % BDP v letu 2017, kar je nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 se pričakuje, da bo Litva izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (7) | Upad delovno sposobnega prebivalstva zaradi staranja, slabih zdravstvenih rezultatov in visoke stopnje neto izseljevanja lahko škoduje potencialu Litve za rast in posledično njenemu prihodnjemu poteku konvergence, hkrati pa pomeni tveganje za vzdržnost pokojninskega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe. Ocene napovedujejo kumulativno izgubo 35 % delovno sposobnega prebivalstva do leta 2030. Če se ta trend ne obrne, bo ogrožena razpoložljivost primerne delovne sile, vzdržnost dolgoročne gospodarske rasti in sistemov socialne varnosti, zlasti pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(7)

Upad delovno sposobnega prebivalstva zaradi staranja, slabih zdravstvenih rezultatov in visoke stopnje neto izseljevanja lahko škoduje potencialu Litve za rast in posledično njenemu prihodnjemu poteku konvergence, hkrati pa pomeni tveganje za vzdržnost pokojninskega sistema in sistema dolgotrajne oskrbe. Ocene napovedujejo kumulativno izgubo 35 % delovno sposobnega prebivalstva do leta 2030. Če se ta trend ne obrne, bo ogrožena razpoložljivost primerne delovne sile, vzdržnost dolgoročne gospodarske rasti in sistemov socialne varnosti, zlasti pokojninskega sistema.

| (8) | Sedanja demografska gibanja poudarjajo potrebo po celoviti pokojninski reformi v Litvi, ki bi obravnavala tveganja za srednjeročno vzdržnost in ustreznost sedanjega pokojninskega sistema. Stopnja revščine med starejšimi v Litvi je med najvišjimi v Uniji. Vendar trenutno ni indeksacijskega mehanizma za pokojnine iz javnih virov, poraba za pokojnine socialnega zavarovanja pa je razmeroma nizka. Parlament še ni sprejel osnutka zakona, ki ga je predlagala vlada, s katerim bi se uvedel indeksacijski mehanizem, povezala upokojitvena starost s spremembami pričakovane življenjske dobe po letu 2026 in izboljšal način financiranja osnovnega dela pokojnine socialnega zavarovanja. |
| --- | --- |

(8)

Sedanja demografska gibanja poudarjajo potrebo po celoviti pokojninski reformi v Litvi, ki bi obravnavala tveganja za srednjeročno vzdržnost in ustreznost sedanjega pokojninskega sistema. Stopnja revščine med starejšimi v Litvi je med najvišjimi v Uniji. Vendar trenutno ni indeksacijskega mehanizma za pokojnine iz javnih virov, poraba za pokojnine socialnega zavarovanja pa je razmeroma nizka. Parlament še ni sprejel osnutka zakona, ki ga je predlagala vlada, s katerim bi se uvedel indeksacijski mehanizem, povezala upokojitvena starost s spremembami pričakovane življenjske dobe po letu 2026 in izboljšal način financiranja osnovnega dela pokojnine socialnega zavarovanja.

| (9) | Zdravstveni rezultati Litvo uvrščajo na rep držav v Evropski uniji. Zlasti stopnja umrljivosti prebivalstva v starosti od 20 do 64 let je najvišja v Uniji, kar pomembno vpliva na potencialno razpoložljivo delovno silo in produktivnost dela. Pomanjkljivosti zdravstvenega sistema so med drugim pretirana odvisnost od bolnišnične oskrbe in nizki odhodki na področju preventive in javnega zdravja. Treba je poiskati rešitev za negativne demografske trende. |
| --- | --- |

(9)

Zdravstveni rezultati Litvo uvrščajo na rep držav v Evropski uniji. Zlasti stopnja umrljivosti prebivalstva v starosti od 20 do 64 let je najvišja v Uniji, kar pomembno vpliva na potencialno razpoložljivo delovno silo in produktivnost dela. Pomanjkljivosti zdravstvenega sistema so med drugim pretirana odvisnost od bolnišnične oskrbe in nizki odhodki na področju preventive in javnega zdravja. Treba je poiskati rešitev za negativne demografske trende.

| (10) | Pomembno je, da Litva okrepi naložbe v človeški kapital za zmanjšanje nekaterih negativnih učinkov krčenja delovno sposobnega prebivalstva in podporo pri prehodu na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo. Čeprav se je stopnja izobrazbe zvišala, je delež učencev z nezadostnimi osnovnimi znanji in spretnostmi velik. Prizadevati bi si bilo treba za zagotovitev visoke kakovosti poučevanja, ki je ključnega pomena za odpravo slabega uspeha in izobraževalnih pomanjkljivosti. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti v kakovosti poučevanja v visokošolskem izobraževanju in njegove sposobnosti za spodbujanje inovacij. Stalno nizka stopnja udeležbe v izobraževanju odraslih spodkopava prizadevanja za izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in povečanje produktivnosti. V nekaterih gospodarskih sektorjih se začenja kazati pomanjkanje ustreznih znanj in spretnosti. Pričakuje se, da bo pomanjkanje znanj in spretnosti v prihodnosti še bolj pereče. Močna rast plač in upočasnitev rasti produktivnosti lahko zmanjšata stroškovno učinkovitost. Zato je pomembno izboljšati ustreznost izobraževanja glede na potrebe trga dela, racionalizirati strukturo in financiranje izobraževalnega sistema, razviti vseživljenjsko učenje in izboljšati ciljno naravnanost in uspešnost aktivnih politik zaposlovanja. Litva je sprejela ukrepe za izboljšanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja in drugih storitev za podporo iskalcem zaposlitve, vendar bi bilo mogoče še izboljšati možnosti za posebne skupine, zlasti za zelo dolgotrajno brezposelne in osebe brez potrebnih znanj in spretnosti. Poraba za učinkovite ukrepe politike trga delovne sile ostaja omejena, mreže socialne varnosti v Litvi pa so šibke. Približno 27 % prebivalstva Litve ogroža revščina ali socialna izključenost, dohodkovna neenakost pa je med najvišjimi v Uniji. Vlada načrtuje izboljšanje dosega in ustreznosti nadomestil za brezposelnost in socialne pomoči, vendar zadevna zakonodaja še ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

(10)

Pomembno je, da Litva okrepi naložbe v človeški kapital za zmanjšanje nekaterih negativnih učinkov krčenja delovno sposobnega prebivalstva in podporo pri prehodu na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo. Čeprav se je stopnja izobrazbe zvišala, je delež učencev z nezadostnimi osnovnimi znanji in spretnostmi velik. Prizadevati bi si bilo treba za zagotovitev visoke kakovosti poučevanja, ki je ključnega pomena za odpravo slabega uspeha in izobraževalnih pomanjkljivosti. Poleg tega obstajajo pomanjkljivosti v kakovosti poučevanja v visokošolskem izobraževanju in njegove sposobnosti za spodbujanje inovacij. Stalno nizka stopnja udeležbe v izobraževanju odraslih spodkopava prizadevanja za izboljšanje kakovosti človeškega kapitala in povečanje produktivnosti. V nekaterih gospodarskih sektorjih se začenja kazati pomanjkanje ustreznih znanj in spretnosti. Pričakuje se, da bo pomanjkanje znanj in spretnosti v prihodnosti še bolj pereče. Močna rast plač in upočasnitev rasti produktivnosti lahko zmanjšata stroškovno učinkovitost. Zato je pomembno izboljšati ustreznost izobraževanja glede na potrebe trga dela, racionalizirati strukturo in financiranje izobraževalnega sistema, razviti vseživljenjsko učenje in izboljšati ciljno naravnanost in uspešnost aktivnih politik zaposlovanja. Litva je sprejela ukrepe za izboljšanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja in drugih storitev za podporo iskalcem zaposlitve, vendar bi bilo mogoče še izboljšati možnosti za posebne skupine, zlasti za zelo dolgotrajno brezposelne in osebe brez potrebnih znanj in spretnosti. Poraba za učinkovite ukrepe politike trga delovne sile ostaja omejena, mreže socialne varnosti v Litvi pa so šibke. Približno 27 % prebivalstva Litve ogroža revščina ali socialna izključenost, dohodkovna neenakost pa je med najvišjimi v Uniji. Vlada načrtuje izboljšanje dosega in ustreznosti nadomestil za brezposelnost in socialne pomoči, vendar zadevna zakonodaja še ni bila sprejeta.

| (11) | Celovita prenova delovnopravne zakonodaje in socialnega modela je v obravnavi v parlamentu. Njen namen je večja prožnost odnosov na trgu dela in večja varnost, vendar zadevna zakonodaja še ni sprejeta. Pri tem sta pomembna vključenost socialnih partnerjev v izvajanje reforme in razširjeni socialni dialog. |
| --- | --- |

(11)

Celovita prenova delovnopravne zakonodaje in socialnega modela je v obravnavi v parlamentu. Njen namen je večja prožnost odnosov na trgu dela in večja varnost, vendar zadevna zakonodaja še ni sprejeta. Pri tem sta pomembna vključenost socialnih partnerjev v izvajanje reforme in razširjeni socialni dialog.

| (12) | Po nastopu gospodarske krize se je ponovno začela postopna rast naložb, ki bodo v prihodnjih letih podprte s strukturnimi in investicijskimi skladi EU. Vendar v gospodarstvu ni prišlo do splošnega sprejetja in prevzema novih tehnologij, stopnja inovacij pa je nizka, kar ovira rast produktivnosti. Tudi zasebne naložbe v raziskave in inovacije so skromne, morda zaradi pomanjkanja spodbud za poslovne raziskave in inovacije ter javno-zasebno sodelovanje. S krepitvijo zasebnih naložb bi se lahko zmanjšala tveganja, povezana z odvisnostjo javnih naložb Litve v raziskave in inovacije od evropskih strukturnih in investicijskih skladov. V terciarnem izobraževalnem sistemu se kažejo pomanjkljivosti pri rezultatih z vidika kakovosti in inovativnosti, sodelovanje s tujimi univerzami in raziskovalnimi centri pa je omejeno. Sistem raziskav in inovacij je razdrobljen in zanj je značilno prekrivanje in podvajanje. To Litvi preprečuje doseganje kritične mase zmogljivosti raziskav in razvoja, potrebnih za povečanje inovativnega znanja. Okrepiti je treba spodbude za inovacije in sodelovanje med akademskimi krogi in podjetji, med drugim z razvojem in naložbami v človeški kapital, kar bi lahko povečalo stopnjo prenosov tehnologije v realno gospodarstvo. Izboljšanje omejene zmogljivosti litovskih podjetij za črpanje zunanjega znanja in njegovo uporabo za komercialne namene bi povečalo raven inovacij. |
| --- | --- |

(12)

Po nastopu gospodarske krize se je ponovno začela postopna rast naložb, ki bodo v prihodnjih letih podprte s strukturnimi in investicijskimi skladi EU. Vendar v gospodarstvu ni prišlo do splošnega sprejetja in prevzema novih tehnologij, stopnja inovacij pa je nizka, kar ovira rast produktivnosti. Tudi zasebne naložbe v raziskave in inovacije so skromne, morda zaradi pomanjkanja spodbud za poslovne raziskave in inovacije ter javno-zasebno sodelovanje. S krepitvijo zasebnih naložb bi se lahko zmanjšala tveganja, povezana z odvisnostjo javnih naložb Litve v raziskave in inovacije od evropskih strukturnih in investicijskih skladov. V terciarnem izobraževalnem sistemu se kažejo pomanjkljivosti pri rezultatih z vidika kakovosti in inovativnosti, sodelovanje s tujimi univerzami in raziskovalnimi centri pa je omejeno. Sistem raziskav in inovacij je razdrobljen in zanj je značilno prekrivanje in podvajanje. To Litvi preprečuje doseganje kritične mase zmogljivosti raziskav in razvoja, potrebnih za povečanje inovativnega znanja. Okrepiti je treba spodbude za inovacije in sodelovanje med akademskimi krogi in podjetji, med drugim z razvojem in naložbami v človeški kapital, kar bi lahko povečalo stopnjo prenosov tehnologije v realno gospodarstvo. Izboljšanje omejene zmogljivosti litovskih podjetij za črpanje zunanjega znanja in njegovo uporabo za komercialne namene bi povečalo raven inovacij.

| (13) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Litve in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Litva prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3. |
| --- | --- |

(13)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Litve in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Litva prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 3.

| (14) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(14)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Litva v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi, da bo odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 omejeno na dovoljeno odstopanje, povezano s sistemsko pokojninsko reformo. Zmanjša davčno obremenitev oseb z nizkimi dohodki s prenosom davčnega bremena na druge vire, ki manj škodujejo rasti, in izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti, zlasti na področju DDV. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi, da bo odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 omejeno na dovoljeno odstopanje, povezano s sistemsko pokojninsko reformo. Zmanjša davčno obremenitev oseb z nizkimi dohodki s prenosom davčnega bremena na druge vire, ki manj škodujejo rasti, in izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti, zlasti na področju DDV.

| 2. | Okrepi naložbe v človeški kapital in obravnava pomanjkanje znanj in spretnosti z izboljšanjem ustreznosti izobraževanja glede na potrebe trga dela ter dvigom kakovosti poučevanja in izobraževanja odraslih. Okrepi doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Okrepi vlogo mehanizmov socialnega dialoga. Izboljša učinkovitost sistema zdravstvenega varstva z okrepitvijo ambulantnega zdravljenja, preprečevanja bolezni in promocije zdravja. Izboljša doseg in ustreznost nadomestil za brezposelnost in socialne pomoči. |
| --- | --- |

2.

Okrepi naložbe v človeški kapital in obravnava pomanjkanje znanj in spretnosti z izboljšanjem ustreznosti izobraževanja glede na potrebe trga dela ter dvigom kakovosti poučevanja in izobraževanja odraslih. Okrepi doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Okrepi vlogo mehanizmov socialnega dialoga. Izboljša učinkovitost sistema zdravstvenega varstva z okrepitvijo ambulantnega zdravljenja, preprečevanja bolezni in promocije zdravja. Izboljša doseg in ustreznost nadomestil za brezposelnost in socialne pomoči.

| 3. | Sprejme ukrepe za večjo produktivnost in boljše sprejemanje in prevzem novih tehnologij v gospodarstvu. Izboljša usklajevanje inovacijskih politik in spodbuja zasebne naložbe, med drugim z razvojem alternativnih virov financiranja. |
| --- | --- |

3.

Sprejme ukrepe za večjo produktivnost in boljše sprejemanje in prevzem novih tehnologij v gospodarstvu. Izboljša usklajevanje inovacijskih politik in spodbuja zasebne naložbe, med drugim z razvojem alternativnih virov financiranja.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa stabilnosti z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/73

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Romunije za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Romunije za leto 2016

(2016/C 299/18)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Romunijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Romunijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Vsebovalo je tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Romunijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Romunije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Vsebovalo je tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Romuniji ne obstajajo makroekonomska neravnotežja.

| (3) | Romunija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Romunija je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Tretji program plačilnobilančne pomoči (2013–2015) se je septembra 2015 zaključil brez dokončanega pregleda. Tretja misija za uradni pregled (16.–30. junij 2015) za oceno izvajanja pogojev programa ni bila zaključena. Čeprav je bil na več področjih dosežen napredek, so bili sedanji in prejšnji dosežki programa ogroženi na ključnih področjih politike. Nadzor po izteku programa se je začel 1. oktobra 2015 in se bo nadaljeval vsaj do poplačila 70 % posojila, odobrenega v okviru prvega plačilnobilančnega programa, tj. vsaj do pomladi 2018. |
| --- | --- |

(5)

Tretji program plačilnobilančne pomoči (2013–2015) se je septembra 2015 zaključil brez dokončanega pregleda. Tretja misija za uradni pregled (16.–30. junij 2015) za oceno izvajanja pogojev programa ni bila zaključena. Čeprav je bil na več področjih dosežen napredek, so bili sedanji in prejšnji dosežki programa ogroženi na ključnih področjih politike. Nadzor po izteku programa se je začel 1. oktobra 2015 in se bo nadaljeval vsaj do poplačila 70 % posojila, odobrenega v okviru prvega plačilnobilančnega programa, tj. vsaj do pomladi 2018.

| (6) | Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje poslabšanje nominalnega salda z -0,7 % BDP v letu 2015 na -2,9 % BDP v letih 2016 in 2017. Pričakuje se tudi poslabšanje strukturnega salda. V programu se načrtuje odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen v letih 2014 in 2015. Ponovno doseganje tega cilja v programskem obdobju ni načrtovano. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v času trajanja programa ostal pod 40 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je v letu 2016 verjeten, v letu 2017 pa rahlo ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2017, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje poslabšanje nominalnega salda z -0,7 % BDP v letu 2015 na -2,9 % BDP v letih 2016 in 2017. Pričakuje se tudi poslabšanje strukturnega salda. V programu se načrtuje odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen v letih 2014 in 2015. Ponovno doseganje tega cilja v programskem obdobju ni načrtovano. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v času trajanja programa ostal pod 40 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je v letu 2016 verjeten, v letu 2017 pa rahlo ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2017, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (7) | Določbe fiskalnega okvira Romunije so trdne, vendar se v praksi ne izvajajo učinkovito. Država ni nobenega od nedavnih fiskalnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, začela in sprejela v okviru rednega proračunskega postopka. V letu 2015 je bila prekršena zahteva, da se v nove zakonodajne pobude, ki bi povečale javno porabo ali zmanjšale javne prihodke, vključi ocena učinka, ki jo preveri ministrstvo za finance, ter da se spoštujejo zgornje meje odhodkov in predlagajo izravnalni ukrepi zaradi nižjih prihodkov. Fiskalni svet ima v praksi zelo malo časa za odziv na proračunske predloge, njegovi mnenja in predlogi pa se ne upoštevajo dovolj. Zakon o proračunu za leto 2016 določa ciljni primanjkljaj 2,95 % BDP, kar pomeni znaten odklon od srednjeročnega cilja. To je odstopanje od nacionalnega fiskalnega okvira. |
| --- | --- |

(7)

Določbe fiskalnega okvira Romunije so trdne, vendar se v praksi ne izvajajo učinkovito. Država ni nobenega od nedavnih fiskalnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, začela in sprejela v okviru rednega proračunskega postopka. V letu 2015 je bila prekršena zahteva, da se v nove zakonodajne pobude, ki bi povečale javno porabo ali zmanjšale javne prihodke, vključi ocena učinka, ki jo preveri ministrstvo za finance, ter da se spoštujejo zgornje meje odhodkov in predlagajo izravnalni ukrepi zaradi nižjih prihodkov. Fiskalni svet ima v praksi zelo malo časa za odziv na proračunske predloge, njegovi mnenja in predlogi pa se ne upoštevajo dovolj. Zakon o proračunu za leto 2016 določa ciljni primanjkljaj 2,95 % BDP, kar pomeni znaten odklon od srednjeročnega cilja. To je odstopanje od nacionalnega fiskalnega okvira.

| (8) | Izvajajo se številni ukrepi za izboljšanje pobiranja davkov in izpolnjevanja davčnih obveznosti. Ti vključujejo obvezne registrirne blagajne, okrepljena pravila o gotovinskem plačevanju, nov postopek registracije za DDV, okrepljene revizije davčnega organa (ANAF) in njegovo tekočo reorganizacijo. Izziv pa ostajata visoka stopnja davčnih utaj in nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti. Neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, še naprej negativno vplivajo na davčne prihodke in izkrivljajo gospodarstvo. Ukrepi za zajezitev dela na črno, vključno z ukrepi inšpektorata za delo, še vedno niso dovolj učinkoviti. |
| --- | --- |

(8)

Izvajajo se številni ukrepi za izboljšanje pobiranja davkov in izpolnjevanja davčnih obveznosti. Ti vključujejo obvezne registrirne blagajne, okrepljena pravila o gotovinskem plačevanju, nov postopek registracije za DDV, okrepljene revizije davčnega organa (ANAF) in njegovo tekočo reorganizacijo. Izziv pa ostajata visoka stopnja davčnih utaj in nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti. Neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, še naprej negativno vplivajo na davčne prihodke in izkrivljajo gospodarstvo. Ukrepi za zajezitev dela na črno, vključno z ukrepi inšpektorata za delo, še vedno niso dovolj učinkoviti.

| (9) | Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske čaka na parlamentarno obravnavo že od leta 2013. Sprejetje tega zakona bi znatno povečalo udeležbo žensk na trgu dela, zmanjšalo razlike med spoloma pri pokojninah ter ublažilo tveganje za revščino starejših. |
| --- | --- |

(9)

Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske čaka na parlamentarno obravnavo že od leta 2013. Sprejetje tega zakona bi znatno povečalo udeležbo žensk na trgu dela, zmanjšalo razlike med spoloma pri pokojninah ter ublažilo tveganje za revščino starejših.

| (10) | Razmere na trgu dela so se v letu 2015 izboljšale. Brezposelnost je nizka in stopnja zaposlenosti narašča. Dolgotrajna brezposelnost je pod povprečjem EU. Ostajajo pa precejšnji izzivi, zlasti v povezavi z visoko stopnjo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, za njihovo učinkovito aktivacijo pa se ne stori dovolj. |
| --- | --- |

(10)

Razmere na trgu dela so se v letu 2015 izboljšale. Brezposelnost je nizka in stopnja zaposlenosti narašča. Dolgotrajna brezposelnost je pod povprečjem EU. Ostajajo pa precejšnji izzivi, zlasti v povezavi z visoko stopnjo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, za njihovo učinkovito aktivacijo pa se ne stori dovolj.

| (11) | Nacionalna agencija za zaposlovanje še vedno zaostaja pri zagotavljanju individualiziranih storitev iskalcem zaposlitve, njene storitve za delodajalce pa so kljub obvezni predložitvi prostih delovnih mest tej agenciji omejene. Sprejet je bil postopek za nudenje prilagojene podpore različnim kategorijam brezposelnih, vendar se še ne izvaja. Sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami je zelo omejeno, zaradi česar je aktiviranje prejemnikov socialne pomoči še toliko težje. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalna agencija za zaposlovanje še vedno zaostaja pri zagotavljanju individualiziranih storitev iskalcem zaposlitve, njene storitve za delodajalce pa so kljub obvezni predložitvi prostih delovnih mest tej agenciji omejene. Sprejet je bil postopek za nudenje prilagojene podpore različnim kategorijam brezposelnih, vendar se še ne izvaja. Sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami je zelo omejeno, zaradi česar je aktiviranje prejemnikov socialne pomoči še toliko težje.

| (12) | Minimalna plača, ki je med najnižjimi v Uniji, se je od leta 2013 znatno povečala, odsotnost objektivnih meril za njeno določanje pa ustvarja negotovost. Ustanovljena je bila tristranska delovna skupina za delo na področju reforme določanja minimalne plače, vendar pa še vedno ni jasnih smernic ali meril, ki bi upoštevala učinek te reforme na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost. Na splošno je socialni dialog še vedno šibek. |
| --- | --- |

(12)

Minimalna plača, ki je med najnižjimi v Uniji, se je od leta 2013 znatno povečala, odsotnost objektivnih meril za njeno določanje pa ustvarja negotovost. Ustanovljena je bila tristranska delovna skupina za delo na področju reforme določanja minimalne plače, vendar pa še vedno ni jasnih smernic ali meril, ki bi upoštevala učinek te reforme na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost. Na splošno je socialni dialog še vedno šibek.

| (13) | Romunija ima eno najvišjih stopenj tveganja revščine ali socialne izključenosti v Uniji. Aktivacija prejemnikov socialne pomoči na trgu dela je zelo omejena, zlasti na podeželju. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo zneski socialnih prejemkov, se ne posodablja redno glede na gospodarsko stanje, kar bi lahko vplivalo na ustreznost prejemkov v daljšem časovnem obdobju. Parlamentu je bil v sprejetje predložen zakon o minimalnem dohodku za vključenost, od katerega se pričakujeta izboljšanje namenskosti in ustreznosti prejemkov ter aktivacija prejemnikov minimalnega dohodka za vključenost na trgu dela. Vendar je reševanju te problematike namenjenih več ukrepov vladnega „svežnja za boj proti revščini“, pri čemer se uporablja celostni pristop (izobraževanje, zdravje, stanovanjske razmere, socialna zaščita, promet). |
| --- | --- |

(13)

Romunija ima eno najvišjih stopenj tveganja revščine ali socialne izključenosti v Uniji. Aktivacija prejemnikov socialne pomoči na trgu dela je zelo omejena, zlasti na podeželju. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo zneski socialnih prejemkov, se ne posodablja redno glede na gospodarsko stanje, kar bi lahko vplivalo na ustreznost prejemkov v daljšem časovnem obdobju. Parlamentu je bil v sprejetje predložen zakon o minimalnem dohodku za vključenost, od katerega se pričakujeta izboljšanje namenskosti in ustreznosti prejemkov ter aktivacija prejemnikov minimalnega dohodka za vključenost na trgu dela. Vendar je reševanju te problematike namenjenih več ukrepov vladnega „svežnja za boj proti revščini“, pri čemer se uporablja celostni pristop (izobraževanje, zdravje, stanovanjske razmere, socialna zaščita, promet).

| (14) | Romunija se še vedno sooča z izzivi na področju izobraževanja. Država je sprejela več strategij za vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, terciarno izobraževanje ter zoper zgodnje opuščanje šolanja. Vendar je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej precej nad povprečjem EU, deloma zaradi znatnih zamud pri izvajanju leta 2015 sprejete strategije. Preprečevalni in popravljalni programi so omejeni. Ranljive skupine, kot so Romi in otroci iz revnih družin, se še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do izobraževanja in pri njegovem dokončanju, zlasti na podeželju. Romunija je na področju predšolske vzgoje in varstva sprejela ukrepe v podporo vključevanju prikrajšanih učencev v vrtce (3–6-letniki). Zagotavljanje storitev za majhne otroke od 0 do 3 let pa je še vedno omejeno. Nedavno sprejeta zakonodaja za razširitev določb o starševskem dopustu bi skupaj z nezadostnimi spodbudami za delo lahko povečala ovire za udeležbo žensk na trgu dela. Udeležba v višjem sekundarnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju je nad povprečjem v EU, vendar je stopnja osipa še vedno visoka. Stopnja doseganja terciarne izobrazbe se povečuje, vendar sta kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova relevantnost za trg dela omejeni. V izobraževalne programe za odrasle je vključenih zelo malo odraslih. |
| --- | --- |

(14)

Romunija se še vedno sooča z izzivi na področju izobraževanja. Država je sprejela več strategij za vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, terciarno izobraževanje ter zoper zgodnje opuščanje šolanja. Vendar je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej precej nad povprečjem EU, deloma zaradi znatnih zamud pri izvajanju leta 2015 sprejete strategije. Preprečevalni in popravljalni programi so omejeni. Ranljive skupine, kot so Romi in otroci iz revnih družin, se še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do izobraževanja in pri njegovem dokončanju, zlasti na podeželju. Romunija je na področju predšolske vzgoje in varstva sprejela ukrepe v podporo vključevanju prikrajšanih učencev v vrtce (3–6-letniki). Zagotavljanje storitev za majhne otroke od 0 do 3 let pa je še vedno omejeno. Nedavno sprejeta zakonodaja za razširitev določb o starševskem dopustu bi skupaj z nezadostnimi spodbudami za delo lahko povečala ovire za udeležbo žensk na trgu dela. Udeležba v višjem sekundarnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju je nad povprečjem v EU, vendar je stopnja osipa še vedno visoka. Stopnja doseganja terciarne izobrazbe se povečuje, vendar sta kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova relevantnost za trg dela omejeni. V izobraževalne programe za odrasle je vključenih zelo malo odraslih.

| (15) | Zdravstveni obeti v Romuniji so slabi. Pričakovana življenjska doba ob rojstvu je tako za moške kot za ženske precej pod povprečjem EU. Resna razloga za zaskrbljenost ostajata dostop do zdravstvenega varstva in prekomerno zatekanje k bolnišnični oskrbi. Razširjena praksa neformalnih plačil omejuje dostop do zdravstvenega varstva za ljudi z nizkimi dohodki. Romunija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva za upokojence z nizkimi dohodki in ljudi v odročnih in izoliranih skupnostih. Razvija se mreža socialnih in zdravstvenih mediatorjev, predlagan pa je bil tudi osnutek zakona o občinskih službah. Deinstitucionalizacija invalidov je še vedno izziv. |
| --- | --- |

(15)

Zdravstveni obeti v Romuniji so slabi. Pričakovana življenjska doba ob rojstvu je tako za moške kot za ženske precej pod povprečjem EU. Resna razloga za zaskrbljenost ostajata dostop do zdravstvenega varstva in prekomerno zatekanje k bolnišnični oskrbi. Razširjena praksa neformalnih plačil omejuje dostop do zdravstvenega varstva za ljudi z nizkimi dohodki. Romunija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva za upokojence z nizkimi dohodki in ljudi v odročnih in izoliranih skupnostih. Razvija se mreža socialnih in zdravstvenih mediatorjev, predlagan pa je bil tudi osnutek zakona o občinskih službah. Deinstitucionalizacija invalidov je še vedno izziv.

| (16) | Romunija je sprejela ukrepe za reševanje nizke stopnje financiranja zdravstvenega sistema in neučinkovite porabe javnih sredstev v tem sektorju. Te reforme so vključevale poravnavo zaostalih plačil v zdravstvu, povečanje vzdržnosti porabe za farmacevtske izdelke, uvedbo rešitev e-zdravja, izboljšanje financiranja zdravstvenega sistema, oblikovanje strategije za preusmeritev sredstev od bolnišnične oskrbe k preventivnemu in osnovnemu zdravstvenemu varstvu ter centralizirane postopke javnega naročanja. Vendar pomanjkanje upravnih zmogljivosti upočasnjuje izvajanje nacionalne zdravstvene strategije za obdobje 2014–2020. Učinkovitost zdravstvenega sistema ovirajo zlasti zamude pri racionalizaciji bolnišničnega sektorja in prehodu z bolnišničnega na stroškovno učinkovitejše ambulantno zdravstveno oskrbo. |
| --- | --- |

(16)

Romunija je sprejela ukrepe za reševanje nizke stopnje financiranja zdravstvenega sistema in neučinkovite porabe javnih sredstev v tem sektorju. Te reforme so vključevale poravnavo zaostalih plačil v zdravstvu, povečanje vzdržnosti porabe za farmacevtske izdelke, uvedbo rešitev e-zdravja, izboljšanje financiranja zdravstvenega sistema, oblikovanje strategije za preusmeritev sredstev od bolnišnične oskrbe k preventivnemu in osnovnemu zdravstvenemu varstvu ter centralizirane postopke javnega naročanja. Vendar pomanjkanje upravnih zmogljivosti upočasnjuje izvajanje nacionalne zdravstvene strategije za obdobje 2014–2020. Učinkovitost zdravstvenega sistema ovirajo zlasti zamude pri racionalizaciji bolnišničnega sektorja in prehodu z bolnišničnega na stroškovno učinkovitejše ambulantno zdravstveno oskrbo.

| (17) | Ključne razvojne razlike v Romuniji so tiste med mestnimi in podeželskimi območji. Rezultati na področjih zaposlovanja, sociale, zdravstva in izobraževanja so na podeželju slabši, ljudje pa imajo tam zaradi majhnih in razdrobljenih lokalnih upravnih zmogljivosti slabši dostop do izobraževanja, zdravstvenih storitev, osnovnih storitev in javnih služb. Medtem je družbeno-gospodarski razvoj podeželskih območij omejen zaradi premalo razvite prometne infrastrukture ter omejenega javnega in zasebnega prevoza, ob tem pa so potni stroški visoki, dostop do širokopasovne infrastrukture pa omejen. Razvoj trajnostnega podeželskega gospodarstva ovirata nizka dodana vrednost v kmetijstvu in pomanjkanje diverzifikacije gospodarstva na podeželskih območjih. Velik delež delovne sile na podeželju dela v samooskrbnem ali delno samooskrbnem kmetijstvu, ki je povezano s prikrito brezposelnostjo ali neplačanim družinskim delom, nizko produktivnostjo in revščino. Sveženj za boj proti revščini, ki se bo financiral s sredstvi EU, zagotavlja celovit pristop k boju proti revščini, vključno na podeželju. Obstajajo načrti za vzpostavitev integriranih ekip skupnosti, ki bi ponujale več integriranih storitev za prikrajšane skupnosti, vendar še niso bili izvedeni. |
| --- | --- |

(17)

Ključne razvojne razlike v Romuniji so tiste med mestnimi in podeželskimi območji. Rezultati na področjih zaposlovanja, sociale, zdravstva in izobraževanja so na podeželju slabši, ljudje pa imajo tam zaradi majhnih in razdrobljenih lokalnih upravnih zmogljivosti slabši dostop do izobraževanja, zdravstvenih storitev, osnovnih storitev in javnih služb. Medtem je družbeno-gospodarski razvoj podeželskih območij omejen zaradi premalo razvite prometne infrastrukture ter omejenega javnega in zasebnega prevoza, ob tem pa so potni stroški visoki, dostop do širokopasovne infrastrukture pa omejen. Razvoj trajnostnega podeželskega gospodarstva ovirata nizka dodana vrednost v kmetijstvu in pomanjkanje diverzifikacije gospodarstva na podeželskih območjih. Velik delež delovne sile na podeželju dela v samooskrbnem ali delno samooskrbnem kmetijstvu, ki je povezano s prikrito brezposelnostjo ali neplačanim družinskim delom, nizko produktivnostjo in revščino. Sveženj za boj proti revščini, ki se bo financiral s sredstvi EU, zagotavlja celovit pristop k boju proti revščini, vključno na podeželju. Obstajajo načrti za vzpostavitev integriranih ekip skupnosti, ki bi ponujale več integriranih storitev za prikrajšane skupnosti, vendar še niso bili izvedeni.

| (18) | Strateški okvir za reformo javne uprave je vzpostavljen že od leta 2014, vendar je bilo izvajanje te reforme v letu 2015 počasno. Leta 2016 so bile sprejete nekatere ključne pobude za povečanje preglednosti in učinkovitosti delovanja javne uprave. Vendar zamude pri sprejemanju splošnega in preglednega pristopa k upravljanju človeških virov, zlasti pri zaposlovanju in imenovanju, ocenjevanju delovne uspešnosti, plačah, poklicnem napredovanju za vse kategorije osebja ter usposabljanju, dopuščajo možnost samovoljnega pristopa h ključnim postopkom in sklepom. To poleg nestabilnih organizacijskih struktur negativno vpliva na neodvisnost in strokovnost javne uprave ter s tem tudi na njeno uspešnost in učinkovitost. Zapleteni upravni postopki, neučinkovit sistem javnega naročanja in splošno razširjena korupcija ovirajo opravljanje storitev (vključno s storitvami e-uprave) za državljane in podjetja. Premalo se uporabljajo strateško načrtovanje, proračunsko načrtovanje, praksa posvetovanja, in oblikovanje politik, ki temelji na dokazih. Ti izzivi ovirajo izvajanje pomembnih politik na več področjih, vključno z uspešnim črpanjem razpoložljivih sredstev EU in druge finančne podpore. |
| --- | --- |

(18)

Strateški okvir za reformo javne uprave je vzpostavljen že od leta 2014, vendar je bilo izvajanje te reforme v letu 2015 počasno. Leta 2016 so bile sprejete nekatere ključne pobude za povečanje preglednosti in učinkovitosti delovanja javne uprave. Vendar zamude pri sprejemanju splošnega in preglednega pristopa k upravljanju človeških virov, zlasti pri zaposlovanju in imenovanju, ocenjevanju delovne uspešnosti, plačah, poklicnem napredovanju za vse kategorije osebja ter usposabljanju, dopuščajo možnost samovoljnega pristopa h ključnim postopkom in sklepom. To poleg nestabilnih organizacijskih struktur negativno vpliva na neodvisnost in strokovnost javne uprave ter s tem tudi na njeno uspešnost in učinkovitost. Zapleteni upravni postopki, neučinkovit sistem javnega naročanja in splošno razširjena korupcija ovirajo opravljanje storitev (vključno s storitvami e-uprave) za državljane in podjetja. Premalo se uporabljajo strateško načrtovanje, proračunsko načrtovanje, praksa posvetovanja, in oblikovanje politik, ki temelji na dokazih. Ti izzivi ovirajo izvajanje pomembnih politik na več področjih, vključno z uspešnim črpanjem razpoložljivih sredstev EU in druge finančne podpore.

| (19) | Podjetja v državni lasti, ki prevladujejo v ključnih gospodarskih sektorjih, navadno ne delujejo uspešno. Taka podjetja so še posebej pogosta v ključnih infrastrukturnih panogah ter v energetskem sektorju predstavljajo 44 % prometa in 77 % delovnih mest, v prometnem sektorju pa 24 % prometa in 28 % delovnih mest. Izredni vladni odlok 109/2011 o upravljanju podjetij v državni lasti je bil 10. maja 2016 spremenjen v zakon, v katerega so vključene spremembe, ki izboljšujejo njegovo skladnost z mednarodnimi dobrimi praksami. Romunija je začela ponovno zaposlovati poklicne menedžerje, da bi nadomestila začasne uprave v več podjetjih v državni lasti, vendar je napredek počasnejši od prvotno napovedanega. Za preglednost in odgovornost v podjetjih v državni lasti bi bilo dobro pospešiti sprejemanje letnih proračunov ter potrjevanje in objavljanje revidiranih letnih računovodskih izkazov. V pripravi je nov zakon o privatizaciji. Vendar bi lahko vseboval določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo o upravljanju podjetij. Zlasti zaskrbljujoča je verjetnost prekrivanja nalog posebnega upravitelja za privatizacijo in uprave družbe. |
| --- | --- |

(19)

Podjetja v državni lasti, ki prevladujejo v ključnih gospodarskih sektorjih, navadno ne delujejo uspešno. Taka podjetja so še posebej pogosta v ključnih infrastrukturnih panogah ter v energetskem sektorju predstavljajo 44 % prometa in 77 % delovnih mest, v prometnem sektorju pa 24 % prometa in 28 % delovnih mest. Izredni vladni odlok 109/2011 o upravljanju podjetij v državni lasti je bil 10. maja 2016 spremenjen v zakon, v katerega so vključene spremembe, ki izboljšujejo njegovo skladnost z mednarodnimi dobrimi praksami. Romunija je začela ponovno zaposlovati poklicne menedžerje, da bi nadomestila začasne uprave v več podjetjih v državni lasti, vendar je napredek počasnejši od prvotno napovedanega. Za preglednost in odgovornost v podjetjih v državni lasti bi bilo dobro pospešiti sprejemanje letnih proračunov ter potrjevanje in objavljanje revidiranih letnih računovodskih izkazov. V pripravi je nov zakon o privatizaciji. Vendar bi lahko vseboval določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo o upravljanju podjetij. Zlasti zaskrbljujoča je verjetnost prekrivanja nalog posebnega upravitelja za privatizacijo in uprave družbe.

| (20) | Kljub prizadevanjem sodnih organov za obravnavanje korupcije na visoki ravni se ta še vedno pojavlja v številnih gospodarskih sektorjih ter vključuje imenovane in izvoljene uradnike na vseh ravneh državne uprave, vključno z javnimi uslužbenci in zaposlenimi v javnih institucijah. Izvaja se obsežna reforma sodstva, vendar ostaja zaskrbljenost glede visoke delovne obremenitve na sodiščih, predvidljivosti in pravilnega izvrševanja sodnih odločb ter glede zunanjih pritiskov na sodstvo. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Romunijo. |
| --- | --- |

(20)

Kljub prizadevanjem sodnih organov za obravnavanje korupcije na visoki ravni se ta še vedno pojavlja v številnih gospodarskih sektorjih ter vključuje imenovane in izvoljene uradnike na vseh ravneh državne uprave, vključno z javnimi uslužbenci in zaposlenimi v javnih institucijah. Izvaja se obsežna reforma sodstva, vendar ostaja zaskrbljenost glede visoke delovne obremenitve na sodiščih, predvidljivosti in pravilnega izvrševanja sodnih odločb ter glede zunanjih pritiskov na sodstvo. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Romunijo.

| (21) | Trdnost finančnega sektorja se je izboljšala. Vendar ta sektor ostaja ranljiv za domače zakonodajne pobude. Nedavno sprejeti zakon o odpustu dolga z retroaktivnim učinkom na obstoječe stanje posojil bi lahko pomenil izziv za številne kreditne institucije in privedel do slabše kreditne dejavnosti. Zakon bi lahko povečal tveganja za stabilnost finančnega sektorja, kar bi imelo posledice za celotno gospodarstvo. Drugi dejavniki, ki bi lahko negativno vplivali na banke, vključujejo predlog za preoblikovanje posojil v tujih valutah v posojila v lokalni valuti in nekatere sodne odločbe o nepoštenih pogodbenih pogojih v posojilnih pogodbah. |
| --- | --- |

(21)

Trdnost finančnega sektorja se je izboljšala. Vendar ta sektor ostaja ranljiv za domače zakonodajne pobude. Nedavno sprejeti zakon o odpustu dolga z retroaktivnim učinkom na obstoječe stanje posojil bi lahko pomenil izziv za številne kreditne institucije in privedel do slabše kreditne dejavnosti. Zakon bi lahko povečal tveganja za stabilnost finančnega sektorja, kar bi imelo posledice za celotno gospodarstvo. Drugi dejavniki, ki bi lahko negativno vplivali na banke, vključujejo predlog za preoblikovanje posojil v tujih valutah v posojila v lokalni valuti in nekatere sodne odločbe o nepoštenih pogodbenih pogojih v posojilnih pogodbah.

| (22) | Med najbolj problematičnimi dejavniki za poslovanje v Romuniji je nezadostna ali nizkokakovostna infrastruktura, ki predstavlja oviro za trgovino in gospodarski razvoj. Kljub nedavnemu rahlemu izboljšanju pa je Romunija še vedno na zadnjem mestu med primerljivimi državami v regiji glede zaznane kakovosti prometne in komunikacijske infrastrukture. Cestno in avtocestno omrežje je v primerjavi s primerljivimi državami in glede na velikost države majhno. Sprejetje splošnega prometnega načrta in spremljajoče železniške reforme se vedno znova odlaga. |
| --- | --- |

(22)

Med najbolj problematičnimi dejavniki za poslovanje v Romuniji je nezadostna ali nizkokakovostna infrastruktura, ki predstavlja oviro za trgovino in gospodarski razvoj. Kljub nedavnemu rahlemu izboljšanju pa je Romunija še vedno na zadnjem mestu med primerljivimi državami v regiji glede zaznane kakovosti prometne in komunikacijske infrastrukture. Cestno in avtocestno omrežje je v primerjavi s primerljivimi državami in glede na velikost države majhno. Sprejetje splošnega prometnega načrta in spremljajoče železniške reforme se vedno znova odlaga.

| (23) | Javne naložbe so se od leta 2008 zmanjševale, kljub obsežnim finančnim sredstvom, ki so na voljo, zlasti iz skladov EU. Ta trend se je leta 2015 obrnil, vendar je pričakovati, da se bodo javne naložbe po letu 2016 upočasnile, saj se izvajanje programa za obdobje 2014–2020 še ni v celoti začelo, projekti, ki se pripravljajo, pa niso dovolj zreli. Romunija si v zadnjem času prizadeva okrepiti sodelovanje med ministrstvi, reorganizirati sistem javnega naročanja in izboljšati načrtovanje in izvajanje naložbenih projektov. Kljub temu je priprava projektov javnih naložb še vedno nezadostna in ostaja dovzetna za zunanje vplive. Pomanjkanje srednje- do dolgoročnega načrtovanja in strateških prednostnih nalog, potreba po soglasju med različnimi nosilci odločanja, omejena izvršilna pristojnost oddelka za ocenjevanje javnih naložb pri ministrstvu za javne finance ter neobstoj meril za izbor v nacionalnem programu za lokalni razvoj še naprej ovirajo izbiro projektov. |
| --- | --- |

(23)

Javne naložbe so se od leta 2008 zmanjševale, kljub obsežnim finančnim sredstvom, ki so na voljo, zlasti iz skladov EU. Ta trend se je leta 2015 obrnil, vendar je pričakovati, da se bodo javne naložbe po letu 2016 upočasnile, saj se izvajanje programa za obdobje 2014–2020 še ni v celoti začelo, projekti, ki se pripravljajo, pa niso dovolj zreli. Romunija si v zadnjem času prizadeva okrepiti sodelovanje med ministrstvi, reorganizirati sistem javnega naročanja in izboljšati načrtovanje in izvajanje naložbenih projektov. Kljub temu je priprava projektov javnih naložb še vedno nezadostna in ostaja dovzetna za zunanje vplive. Pomanjkanje srednje- do dolgoročnega načrtovanja in strateških prednostnih nalog, potreba po soglasju med različnimi nosilci odločanja, omejena izvršilna pristojnost oddelka za ocenjevanje javnih naložb pri ministrstvu za javne finance ter neobstoj meril za izbor v nacionalnem programu za lokalni razvoj še naprej ovirajo izbiro projektov.

| (24) | Kljub znatnemu izboljšanju stroškovne konkurenčnosti in trgovinskih rezultatov pa nestroškovna konkurenčnost Romunije ostaja izziv. Strukturne ovire otežujejo prehod na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo in omejujejo sposobnost Romunije za spodbujanje trajnostne rasti. Zapletenost upravnih postopkov, nestabilnost fiskalne in davčne politike ter šibko poslovno okolje še naprej negativno vplivajo na naložbene odločitve. Visoki stopnji davčnih utaj in dela na črno zmanjšujeta davčne prihodke in izkrivljata gospodarstvo. Dostop do financiranja za mala in srednja podjetja ostaja omejen. |
| --- | --- |

(24)

Kljub znatnemu izboljšanju stroškovne konkurenčnosti in trgovinskih rezultatov pa nestroškovna konkurenčnost Romunije ostaja izziv. Strukturne ovire otežujejo prehod na gospodarstvo z višjo dodano vrednostjo in omejujejo sposobnost Romunije za spodbujanje trajnostne rasti. Zapletenost upravnih postopkov, nestabilnost fiskalne in davčne politike ter šibko poslovno okolje še naprej negativno vplivajo na naložbene odločitve. Visoki stopnji davčnih utaj in dela na črno zmanjšujeta davčne prihodke in izkrivljata gospodarstvo. Dostop do financiranja za mala in srednja podjetja ostaja omejen.

| (25) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Romuniji, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4. |
| --- | --- |

(25)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Romunije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Romunija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Romuniji, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4.

| (26) | Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(26)

Svet je ob upoštevanju te ocene proučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Romunija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2017, razen če doseže srednjeročni proračunski cilj z manjšim naporom. Zagotovi izvajanje fiskalnega okvira ter nadalje okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov. Zagotovi, da zakonodajne pobude ne ogrožajo pravne varnosti in ne povzročajo tveganj za finančno stabilnost. Po potrebi sprejme ukrepe za ublažitev takih tveganj. |
| --- | --- |

1.

Omeji odklon od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,5 % BDP v letu 2017, razen če doseže srednjeročni proračunski cilj z manjšim naporom. Zagotovi izvajanje fiskalnega okvira ter nadalje okrepi izpolnjevanje davčnih obveznosti in pobiranje davkov. Zagotovi, da zakonodajne pobude ne ogrožajo pravne varnosti in ne povzročajo tveganj za finančno stabilnost. Po potrebi sprejme ukrepe za ublažitev takih tveganj.

| 2. | Okrepi storitve nacionalne agencije za zaposlovanje za delodajalce in iskalce zaposlitve, zlasti s prilagajanjem storitev profilom iskalcev zaposlitve, boljšim povezovanjem teh storitev s socialno pomočjo, vključno s socialnimi službami, in vzpostavljanjem stikov z neregistriranimi mladimi. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje objektivna merila za določanje minimalne plače. Sprejme ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in povečanje kakovosti izobraževanja, zlasti med Romi. Izenači upokojitveno starost za moške in ženske. |
| --- | --- |

2.

Okrepi storitve nacionalne agencije za zaposlovanje za delodajalce in iskalce zaposlitve, zlasti s prilagajanjem storitev profilom iskalcev zaposlitve, boljšim povezovanjem teh storitev s socialno pomočjo, vključno s socialnimi službami, in vzpostavljanjem stikov z neregistriranimi mladimi. V posvetovanju s socialnimi partnerji oblikuje objektivna merila za določanje minimalne plače. Sprejme ukrepe za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in povečanje kakovosti izobraževanja, zlasti med Romi. Izenači upokojitveno starost za moške in ženske.

| 3. | Zajezi neformalna plačila v zdravstvenem sistemu in poveča razpoložljivost ambulantne oskrbe. Okrepi neodvisnost in preglednost upravljanja človeških virov v javni upravi. Poenostavi upravne postopke za podjetja in državljane. Okrepi upravljanje podjetij v državni lasti. |
| --- | --- |

3.

Zajezi neformalna plačila v zdravstvenem sistemu in poveča razpoložljivost ambulantne oskrbe. Okrepi neodvisnost in preglednost upravljanja človeških virov v javni upravi. Poenostavi upravne postopke za podjetja in državljane. Okrepi upravljanje podjetij v državni lasti.

| 4. | Izboljša dostop do integriranih javnih storitev, razširi osnovno infrastrukturo in spodbuja diverzifikacijo gospodarstva, zlasti na podeželskih območjih. Sprejme in izvaja splošni prometni načrt. Okrepi prednostno razvrščanje in pripravo projektov javnih naložb. |
| --- | --- |

4.

Izboljša dostop do integriranih javnih storitev, razširi osnovno infrastrukturo in spodbuja diverzifikacijo gospodarstva, zlasti na podeželskih območjih. Sprejme in izvaja splošni prometni načrt. Okrepi prednostno razvrščanje in pripravo projektov javnih naložb.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/79

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Finske za leto 2016

(2016/C 299/19)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Finska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Finska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Finsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti izgubo stroškovne konkurenčnosti, ki se je nakopičila v več letih, kar je predvsem posledica daljšega obdobja, v katerem je bila rast plač višja od rasti produktivnosti, kar je povzročilo močno poslabšanje tekočega računa med letoma 2008 in 2012. Analiza je tudi opozorila na znatna srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost že tako obremenjenih javnih financ. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Finsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Finske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Finskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena odpraviti izgubo stroškovne konkurenčnosti, ki se je nakopičila v več letih, kar je predvsem posledica daljšega obdobja, v katerem je bila rast plač višja od rasti produktivnosti, kar je povzročilo močno poslabšanje tekočega računa med letoma 2008 in 2012. Analiza je tudi opozorila na znatna srednje- in dolgoročna tveganja za vzdržnost že tako obremenjenih javnih financ.

| (3) | Finska je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Finska je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,05 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,2 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na finske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi upoštevanja teh stroškov je bila zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili finski organi. |
| --- | --- |

(5)

Program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je učinek izrednega pritoka beguncev na proračun znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,05 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,2 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na finske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi upoštevanja teh stroškov je bila zahtevana prilagoditev za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2015 znižana. Za leto 2016 bo končna ocena opravljena spomladi 2017, tudi glede upravičenih zneskov, in sicer na podlagi zabeleženih podatkov, ki jih bodo predložili finski organi.

| (6) | Za Finsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) PDEU, saj je dolg sektorja država na Finskem v letu 2015 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje izboljšanje nominalnega salda na – 2,5 % BDP v letu 2016 in na – 1,3 % BDP v letu 2020. Vlada načrtuje, da bo do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2019 pri 67,4 %, nato pa se v letu 2020 znižal na 67,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za dosego srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2019 niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek izrednega pritoka beguncev izključen iz ocene. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Delež javnega dolga v BDP naj bi še naprej naraščal in v letu 2017 dosegel 66,9 %. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Finska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Za Finsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Komisija je 18. maja 2016 izdala poročilo na podlagi člena 126(3) PDEU, saj je dolg sektorja država na Finskem v letu 2015 presegel referenčno vrednost 60 % BDP. V analizi je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba merilo glede dolga šteti za izpolnjeno. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje izboljšanje nominalnega salda na – 2,5 % BDP v letu 2016 in na – 1,3 % BDP v letu 2020. Vlada načrtuje, da bo do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP dosegel vrh v letu 2019 pri 67,4 %, nato pa se v letu 2020 znižal na 67,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Potrebni ukrepi za dosego srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2019 niso dovolj podrobno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2016. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek izrednega pritoka beguncev izključen iz ocene. Ob nespremenjenih politikah obstaja tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v letu 2017. Delež javnega dolga v BDP naj bi še naprej naraščal in v letu 2017 dosegel 66,9 %. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Finska ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev izpolnjevanja določb v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (7) | Odhodki za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo se bodo zaradi staranja prebivalstva in zmanjševanja delovne sile povečali s 23,1 % leta 2013 na 26,9 % BDP do leta 2030. Finska je januarja 2016 izvedla pokojninsko reformo, po kateri bo zakonsko določena upokojitvena starost od leta 2027 vezana na spremembo pričakovane življenjske dobe. Socialne in zdravstvene storitve, ki jih zagotavljajo občine, znašajo 10 % BDP. Brez reforme sistema naj bi se ti odhodki nominalno in kot delež BDP povečevali za 2,4 % na leto. Dogovorjen je bil glavni osnutek dolgoročne upravne reforme in prestrukturiranja zdravstvenih in socialnih storitev. Med glavnimi cilji reforme je dolgoročno zmanjšanje vrzeli v vzdržnosti za 3 milijarde EUR z boljšim obvladovanjem stroškov. To bo doseženo s povezovanjem storitev, večjimi ponudniki storitev in digitalizacijo. Preden bo lahko reforma izvedena, kar naj bi bilo po načrtih od leta 2019, je treba določiti še vse podrobnosti in spremeniti že vzpostavljene načrte upravljanja. Vlada je napovedala, da bodo ukrepi za izvedbo reforme predstavljeni konec leta 2016. Obseg reforme in kratek rok za njeno izvedbo pomenita, da bo dejanska izvedba izziv. Zato je pomembno pravočasno sprejetje zakonodajnih predlogov. |
| --- | --- |

(7)

Odhodki za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo se bodo zaradi staranja prebivalstva in zmanjševanja delovne sile povečali s 23,1 % leta 2013 na 26,9 % BDP do leta 2030. Finska je januarja 2016 izvedla pokojninsko reformo, po kateri bo zakonsko določena upokojitvena starost od leta 2027 vezana na spremembo pričakovane življenjske dobe. Socialne in zdravstvene storitve, ki jih zagotavljajo občine, znašajo 10 % BDP. Brez reforme sistema naj bi se ti odhodki nominalno in kot delež BDP povečevali za 2,4 % na leto. Dogovorjen je bil glavni osnutek dolgoročne upravne reforme in prestrukturiranja zdravstvenih in socialnih storitev. Med glavnimi cilji reforme je dolgoročno zmanjšanje vrzeli v vzdržnosti za 3 milijarde EUR z boljšim obvladovanjem stroškov. To bo doseženo s povezovanjem storitev, večjimi ponudniki storitev in digitalizacijo. Preden bo lahko reforma izvedena, kar naj bi bilo po načrtih od leta 2019, je treba določiti še vse podrobnosti in spremeniti že vzpostavljene načrte upravljanja. Vlada je napovedala, da bodo ukrepi za izvedbo reforme predstavljeni konec leta 2016. Obseg reforme in kratek rok za njeno izvedbo pomenita, da bo dejanska izvedba izziv. Zato je pomembno pravočasno sprejetje zakonodajnih predlogov.

| (8) | Za obnovitev finske konkurenčnosti je nujno treba izboljšati delovanje trga dela, in sicer na več načinov. Na agregatni ravni so bila povečanja plač od centralno dogovorjenega plačnega sporazuma konec leta 2013 zmerna. V skladu s sporazumom se je medletno povečanje dogovorjenih plač upočasnilo z 1,3 % v zadnjem četrtletju leta 2013 na 0,5 % v četrtem četrtletju leta 2015. Socialni partnerji so se junija 2015 odločili za podaljšanje sporazuma v leto 2016. Vendar si rast produktivnosti dela še ni opomogla, zato naj bi se nominalni stroški dela na enoto po napovedih povečevali, čeprav počasneje. Opravljena so bila pogajanja za ponovno vzpostavitev stroškovne konkurenčnosti. Socialni partnerji so se 29. februarja 2016 dogovorili o paktu za konkurenčnost. Pakt je treba prenesti v sektorske sporazume, preden se ga lahko začne izvajati. Pakt za konkurenčnost bo dopolnjen z ukrepi, o katerih so se dogovorili socialni partnerji, da se zagotovita večja prožnost trga dela in nov model za rast plač z vezanostjo plač v drugih sektorjih na plače v sektorjih, ki se soočajo z zunanjo konkurenco. Ukrepe na trgu dela je pomembno izvesti na način, ki v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

(8)

Za obnovitev finske konkurenčnosti je nujno treba izboljšati delovanje trga dela, in sicer na več načinov. Na agregatni ravni so bila povečanja plač od centralno dogovorjenega plačnega sporazuma konec leta 2013 zmerna. V skladu s sporazumom se je medletno povečanje dogovorjenih plač upočasnilo z 1,3 % v zadnjem četrtletju leta 2013 na 0,5 % v četrtem četrtletju leta 2015. Socialni partnerji so se junija 2015 odločili za podaljšanje sporazuma v leto 2016. Vendar si rast produktivnosti dela še ni opomogla, zato naj bi se nominalni stroški dela na enoto po napovedih povečevali, čeprav počasneje. Opravljena so bila pogajanja za ponovno vzpostavitev stroškovne konkurenčnosti. Socialni partnerji so se 29. februarja 2016 dogovorili o paktu za konkurenčnost. Pakt je treba prenesti v sektorske sporazume, preden se ga lahko začne izvajati. Pakt za konkurenčnost bo dopolnjen z ukrepi, o katerih so se dogovorili socialni partnerji, da se zagotovita večja prožnost trga dela in nov model za rast plač z vezanostjo plač v drugih sektorjih na plače v sektorjih, ki se soočajo z zunanjo konkurenco. Ukrepe na trgu dela je pomembno izvesti na način, ki v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev.

| (9) | Zaradi zmanjševanja delovno sposobnega prebivalstva je pomembno izboljšati udeležbo na trgu dela. To zahteva stalna prizadevanja za vključevanje starejših delavcev, mladih, dolgotrajno brezposelnih in nizkokvalificiranih delavcev na trg dela. Stopnja zaposlenosti se je zmanjšala za več kot dve odstotni točki, in sicer z najvišje ravni 70,6 % v obdobju pred krizo leta 2008 na 68,5 % leta 2015, medtem ko se je brezposelnost povečala s 6,4 % na 9,4 %. Stopnja zaposlenosti starejših se postopno izboljšuje, ostajajo pa nekatere možnosti zgodnjega umika s trga dela v obliki podaljšanega izplačevanja nadomestil za brezposelnost do upokojitve za starejše delavce („predor brezposelnosti“), kar bi lahko omejilo pozitiven učinek pokojninske reforme, sprejete leta 2016, če ne bo zmanjšano. Učinki sprememb v parametrih predora brezposelnosti prejšnje pokojninske reforme bodo ocenjeni leta 2019. Dolgotrajna brezposelnost se je med letoma 2008 in 2014 močno povečala, in sicer z 1,2 % na 1,9 % celotne delovne sile, čeprav se je veliko dolgotrajno brezposelnih nazadnje umaknilo iz delovne sile. Brezposelnost mladih se je v letu 2015 povečala na 22,4 %. Zaradi slabega delovanja trga dela so najbolj prizadete nizkokvalificirane osebe. Zmanjšanje proračuna za aktivne politike zaposlovanja v času, ko je čedalje večje povpraševanje po takšnih ukrepih, bi lahko škodovalo možnostim zgoraj navedenih skupin za vrnitev na delo. Kar zadeva aktivacijo, lahko zapleten sistem socialnih prejemkov z različnimi vrstami nadomestil privede do znatne stopnje neaktivnosti in tveganja pasti nizkih plač. Obravnavanje teh pasti in uvajanje pozitivnih spodbud za sprejetje zaposlitve, kot so boljše možnosti za združevanje zaposlitve in socialnih prejemkov, sta še posebej pomembna zaradi zmanjšanja proračuna za aktivne politike zaposlovanja. Prihod razmeroma velikega števila migrantov in beguncev na Finsko leta 2015 bi bilo mogoče uporabiti za preprečevanje posledic staranja prebivalstva, vendar le, če bodo uspešno vključeni na trg dela in v izobraževalni sistem. Na trgu dela so težave z usklajevanjem ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih, ki so delno posledica strukturnih sprememb v gospodarstvu, saj se nova delovna mesta ustvarjajo na geografskih območjih in panogah, kjer delovna mesta niso bila zgubljena. Potrebni so ukrepi za povečanje števila cenovno dostopnih stanovanj na območju Helsinkov in učinkovite politike za pomoč ljudem pri izpopolnjevanju njihovih znanj in spretnosti ter iskanju dela. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi zmanjševanja delovno sposobnega prebivalstva je pomembno izboljšati udeležbo na trgu dela. To zahteva stalna prizadevanja za vključevanje starejših delavcev, mladih, dolgotrajno brezposelnih in nizkokvalificiranih delavcev na trg dela. Stopnja zaposlenosti se je zmanjšala za več kot dve odstotni točki, in sicer z najvišje ravni 70,6 % v obdobju pred krizo leta 2008 na 68,5 % leta 2015, medtem ko se je brezposelnost povečala s 6,4 % na 9,4 %. Stopnja zaposlenosti starejših se postopno izboljšuje, ostajajo pa nekatere možnosti zgodnjega umika s trga dela v obliki podaljšanega izplačevanja nadomestil za brezposelnost do upokojitve za starejše delavce („predor brezposelnosti“), kar bi lahko omejilo pozitiven učinek pokojninske reforme, sprejete leta 2016, če ne bo zmanjšano. Učinki sprememb v parametrih predora brezposelnosti prejšnje pokojninske reforme bodo ocenjeni leta 2019. Dolgotrajna brezposelnost se je med letoma 2008 in 2014 močno povečala, in sicer z 1,2 % na 1,9 % celotne delovne sile, čeprav se je veliko dolgotrajno brezposelnih nazadnje umaknilo iz delovne sile. Brezposelnost mladih se je v letu 2015 povečala na 22,4 %. Zaradi slabega delovanja trga dela so najbolj prizadete nizkokvalificirane osebe. Zmanjšanje proračuna za aktivne politike zaposlovanja v času, ko je čedalje večje povpraševanje po takšnih ukrepih, bi lahko škodovalo možnostim zgoraj navedenih skupin za vrnitev na delo. Kar zadeva aktivacijo, lahko zapleten sistem socialnih prejemkov z različnimi vrstami nadomestil privede do znatne stopnje neaktivnosti in tveganja pasti nizkih plač. Obravnavanje teh pasti in uvajanje pozitivnih spodbud za sprejetje zaposlitve, kot so boljše možnosti za združevanje zaposlitve in socialnih prejemkov, sta še posebej pomembna zaradi zmanjšanja proračuna za aktivne politike zaposlovanja. Prihod razmeroma velikega števila migrantov in beguncev na Finsko leta 2015 bi bilo mogoče uporabiti za preprečevanje posledic staranja prebivalstva, vendar le, če bodo uspešno vključeni na trg dela in v izobraževalni sistem. Na trgu dela so težave z usklajevanjem ponudbe in povpraševanja po znanjih in spretnostih, ki so delno posledica strukturnih sprememb v gospodarstvu, saj se nova delovna mesta ustvarjajo na geografskih območjih in panogah, kjer delovna mesta niso bila zgubljena. Potrebni so ukrepi za povečanje števila cenovno dostopnih stanovanj na območju Helsinkov in učinkovite politike za pomoč ljudem pri izpopolnjevanju njihovih znanj in spretnosti ter iskanju dela.

| (10) | Poslovno okolje na Finskem je prav tako dobro ali boljše kot v drugih naprednih gospodarstvih. Vendar na splošno konkurenčnost finskega gospodarstva vpliva pomanjkanje konkurence, zlasti na področju storitev, usmerjenih predvsem na domači trg, kot so trgovina na drobno in prevozne storitve. Podjetja so kot ovire za vstop in rast na nekaterih trgih navedla čezmerne regulativne zahteve. Za spodbujanje podjetništva in naložb je treba te čezmerne zahteve obravnavati. V maloprodajnem sektorju bodo z reformo predpisov o prostorskem načrtovanju uvedena prožnejša pravila glede velikosti in lokacije prodajaln. Menjalni sektor se še naprej prestrukturira in bi mu koristil razvoj novih trgov, proizvodov in storitev, zlasti tistih z visoko dodano vrednostjo. Strukturne spremembe bi bilo mogoče pospešiti s politikami, ki podpirajo širitev in internacionalizacijo podjetij ter inovacije. Jeseni 2015 so bile sprejete zakonodajne spremembe, vendar se bodo po pričakovanjih večinoma začele izvajati šele med letoma 2016 in 2018. Vlada je napovedala, da bodo izvedene dodatne strukturne reforme za povečanje konkurence na trgu. |
| --- | --- |

(10)

Poslovno okolje na Finskem je prav tako dobro ali boljše kot v drugih naprednih gospodarstvih. Vendar na splošno konkurenčnost finskega gospodarstva vpliva pomanjkanje konkurence, zlasti na področju storitev, usmerjenih predvsem na domači trg, kot so trgovina na drobno in prevozne storitve. Podjetja so kot ovire za vstop in rast na nekaterih trgih navedla čezmerne regulativne zahteve. Za spodbujanje podjetništva in naložb je treba te čezmerne zahteve obravnavati. V maloprodajnem sektorju bodo z reformo predpisov o prostorskem načrtovanju uvedena prožnejša pravila glede velikosti in lokacije prodajaln. Menjalni sektor se še naprej prestrukturira in bi mu koristil razvoj novih trgov, proizvodov in storitev, zlasti tistih z visoko dodano vrednostjo. Strukturne spremembe bi bilo mogoče pospešiti s politikami, ki podpirajo širitev in internacionalizacijo podjetij ter inovacije. Jeseni 2015 so bile sprejete zakonodajne spremembe, vendar se bodo po pričakovanjih večinoma začele izvajati šele med letoma 2016 in 2018. Vlada je napovedala, da bodo izvedene dodatne strukturne reforme za povečanje konkurence na trgu.

| (11) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3. |
| --- | --- |

(11)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Finske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Finskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

| (12) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(12)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (13) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 2 in 3 – |
| --- | --- |

(13)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 2 in 3 –

PRIPOROČA, da Finska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % v letu 2017. Uporabi vse nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Zagotovi pravočasno sprejetje in izvajanje upravne reforme za doseganje večje stroškovne učinkovitosti socialnih in zdravstvenih storitev. |
| --- | --- |

1.

Doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,5 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 in 0,6 % v letu 2017. Uporabi vse nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Zagotovi pravočasno sprejetje in izvajanje upravne reforme za doseganje večje stroškovne učinkovitosti socialnih in zdravstvenih storitev.

| 2. | Ob spoštovanju vloge socialnih partnerjev zagotovi, da sistem določanja plač krepi lokalne sisteme za pogajanja o plačah in zmanjšuje togosti, s čimer bo prispeval h konkurenčnosti in pristopu, ki je bolj usmerjen v izvozne panoge. Poveča spodbude za sprejetje zaposlitve in zagotovi ciljno usmerjene in zadostne ukrepe aktivne politike zaposlovanja, tudi za osebe z migrantskim ozadjem. Sprejme ukrepe za zmanjšanje regionalnih neskladij in neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. |
| --- | --- |

2.

Ob spoštovanju vloge socialnih partnerjev zagotovi, da sistem določanja plač krepi lokalne sisteme za pogajanja o plačah in zmanjšuje togosti, s čimer bo prispeval h konkurenčnosti in pristopu, ki je bolj usmerjen v izvozne panoge. Poveča spodbude za sprejetje zaposlitve in zagotovi ciljno usmerjene in zadostne ukrepe aktivne politike zaposlovanja, tudi za osebe z migrantskim ozadjem. Sprejme ukrepe za zmanjšanje regionalnih neskladij in neskladij med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih.

| 3. | Si še naprej prizadeva za povečanje konkurence v storitvenem sektorju, vključno z maloprodajnim sektorjem. Spodbuja podjetništvo in naložbe, vključno z zmanjšanjem upravnega in regulativnega bremena, za spodbujanje rasti proizvodnje z visoko dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

3.

Si še naprej prizadeva za povečanje konkurence v storitvenem sektorju, vključno z maloprodajnim sektorjem. Spodbuja podjetništvo in naložbe, vključno z zmanjšanjem upravnega in regulativnega bremena, za spodbujanje rasti proizvodnje z visoko dodano vrednostjo.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/83

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Latvije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Latvije za leto 2016

(2016/C 299/20)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18 marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Latvija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18 marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Latvije ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Latvija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Latvijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Latvije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel Svet 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Latvijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Latvije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je sprejel Svet 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Latvija je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Latvija je 14. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Latvija je v svojem programu stabilnosti za leto 2016 zahtevala začasni odklon v višini 0,5 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017, da bi se upoštevale obsežne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti za reformo zdravstvenega sektorja, ki trenutno poteka in temelji na zdravstveni strategiji za obdobje 2014–2020. Podrobnosti reforme so povzete v programu stabilnosti. Cilj je do leta 2020 povečati javno financiranje za zdravstveni sektor na 4 % BDP v primerjavi s 3 % BDP leta 2015. V celoti izpeljana reforma naj bi po ocenah povečala zaposlenost za 0,6 % in raven BDP za 2,2 % do leta 2023, kar bo imelo dolgoročno pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Po ocenah je pozitiven učinek na rast in dolgoročno vzdržnost javnih financ verjeten. Latvijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za zahtevan začasni odklon v letu 2017, če bo dogovorjene reforme ustrezno izvedla, kar se bo spremljalo v okviru evropskega semestra. Vendar je znesek dovoljenega začasnega odklona pogojen s spoštovanjem minimalne referenčne vrednosti (tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP). Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 zato nakazala prostor za dodani začasni odklon v višini 0,1 % BDP v letu 2017. |
| --- | --- |

(5)

Latvija je v svojem programu stabilnosti za leto 2016 zahtevala začasni odklon v višini 0,5 % BDP od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017, da bi se upoštevale obsežne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti za reformo zdravstvenega sektorja, ki trenutno poteka in temelji na zdravstveni strategiji za obdobje 2014–2020. Podrobnosti reforme so povzete v programu stabilnosti. Cilj je do leta 2020 povečati javno financiranje za zdravstveni sektor na 4 % BDP v primerjavi s 3 % BDP leta 2015. V celoti izpeljana reforma naj bi po ocenah povečala zaposlenost za 0,6 % in raven BDP za 2,2 % do leta 2023, kar bo imelo dolgoročno pozitiven učinek na vzdržnost javnih financ. Po ocenah je pozitiven učinek na rast in dolgoročno vzdržnost javnih financ verjeten. Latvijo je trenutno mogoče oceniti kot državo, ki izpolnjuje pogoje za zahtevan začasni odklon v letu 2017, če bo dogovorjene reforme ustrezno izvedla, kar se bo spremljalo v okviru evropskega semestra. Vendar je znesek dovoljenega začasnega odklona pogojen s spoštovanjem minimalne referenčne vrednosti (tj. strukturni primanjkljaj v višini 1,7 % BDP). Komisija v pomladanski napovedi za leto 2016 zato nakazala prostor za dodani začasni odklon v višini 0,1 % BDP v letu 2017.

| (6) | Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda na 0,5 % BDP v letu 2019. Načrtovana prilagoditvena pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja – primanjkljaja v višini 1 % BDP v strukturnem smislu – upošteva zahtevane odklone, povezane s sistemsko pokojninsko reformo v letih 2017 in 2018 ter večjo strukturno reformo v zdravstvenem sektorju v obdobju 2017–2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dvignil na 40 %, preden bo leta 2018 upadel na 38 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 splošna ocena kaže tveganje manjšega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letih 2016 in 2017 skupaj. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Latvija na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016. |
| --- | --- |

(6)

Za Latvijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda na 0,5 % BDP v letu 2019. Načrtovana prilagoditvena pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja – primanjkljaja v višini 1 % BDP v strukturnem smislu – upošteva zahtevane odklone, povezane s sistemsko pokojninsko reformo v letih 2017 in 2018 ter večjo strukturno reformo v zdravstvenem sektorju v obdobju 2017–2019. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 dvignil na 40 %, preden bo leta 2018 upadel na 38 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je verjeten. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 dalje niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 splošna ocena kaže tveganje manjšega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letih 2016 in 2017 skupaj. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 pričakuje, da bo Latvija na splošno izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu bodo potrebni nadaljnji ukrepi za zagotovitev skladnosti v letu 2016.

| (7) | Ponudbo delovne sile omejuje upadanje delovno sposobnega prebivalstva, rast plač pa prehiteva rast produktivnosti, kar ogroža stroškovno konkurenčnost. Tako so ukrepi za povečanje zaposljivosti in izboljšanje človeškega kapitala nujni za izboljšanje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ponudbo delovne sile omejuje upadanje delovno sposobnega prebivalstva, rast plač pa prehiteva rast produktivnosti, kar ogroža stroškovno konkurenčnost. Tako so ukrepi za povečanje zaposljivosti in izboljšanje človeškega kapitala nujni za izboljšanje konkurenčnosti.

| (8) | Latvijo ogroža revščina, stopnja socialne izključenosti pa je med najvišjimi v EU. V teku so priprave na uvedbo minimalnega dohodka, vendar je njegova uvedba negotova, prav tako se zaradi fiskalnih stroškov ne uporablja univerzalno. Poleg tega se ustreznost socialne pomoči od leta 2009 ni izboljšala, kar preprečuje učinkovito odpravo revščine. Reforma minimalnega dohodka naj bi po pričakovanjih zmanjšala trenutno razdrobljenost socialne pomoči in spodbudila zaposlovanje. |
| --- | --- |

(8)

Latvijo ogroža revščina, stopnja socialne izključenosti pa je med najvišjimi v EU. V teku so priprave na uvedbo minimalnega dohodka, vendar je njegova uvedba negotova, prav tako se zaradi fiskalnih stroškov ne uporablja univerzalno. Poleg tega se ustreznost socialne pomoči od leta 2009 ni izboljšala, kar preprečuje učinkovito odpravo revščine. Reforma minimalnega dohodka naj bi po pričakovanjih zmanjšala trenutno razdrobljenost socialne pomoči in spodbudila zaposlovanje.

| (9) | Aktivacijski ukrepi še vedno ne pokrivajo dovolj ljudi, zlasti to velja za dolgotrajno brezposelne. To v povezavi s slabim zdravstvom in nezadostnimi socialnimi storitvami ovira učinkovito ponovno vključevanje na trg dela. Boljše prevzemanje aktivacijskih ukrepov bi spodbudilo zaposlovanje. |
| --- | --- |

(9)

Aktivacijski ukrepi še vedno ne pokrivajo dovolj ljudi, zlasti to velja za dolgotrajno brezposelne. To v povezavi s slabim zdravstvom in nezadostnimi socialnimi storitvami ovira učinkovito ponovno vključevanje na trg dela. Boljše prevzemanje aktivacijskih ukrepov bi spodbudilo zaposlovanje.

| (10) | Zaradi nizkega javnega financiranja zdravstvene oskrbe, inherentnih strukturnih pomanjkljivosti, visokih neposrednih plačil in podoptimalne stroškovne učinkovitosti večina prebivalstva nima potrebne zdravstvene oskrbe. Medtem ko je država dala prednost dostopu do zdravstvenega varstva za nujne primere, finančne omejitve omejujejo opravljanje storitev na splošno. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi nizkega javnega financiranja zdravstvene oskrbe, inherentnih strukturnih pomanjkljivosti, visokih neposrednih plačil in podoptimalne stroškovne učinkovitosti večina prebivalstva nima potrebne zdravstvene oskrbe. Medtem ko je država dala prednost dostopu do zdravstvenega varstva za nujne primere, finančne omejitve omejujejo opravljanje storitev na splošno.

| (11) | Latvija je sicer napredovala pri reformi visokošolskega sistema, s tem ko je zagotovila spodbude, ki nagrajujejo kakovost, in vzpostavila neodvisen sistem akreditacije, vendar mora še vedno izboljšati poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti z reformo učnih načrtov in vzpostavitvijo regulativnega okvira za učenje na delovnem mestu, da bi izboljšala njihovo kakovost in razpoložljivost. Socialni partnerji lahko sodelujejo pri razvoju programov vajeništva, kot je določeno v zakonu o poklicnem izobraževanju. |
| --- | --- |

(11)

Latvija je sicer napredovala pri reformi visokošolskega sistema, s tem ko je zagotovila spodbude, ki nagrajujejo kakovost, in vzpostavila neodvisen sistem akreditacije, vendar mora še vedno izboljšati poklicno izobraževanje in usposabljanje, zlasti z reformo učnih načrtov in vzpostavitvijo regulativnega okvira za učenje na delovnem mestu, da bi izboljšala njihovo kakovost in razpoložljivost. Socialni partnerji lahko sodelujejo pri razvoju programov vajeništva, kot je določeno v zakonu o poklicnem izobraževanju.

| (12) | Vprašanja na področju inovacij, pomanjkljivosti v poslovnem okolju in zmanjševanje delovne sile zadržujejo investicije. Slabe spodbude za inovacije in razdrobljena raziskovalna baza ovirajo Latvijo pri hitrem in učinkovitem prehodu na dejavnosti z večjo dodano vrednostjo in intenzivno uporabo znanja. Slaba zaščita vlagateljev v postopkih zaradi insolventnosti skupaj z neučinkovitostjo javne uprave dodatno preprečuje investicije. |
| --- | --- |

(12)

Vprašanja na področju inovacij, pomanjkljivosti v poslovnem okolju in zmanjševanje delovne sile zadržujejo investicije. Slabe spodbude za inovacije in razdrobljena raziskovalna baza ovirajo Latvijo pri hitrem in učinkovitem prehodu na dejavnosti z večjo dodano vrednostjo in intenzivno uporabo znanja. Slaba zaščita vlagateljev v postopkih zaradi insolventnosti skupaj z neučinkovitostjo javne uprave dodatno preprečuje investicije.

| (13) | Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje trenutne razdrobljenosti javne raziskovalne baze, izboljšanje kakovosti raziskav in povečanje sposobnosti poslovnega sektorja za inovacije. Kljub napredku ostajajo investicije države in podjetij v raziskave in inovacije v primerjavi s povprečjem EU zelo nizke. Nadaljevati je treba s konsolidacijo raziskovalne baze, skupaj s povečanjem števila raziskovalcev in kakovosti raziskav. Izvedba reform, ki temeljijo na strategiji za pametno specializacijo, v celoti in polna uporaba vseh obstoječih orodij politike bi spodbudili zasebne investicije v inovacije. |
| --- | --- |

(13)

Vlada je sprejela ukrepe za zmanjšanje trenutne razdrobljenosti javne raziskovalne baze, izboljšanje kakovosti raziskav in povečanje sposobnosti poslovnega sektorja za inovacije. Kljub napredku ostajajo investicije države in podjetij v raziskave in inovacije v primerjavi s povprečjem EU zelo nizke. Nadaljevati je treba s konsolidacijo raziskovalne baze, skupaj s povečanjem števila raziskovalcev in kakovosti raziskav. Izvedba reform, ki temeljijo na strategiji za pametno specializacijo, v celoti in polna uporaba vseh obstoječih orodij politike bi spodbudili zasebne investicije v inovacije.

| (14) | Podjetja dojemajo ureditev za primere insolventnosti kot oviro za investicije, saj so stopnje izterjave sredstev zelo nizke, poleg tega pa se delo stečajnih upraviteljev le malo nadzoruje. |
| --- | --- |

(14)

Podjetja dojemajo ureditev za primere insolventnosti kot oviro za investicije, saj so stopnje izterjave sredstev zelo nizke, poleg tega pa se delo stečajnih upraviteljev le malo nadzoruje.

| (15) | Latvija je izvedla več uspešnih pobud, da bi izboljšala učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema. Vendar je ureditev za preprečevanje navzkrižja interesov za javne uradnike kljub celovitosti kompleksna in toga ter daje prednost formalni skladnosti pred vsebino posameznega primera. Poleg tega so notranji spori oslabili urad za boj proti korupciji in njeno preprečevanje, ga destabilizirali in omajali zaupanje javnosti v njegovo delo, prav tako se je zmanjšala tudi pripravljenost tega urada, da daje prednost odmevnim primerom. |
| --- | --- |

(15)

Latvija je izvedla več uspešnih pobud, da bi izboljšala učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema. Vendar je ureditev za preprečevanje navzkrižja interesov za javne uradnike kljub celovitosti kompleksna in toga ter daje prednost formalni skladnosti pred vsebino posameznega primera. Poleg tega so notranji spori oslabili urad za boj proti korupciji in njeno preprečevanje, ga destabilizirali in omajali zaupanje javnosti v njegovo delo, prav tako se je zmanjšala tudi pripravljenost tega urada, da daje prednost odmevnim primerom.

| (16) | Splošna neučinkovitost javne uprave, v veliki meri zaradi sorazmerno hitre menjave osebja, zamud pri izvajanju reforme javnih služb in slabega projektnega upravljanja, ne vodi do ugodnega okolja za investicije. Plače v javnem sektorju niso ustrezno povezane z odgovornostmi. |
| --- | --- |

(16)

Splošna neučinkovitost javne uprave, v veliki meri zaradi sorazmerno hitre menjave osebja, zamud pri izvajanju reforme javnih služb in slabega projektnega upravljanja, ne vodi do ugodnega okolja za investicije. Plače v javnem sektorju niso ustrezno povezane z odgovornostmi.

| (17) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Latvije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Latvija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3. |
| --- | --- |

(17)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Latvije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Latvija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Latviji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 3.

| (18) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(18)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Latvija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi, da je odklon od prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju v letih 2016 in 2017 omejen na dovoljenje, povezano s sistemsko pokojninsko reformo in večjo strukturno reformo v zdravstvenem sektorju. Zmanjša visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki, tako da izkoristi rasti prijazni davčni premik k okoljskemu davku in davku na premoženje ter izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi, da je odklon od prilagoditvene poti proti srednjeročnemu proračunskemu cilju v letih 2016 in 2017 omejen na dovoljenje, povezano s sistemsko pokojninsko reformo in večjo strukturno reformo v zdravstvenem sektorju. Zmanjša visok davčni primež oseb z nizkimi dohodki, tako da izkoristi rasti prijazni davčni premik k okoljskemu davku in davku na premoženje ter izboljša izpolnjevanje davčnih obveznosti.

| 2. | Izboljša ustreznost prejemkov socialne pomoči in pospeši ukrepe, ki prejemnikom pomagajo pri iskanju in zadrževanju dela, vključno z večjim kritjem aktivacijskih ukrepov. Pospeši reformo učnih načrtov za poklicno izobraževanje, s sodelovanjem socialnih partnerjev vzpostavi regulatorni okvir za učenje na delovnem mestu ter poveča njihovo ponudbo. Izboljša dostopnost, kakovost in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema. |
| --- | --- |

2.

Izboljša ustreznost prejemkov socialne pomoči in pospeši ukrepe, ki prejemnikom pomagajo pri iskanju in zadrževanju dela, vključno z večjim kritjem aktivacijskih ukrepov. Pospeši reformo učnih načrtov za poklicno izobraževanje, s sodelovanjem socialnih partnerjev vzpostavi regulatorni okvir za učenje na delovnem mestu ter poveča njihovo ponudbo. Izboljša dostopnost, kakovost in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema.

| 3. | Nadaljuje s konsolidacijo raziskovalnih ustanov in zagotovi spodbude za zasebne investicije v inovacije. Okrepi ureditev za preprečevanje navzkrižij interesov in vzpostavi skupni pravni okvir za vse javne uslužbence. Poveča odgovornost in javni nadzor stečajnih upraviteljev. |
| --- | --- |

3.

Nadaljuje s konsolidacijo raziskovalnih ustanov in zagotovi spodbude za zasebne investicije v inovacije. Okrepi ureditev za preprečevanje navzkrižij interesov in vzpostavi skupni pravni okvir za vse javne uslužbence. Poveča odgovornost in javni nadzor stečajnih upraviteljev.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/87

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Danske za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Danske za leto 2016

(2016/C 299/21)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Danske ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Dansko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Dansko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Danske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Danska je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Danska je 26. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, pri čemer naj bi bil uravnotežen proračun dosežen v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil dosežen v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v letu 2020 znašal 35,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi Danska v letih 2016 in 2017 dosegla priporočeno fiskalno prilagoditev. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Danska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, pri čemer naj bi bil uravnotežen proračun dosežen v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil dosežen v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v letu 2020 znašal 35,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi Danska v letih 2016 in 2017 dosegla priporočeno fiskalno prilagoditev. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Danska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Predpogoj za trajnostno rast na Danskem je zagotavljanje ponudbe delovne sile ob staranju prebivalstva. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagali pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem zunaj EU, vključno s tistimi, ki dalj časa prebivajo na Danskem, ter mlade z nizko doseženo stopnjo izobrazbe. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev in migrantov. Vendar je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovitejšo vključitev drugih marginaliziranih skupin na trg dela. |
| --- | --- |

(6)

Predpogoj za trajnostno rast na Danskem je zagotavljanje ponudbe delovne sile ob staranju prebivalstva. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagali pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem zunaj EU, vključno s tistimi, ki dalj časa prebivajo na Danskem, ter mlade z nizko doseženo stopnjo izobrazbe. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev in migrantov. Vendar je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovitejšo vključitev drugih marginaliziranih skupin na trg dela.

| (7) | Za ohranitev razmeroma visoke ravni socialnega varstva, ki jo zagotavlja Danska, je potrebno izboljšati rast produktivnosti. Vendar je produktivnost v zadnjih dveh desetletjih rasla počasi. Eden od ugotovljenih dejavnikov, ki so k temu prispevali, je stalno pomanjkanje konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu. Danska mora zato okrepiti prizadevanja za izboljšanje produktivnosti v gradbenem sektorju z odpravo ovir in zagotovitvijo sorazmernih sistemov dovoljenj, kadar se taki sistemi zdijo potrebni. Prav tako mora zmanjšati omejitve za maloprodajna podjetja, zlasti z izvajanjem reform, ki jih je začrtala vlada. |
| --- | --- |

(7)

Za ohranitev razmeroma visoke ravni socialnega varstva, ki jo zagotavlja Danska, je potrebno izboljšati rast produktivnosti. Vendar je produktivnost v zadnjih dveh desetletjih rasla počasi. Eden od ugotovljenih dejavnikov, ki so k temu prispevali, je stalno pomanjkanje konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu. Danska mora zato okrepiti prizadevanja za izboljšanje produktivnosti v gradbenem sektorju z odpravo ovir in zagotovitvijo sorazmernih sistemov dovoljenj, kadar se taki sistemi zdijo potrebni. Prav tako mora zmanjšati omejitve za maloprodajna podjetja, zlasti z izvajanjem reform, ki jih je začrtala vlada.

| (8) | Skupna raven naložb na Danskem je vse od občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v času gospodarske krize nizka. To deloma odraža nizke stanovanjske naložbe po zlomu nepremičninskega trga in neizkoriščene zmogljivosti v podjetniškem sektorju. Spodbujanje naložb bi Danski pomagalo okrepiti gospodarsko rast in povečati produktivnost. Ugotovljene so bile ovire za naložbe v storitvenem sektorju in v raziskave. Maloprodajni in gradbeni sektor se soočata z ovirami za vstop na trg, ki nato vplivajo na konkurenčnost in rast produktivnosti. Država bi lahko okrepila prizadevanja za preoblikovanje rezultatov univerzitetnih raziskav v poslovne inovacije. |
| --- | --- |

(8)

Skupna raven naložb na Danskem je vse od občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v času gospodarske krize nizka. To deloma odraža nizke stanovanjske naložbe po zlomu nepremičninskega trga in neizkoriščene zmogljivosti v podjetniškem sektorju. Spodbujanje naložb bi Danski pomagalo okrepiti gospodarsko rast in povečati produktivnost. Ugotovljene so bile ovire za naložbe v storitvenem sektorju in v raziskave. Maloprodajni in gradbeni sektor se soočata z ovirami za vstop na trg, ki nato vplivajo na konkurenčnost in rast produktivnosti. Država bi lahko okrepila prizadevanja za preoblikovanje rezultatov univerzitetnih raziskav v poslovne inovacije.

| (9) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter upoštevanje priporočil, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(9)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter upoštevanje priporočil, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Danskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2.

| (10) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(10)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Spoštuje srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017. |
| --- | --- |

1.

Spoštuje srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017.

| 2. | Poveča produktivnost ter naložbe zasebnega sektorja s povečanjem konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti z olajšanjem vstopa na trg v maloprodajnem in gradbenem sektorju. Spodbudi sodelovanje med podjetji in univerzami. |
| --- | --- |

2.

Poveča produktivnost ter naložbe zasebnega sektorja s povečanjem konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti z olajšanjem vstopa na trg v maloprodajnem in gradbenem sektorju. Spodbudi sodelovanje med podjetji in univerzami.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/90

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Slovenije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Slovenije za leto 2016

(2016/C 299/22)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Slovenija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Slovenijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Slovenija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da ta priporočila v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Slovenijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, ki jih bo treba obravnavati, so slabosti v bančnem sektorju, zadolženost podjetij, pomanjkanje naložb in tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost. Zaupanje v slovenski bančni sektor se je povrnilo, vendar je rast posojil še vedno negativna, raven slabih posojil pa razmeroma visoka. Za Slovenijo je bistveno, da začne odpravljati tveganja za fiskalno vzdržnost, ki izhajajo iz čedalje večjih pritiskov na zdravstveni in pokojninski sistem, ter zmanjša povečan javni dolg. Ovire za naložbe je treba še zmanjšati, zlasti na področju javne uprave. Treba je okrepiti vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik in izvajanje strukturnih reform, zlasti na področju pokojninske in zdravstvene politike ter politik glede dolgotrajne oskrbe in trga dela. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Slovenijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Slovenije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Sloveniji obstajajo makroekonomska neravnotežja. Ranljivosti, ki jih bo treba obravnavati, so slabosti v bančnem sektorju, zadolženost podjetij, pomanjkanje naložb in tveganja za dolgoročno fiskalno vzdržnost. Zaupanje v slovenski bančni sektor se je povrnilo, vendar je rast posojil še vedno negativna, raven slabih posojil pa razmeroma visoka. Za Slovenijo je bistveno, da začne odpravljati tveganja za fiskalno vzdržnost, ki izhajajo iz čedalje večjih pritiskov na zdravstveni in pokojninski sistem, ter zmanjša povečan javni dolg. Ovire za naložbe je treba še zmanjšati, zlasti na področju javne uprave. Treba je okrepiti vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje politik in izvajanje strukturnih reform, zlasti na področju pokojninske in zdravstvene politike ter politik glede dolgotrajne oskrbe in trga dela.

| (3) | Slovenija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Slovenija je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Slovenski program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,06 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,07 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na slovenske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Ta določba se ne uporablja za leto 2015, ker je bila Slovenija v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, končna ocena za leto 2016, vključno z upravičenimi zneski, pa bo opravljena spomladi leta 2017 na podlagi ugotovljenih podatkov, ki jih bodo sporočili slovenski organi. |
| --- | --- |

(5)

Slovenski program stabilnosti za leto 2016 kaže, da je proračunski vpliv izrednega pritoka beguncev znaten, ter vsebuje ustrezne podatke o obsegu in naravi teh dodatnih proračunskih stroškov. Po izračunih Komisije so upravičeni dodatni odhodki v letu 2015 znašali 0,06 % BDP, v letu 2016 pa so trenutno ocenjeni na 0,07 % BDP. Določbe členov 5(1) in 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 upoštevajo te dodatne odhodke, saj je pritok beguncev izreden dogodek, njegov vpliv na slovenske javne finance je znaten in njihova vzdržnost ne bo ogrožena, če se dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Ta določba se ne uporablja za leto 2015, ker je bila Slovenija v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, končna ocena za leto 2016, vključno z upravičenimi zneski, pa bo opravljena spomladi leta 2017 na podlagi ugotovljenih podatkov, ki jih bodo sporočili slovenski organi.

| (6) | Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovenijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,2 % leta 2016 na 0,4 % BDP leta 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun, ki ne spoštuje zahtev Pakta za stabilnost in rast, naj bi bil dosežen leta 2020, tj. po obdobju, ki ga zajema napoved. Vendar preračunani strukturni saldo (5) še vedno kaže, da bo imela država v letu 2019 strukturni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP. Glede na program stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP padel na 80,2 % BDP v letu 2016 in se v letu 2019 dodatno znižal na 73,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je proizvodna vrzel Slovenije v letu 2017 ocenjena na 1,8 % BDP, potencialna rast je napovedana v višini 1,1 % BDP, realna rast BDP pa v višini 2,3 % BDP. Na podlagi tega je ocenjeno, da bodo v Sloveniji v letu 2017 razmere dobre in bo potrebna strukturna prilagoditev v višini 1 % BDP. Vendar obstaja pri Sloveniji znatna negotovost glede izračuna potencialne rasti in proizvodne vrzeli zaradi specifičnih razmer na trgu dela, še posebej velikega gospodarskega krčenja v obdobju 2008–2013 in strukturnih reform, ki se izvajajo. Alternativne ocene proizvodne vrzeli, ki zajemajo daljše časovno obdobje napovedi in upoštevajo pregled metode ocenjevanja, ki se trenutno izvaja, kažejo na bolj zglajen profil proizvodne vrzeli za Slovenijo, kar pomeni, da bi bilo prezgodaj zaključiti, da bodo v slovenskem gospodarstvu v letu 2017 dobre razmere. Zato se zdi na tej točki za leto 2017 ustrezneje zahtevati strukturni napor v skladu z normalnimi gospodarskimi razmerami. Zdi se, da obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016, v letu 2017 pa ob predpostavki nespremenjenih politik tveganje znatnega odklona. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek prihoda izjemnega števila beguncev izključen iz ocene. Po napovedi bo Slovenija v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, v letu 2017 pa naj bi jih večinoma izpolnjevala. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb. |
| --- | --- |

(6)

Po zaključku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovenijo veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter prehodne določbe glede dolga. Vlada v svojem programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje postopno izboljšanje nominalnega salda z 2,2 % leta 2016 na 0,4 % BDP leta 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturno uravnotežen proračun, ki ne spoštuje zahtev Pakta za stabilnost in rast, naj bi bil dosežen leta 2020, tj. po obdobju, ki ga zajema napoved. Vendar preračunani strukturni saldo (5) še vedno kaže, da bo imela država v letu 2019 strukturni primanjkljaj v višini 1,2 % BDP. Glede na program stabilnosti se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP padel na 80,2 % BDP v letu 2016 in se v letu 2019 dodatno znižal na 73,8 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je proizvodna vrzel Slovenije v letu 2017 ocenjena na 1,8 % BDP, potencialna rast je napovedana v višini 1,1 % BDP, realna rast BDP pa v višini 2,3 % BDP. Na podlagi tega je ocenjeno, da bodo v Sloveniji v letu 2017 razmere dobre in bo potrebna strukturna prilagoditev v višini 1 % BDP. Vendar obstaja pri Sloveniji znatna negotovost glede izračuna potencialne rasti in proizvodne vrzeli zaradi specifičnih razmer na trgu dela, še posebej velikega gospodarskega krčenja v obdobju 2008–2013 in strukturnih reform, ki se izvajajo. Alternativne ocene proizvodne vrzeli, ki zajemajo daljše časovno obdobje napovedi in upoštevajo pregled metode ocenjevanja, ki se trenutno izvaja, kažejo na bolj zglajen profil proizvodne vrzeli za Slovenijo, kar pomeni, da bi bilo prezgodaj zaključiti, da bodo v slovenskem gospodarstvu v letu 2017 dobre razmere. Zato se zdi na tej točki za leto 2017 ustrezneje zahtevati strukturni napor v skladu z normalnimi gospodarskimi razmerami. Zdi se, da obstaja tveganje določenega odklona od priporočene prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v letu 2016, v letu 2017 pa ob predpostavki nespremenjenih politik tveganje znatnega odklona. Ugotovitev za leto 2016 se ne bi spremenila, če bi bil proračunski učinek prihoda izjemnega števila beguncev izključen iz ocene. Po napovedi bo Slovenija v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, v letu 2017 pa naj bi jih večinoma izpolnjevala. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Slovenija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev izpolnjevanja določb.

| (7) | Državni zbor je julija 2015 sprejel Zakon o fiskalnem pravilu. Vendar je treba imenovati člane neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo nadzoroval izvajanje pravila. Poleg tega še niso bile sprejete spremembe Zakona o javnih financah, ki so potrebne za izvajanje Zakona o fiskalnem pravilu v celoti in katerih namen je zakonska uveljavitev večletnega pristopa k pripravi proračuna. |
| --- | --- |

(7)

Državni zbor je julija 2015 sprejel Zakon o fiskalnem pravilu. Vendar je treba imenovati člane neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo nadzoroval izvajanje pravila. Poleg tega še niso bile sprejete spremembe Zakona o javnih financah, ki so potrebne za izvajanje Zakona o fiskalnem pravilu v celoti in katerih namen je zakonska uveljavitev večletnega pristopa k pripravi proračuna.

| (8) | Slovenija je zaradi visoke stopnje javnega dolga, ki precej presega 60 % BDP, občutljiva za pretrese, povezane z nominalno rastjo in obrestnimi merami. Hkrati se njeno prebivalstvo stara hitreje kot v večini držav članic. Slovenija se sooča z visokimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, saj ima med vsemi državami članicami najvišji dolgoročni kazalnik vrzeli v vzdržnosti, ki je posledica načrtovanega povečanja javnofinančnih odhodkov za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo. Načrtovana javna poraba za pokojnine je višja kot v vseh drugih državah članicah in naj bi se po oceni z 11,8 % leta 2013 povečala na 15,3 % BDP v letu 2060. Koeficient starostne odvisnosti starih naj bi se med letoma 2013 in 2060 več kot podvojil, kar močno obremenjuje pokojninski sistem. Napovedane implicitne obveznosti v zvezi s stroški staranja prebivalstva odražajo dolgoročne izzive v smislu staranja prebivalstva. Poleg tega je mogoče v prihodnosti pričakovati težave z ustreznostjo pokojnin pri delavcih, ki nimajo polne delovne dobe, pri čemer bo naraščalo število ljudi z nepopolno ali kratko delovno dobo, tudi zaradi njihovega poznega vstopa na trg delovne sile, prekinitev med zaposlitvami in nizke gostote prispevkov. Aprila 2016 je bila objavljena bela knjiga o pokojninah, ki bo uporabljena kot osnova za obsežno javno posvetovanje. Rezultati posvetovanja bodo upoštevani pri pripravi nove pokojninske reforme, ki bi jo bilo treba sprejeti v tekočem zakonodajnem obdobju, proces pa bi bilo treba hitro začeti z dogovorom s socialnimi partnerji o ključnih elementih reforme, ki so upokojitvena starost, višina pokojnin, indeksacija in optimizacija drugega stebra. |
| --- | --- |

(8)

Slovenija je zaradi visoke stopnje javnega dolga, ki precej presega 60 % BDP, občutljiva za pretrese, povezane z nominalno rastjo in obrestnimi merami. Hkrati se njeno prebivalstvo stara hitreje kot v večini držav članic. Slovenija se sooča z visokimi tveganji za dolgoročno vzdržnost javnih financ, saj ima med vsemi državami članicami najvišji dolgoročni kazalnik vrzeli v vzdržnosti, ki je posledica načrtovanega povečanja javnofinančnih odhodkov za pokojnine, zdravstvo in dolgotrajno oskrbo. Načrtovana javna poraba za pokojnine je višja kot v vseh drugih državah članicah in naj bi se po oceni z 11,8 % leta 2013 povečala na 15,3 % BDP v letu 2060. Koeficient starostne odvisnosti starih naj bi se med letoma 2013 in 2060 več kot podvojil, kar močno obremenjuje pokojninski sistem. Napovedane implicitne obveznosti v zvezi s stroški staranja prebivalstva odražajo dolgoročne izzive v smislu staranja prebivalstva. Poleg tega je mogoče v prihodnosti pričakovati težave z ustreznostjo pokojnin pri delavcih, ki nimajo polne delovne dobe, pri čemer bo naraščalo število ljudi z nepopolno ali kratko delovno dobo, tudi zaradi njihovega poznega vstopa na trg delovne sile, prekinitev med zaposlitvami in nizke gostote prispevkov. Aprila 2016 je bila objavljena bela knjiga o pokojninah, ki bo uporabljena kot osnova za obsežno javno posvetovanje. Rezultati posvetovanja bodo upoštevani pri pripravi nove pokojninske reforme, ki bi jo bilo treba sprejeti v tekočem zakonodajnem obdobju, proces pa bi bilo treba hitro začeti z dogovorom s socialnimi partnerji o ključnih elementih reforme, ki so upokojitvena starost, višina pokojnin, indeksacija in optimizacija drugega stebra.

| (9) | Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo naj bi se do leta 2060 zaradi staranja prebivalstva več kot podvojili. To za Slovenijo predstavlja precejšen izziv za fiskalno vzdržnost. Delež prebivalstva, starega 80 let ali več, naj bi se potrojil, in sicer s 4,6 % v letu 2013 na 12,4 % v letu 2060. Med letoma 2003 in 2013 so se skupni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali za 85 %, pri čemer so zasebni odhodki naraščali hitreje od javnofinančnih. V Sloveniji ni celostnega sistema dolgotrajne oskrbe. Slovenija osredotoča svojo porabo na formalne prejemke v naravi, ki se večinoma porabijo za institucionalno oskrbo in ne za oskrbo na domu, čeprav sta oba podatka pod povprečjem v EU. Veliko je še možnosti za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema z okrepitvijo ukrepov za izboljšanje nadzorne vloge primarne oskrbe, prehodom z bolnišnične oskrbe na ambulantno zdravljenje, izboljšanjem učinkovitosti in upravljanja bolnišnic, izboljšanjem postopkov za sklepanje pogodb in plačevanje zdravstvenih storitev, razvojem boljšega informacijskega sistema za stroške za prilagoditev uvoženih diagnostičnih skupin ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje kakovosti. Delež skupnih javnih naročil je nizek in veliko poudarka je na merilu za dodelitev naročila po „najnižji ceni“. Izveden je bil celovit pregled sistema zdravstvenega varstva in vlada je konec leta 2015 sprejela Resolucijo nacionalnega plana zdravstvenega varstva 2016–2025, ki jo je Državni zbor nato sprejel marca 2016. Resolucija predstavlja strateški načrt razvoj zdravstvenega sistema. Nekateri njeni ukrepi se že izvajajo, medtem ko so predlogi za druge ključne zavezujoče izvedbene ukrepe v pripravi in še niso bili predstavljeni. Prav tako ostaja nejasno, ali bodo pri reformi obravnavana ključna vprašanja, kot so vgrajeni sistemi samodejnih stabilizatorjev, ki bi ublažili nihanja prihodkov v poslovnem ciklu, ali dostop do storitev in kakovost njihovega zagotavljanja. Sprejetje Zakona o dolgotrajni oskrbi ter Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je bilo večkrat odloženo in po trenutnem načrtu, ki se zdi optimističen, naj bi bila sprejeta v drugi polovici leta 2016. |
| --- | --- |

(9)

Javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo naj bi se do leta 2060 zaradi staranja prebivalstva več kot podvojili. To za Slovenijo predstavlja precejšen izziv za fiskalno vzdržnost. Delež prebivalstva, starega 80 let ali več, naj bi se potrojil, in sicer s 4,6 % v letu 2013 na 12,4 % v letu 2060. Med letoma 2003 in 2013 so se skupni odhodki za dolgotrajno oskrbo povečali za 85 %, pri čemer so zasebni odhodki naraščali hitreje od javnofinančnih. V Sloveniji ni celostnega sistema dolgotrajne oskrbe. Slovenija osredotoča svojo porabo na formalne prejemke v naravi, ki se večinoma porabijo za institucionalno oskrbo in ne za oskrbo na domu, čeprav sta oba podatka pod povprečjem v EU. Veliko je še možnosti za povečanje stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema z okrepitvijo ukrepov za izboljšanje nadzorne vloge primarne oskrbe, prehodom z bolnišnične oskrbe na ambulantno zdravljenje, izboljšanjem učinkovitosti in upravljanja bolnišnic, izboljšanjem postopkov za sklepanje pogodb in plačevanje zdravstvenih storitev, razvojem boljšega informacijskega sistema za stroške za prilagoditev uvoženih diagnostičnih skupin ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje kakovosti. Delež skupnih javnih naročil je nizek in veliko poudarka je na merilu za dodelitev naročila po „najnižji ceni“. Izveden je bil celovit pregled sistema zdravstvenega varstva in vlada je konec leta 2015 sprejela Resolucijo nacionalnega plana zdravstvenega varstva 2016–2025, ki jo je Državni zbor nato sprejel marca 2016. Resolucija predstavlja strateški načrt razvoj zdravstvenega sistema. Nekateri njeni ukrepi se že izvajajo, medtem ko so predlogi za druge ključne zavezujoče izvedbene ukrepe v pripravi in še niso bili predstavljeni. Prav tako ostaja nejasno, ali bodo pri reformi obravnavana ključna vprašanja, kot so vgrajeni sistemi samodejnih stabilizatorjev, ki bi ublažili nihanja prihodkov v poslovnem ciklu, ali dostop do storitev in kakovost njihovega zagotavljanja. Sprejetje Zakona o dolgotrajni oskrbi ter Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je bilo večkrat odloženo in po trenutnem načrtu, ki se zdi optimističen, naj bi bila sprejeta v drugi polovici leta 2016.

| (10) | Uspešnost trga dela se postopno izboljšuje in socialne razmere so se stabilizirale. Ustvarjanje novih delovnih mest se je znatno povečalo in brezposelnost se zmanjšuje. Vendar je delež udeležbe na trgu dela med starejšimi in nizkokvalificiranimi delavci še vedno izziv. Dolgotrajna brezposelnost še vedno predstavlja več kot polovico vseh brezposelnih, pri čemer je med dolgotrajno brezposelnimi znaten delež nizkokvalificiranih ali starejših od 50 let. Smernice za izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja za obdobje 2016–2020 predstavljajo nadaljevanje dosedanjega pristopa, medtem ko so odhodki za to področje še vedno nizki. Novembra 2015 je bila sprejeta začasna oprostitev plačila prispevkov delodajalcev za socialno varnost za novo zaposlene delavce, starejše od 55 let. Po pričakovanjih bodo v letu 2016 predstavljeni dodatni ukrepi za podaljšanje delovne dobe, vključno s prilagoditvijo delovnega okolja, ki so pomembni tudi za vzdržnost pokojninskega sistema. Rast plač je ostala usklajena z rastjo produktivnosti in je še naprej spodbujala zunanjo konkurenčnost. Državni zbor je novembra 2015 sprejel zakon, ki so ga predlagali sindikati, s katerim je bila opredelitev minimalne plače preoblikovana tako, da so izključeni nekateri dodatki. Zato so organizacije delodajalcev odstopile od socialnega sporazuma, s čimer se je socialni dialog bistveno poslabšal. |
| --- | --- |

(10)

Uspešnost trga dela se postopno izboljšuje in socialne razmere so se stabilizirale. Ustvarjanje novih delovnih mest se je znatno povečalo in brezposelnost se zmanjšuje. Vendar je delež udeležbe na trgu dela med starejšimi in nizkokvalificiranimi delavci še vedno izziv. Dolgotrajna brezposelnost še vedno predstavlja več kot polovico vseh brezposelnih, pri čemer je med dolgotrajno brezposelnimi znaten delež nizkokvalificiranih ali starejših od 50 let. Smernice za izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja za obdobje 2016–2020 predstavljajo nadaljevanje dosedanjega pristopa, medtem ko so odhodki za to področje še vedno nizki. Novembra 2015 je bila sprejeta začasna oprostitev plačila prispevkov delodajalcev za socialno varnost za novo zaposlene delavce, starejše od 55 let. Po pričakovanjih bodo v letu 2016 predstavljeni dodatni ukrepi za podaljšanje delovne dobe, vključno s prilagoditvijo delovnega okolja, ki so pomembni tudi za vzdržnost pokojninskega sistema. Rast plač je ostala usklajena z rastjo produktivnosti in je še naprej spodbujala zunanjo konkurenčnost. Državni zbor je novembra 2015 sprejel zakon, ki so ga predlagali sindikati, s katerim je bila opredelitev minimalne plače preoblikovana tako, da so izključeni nekateri dodatki. Zato so organizacije delodajalcev odstopile od socialnega sporazuma, s čimer se je socialni dialog bistveno poslabšal.

| (11) | Dosežen je bil napredek pri prestrukturiranju slabih posojil, čeprav je njihova raven v primerjavi z obdobjem pred krizo še vedno visoka. Slovenija je izvedla več ukrepov politike za izboljšanje vzdržnosti bančnega sektorja. Med njimi so okrepitev zmogljivosti bank za prestrukturiranje slabih posojil ter uvedba akcijskih načrtov, ki vsebujejo specifične cilje za zmanjšanje obsega slabih posojil. Slovenija je uvedla tudi več ukrepov za upravljanje kreditnega tveganja. Pozitivni rezultati se pričakujejo sredi leta 2016. Kljub temu sta kratkoročno prednostni nalogi politike še vedno nadaljnje reševanje slabih posojil in upravljanje kreditnega tveganja. Poslovno in finančno prestrukturiranje velikih podjetij je končano, krovni sporazumi o prestrukturiranju pa se stalno spremljajo. Družba za upravljanje terjatev bank (DUTB) je v celoti operativna in sprejeta je bila njena strategija za obdobje 2017–2022. Čeprav je DUTB dosegla napredek pri prestrukturiranju svojega posojilnega portfelja, še vedno predstavlja znatno tveganje za vzdržnost javnih financ. V letu 2015 so njene dejavnosti k primanjkljaju sektorja država, ki je znašal 2,9 %, prispevale 1 % BDP. Nadzor nad dejavnostmi DUTB se zdi nezadosten, saj so organi precej podcenili primanjkljaj DUTB v letu 2015 (za 0,7 % BDP) in zdi se, da se niso zavedali ravni odpisov, ki jih je izvedla DUTB. Na voljo so tudi dodatna orodja za prestrukturiranje. Slovenija je na podlagi znatnega napredka pri prestrukturiranju velikih podjetij začela prestrukturiranje več malih in srednjih podjetij (MSP). Banke trenutno izvajajo smernice za prestrukturiranje MSP. Pri dostopu MSP in mikropodjetij do financiranja je bil dosežen napredek. Kljub temu imajo omejen dostop do alternativnih virov financiranja, kot je tvegani kapital. Mala podjetja so še vedno čezmerno odvisna od bančnih posojil, čeprav je na trgu na voljo čedalje več dolžniških in lastniških instrumentov. Zato je ta segment zelo občutljiv na dogodke na kreditnih trgih. |
| --- | --- |

(11)

Dosežen je bil napredek pri prestrukturiranju slabih posojil, čeprav je njihova raven v primerjavi z obdobjem pred krizo še vedno visoka. Slovenija je izvedla več ukrepov politike za izboljšanje vzdržnosti bančnega sektorja. Med njimi so okrepitev zmogljivosti bank za prestrukturiranje slabih posojil ter uvedba akcijskih načrtov, ki vsebujejo specifične cilje za zmanjšanje obsega slabih posojil. Slovenija je uvedla tudi več ukrepov za upravljanje kreditnega tveganja. Pozitivni rezultati se pričakujejo sredi leta 2016. Kljub temu sta kratkoročno prednostni nalogi politike še vedno nadaljnje reševanje slabih posojil in upravljanje kreditnega tveganja. Poslovno in finančno prestrukturiranje velikih podjetij je končano, krovni sporazumi o prestrukturiranju pa se stalno spremljajo. Družba za upravljanje terjatev bank (DUTB) je v celoti operativna in sprejeta je bila njena strategija za obdobje 2017–2022. Čeprav je DUTB dosegla napredek pri prestrukturiranju svojega posojilnega portfelja, še vedno predstavlja znatno tveganje za vzdržnost javnih financ. V letu 2015 so njene dejavnosti k primanjkljaju sektorja država, ki je znašal 2,9 %, prispevale 1 % BDP. Nadzor nad dejavnostmi DUTB se zdi nezadosten, saj so organi precej podcenili primanjkljaj DUTB v letu 2015 (za 0,7 % BDP) in zdi se, da se niso zavedali ravni odpisov, ki jih je izvedla DUTB. Na voljo so tudi dodatna orodja za prestrukturiranje. Slovenija je na podlagi znatnega napredka pri prestrukturiranju velikih podjetij začela prestrukturiranje več malih in srednjih podjetij (MSP). Banke trenutno izvajajo smernice za prestrukturiranje MSP. Pri dostopu MSP in mikropodjetij do financiranja je bil dosežen napredek. Kljub temu imajo omejen dostop do alternativnih virov financiranja, kot je tvegani kapital. Mala podjetja so še vedno čezmerno odvisna od bančnih posojil, čeprav je na trgu na voljo čedalje več dolžniških in lastniških instrumentov. Zato je ta segment zelo občutljiv na dogodke na kreditnih trgih.

| (12) | V zadnjih letih je bila rast naložb skromna, kar je omejilo gospodarske rezultate Slovenije in njene prihodnje obete za rast. Zasebne naložbe so med gospodarsko krizo močno upadle in njihov delež v BDP se od takrat zmanjšuje. Ker so javne naložbe močno odvisne od dinamike skladov EU, je za spodbuditev in ohranjanje gospodarske rasti potrebnih več produktivnih naložb. Neposredne tuje naložbe so v zadnjih dveh letih v Sloveniji opazno porasle predvsem zaradi večjih prizadevanj za privatizacijo. Vendar na slovensko poslovno okolje še vedno negativno vplivata tekoče razdolževanje in veliko upravno breme, zlasti na področjih gradbeništva, prostorskega načrtovanja in izpolnjevanja davčnih obveznosti, pa tudi omejevalna zakonodaja o dostopu do reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, kar ovira priliv naložb. Olajšanje poslovanja v Sloveniji je odvisno od večjega poslovnega zaupanja ter dodatnega odpravljanja neučinkovitosti javne uprave in birokracije, ki sta posledica velikega števila zakonov in podzakonskih aktov ter pogostih zakonodajnih sprememb. Izvedena je bila približno polovica ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena iz Enotnega dokumenta vlade, vendar nekateri pomembni ukrepi, povezani zlasti z gradbenimi dovoljenji in prostorskim načrtovanjem, zamujajo. |
| --- | --- |

(12)

V zadnjih letih je bila rast naložb skromna, kar je omejilo gospodarske rezultate Slovenije in njene prihodnje obete za rast. Zasebne naložbe so med gospodarsko krizo močno upadle in njihov delež v BDP se od takrat zmanjšuje. Ker so javne naložbe močno odvisne od dinamike skladov EU, je za spodbuditev in ohranjanje gospodarske rasti potrebnih več produktivnih naložb. Neposredne tuje naložbe so v zadnjih dveh letih v Sloveniji opazno porasle predvsem zaradi večjih prizadevanj za privatizacijo. Vendar na slovensko poslovno okolje še vedno negativno vplivata tekoče razdolževanje in veliko upravno breme, zlasti na področjih gradbeništva, prostorskega načrtovanja in izpolnjevanja davčnih obveznosti, pa tudi omejevalna zakonodaja o dostopu do reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, kar ovira priliv naložb. Olajšanje poslovanja v Sloveniji je odvisno od večjega poslovnega zaupanja ter dodatnega odpravljanja neučinkovitosti javne uprave in birokracije, ki sta posledica velikega števila zakonov in podzakonskih aktov ter pogostih zakonodajnih sprememb. Izvedena je bila približno polovica ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena iz Enotnega dokumenta vlade, vendar nekateri pomembni ukrepi, povezani zlasti z gradbenimi dovoljenji in prostorskim načrtovanjem, zamujajo.

| (13) | Strategija razvoja javne uprave 2015–2020, ki jo je Slovenija sprejela kot del izpolnjevanja predpogojev za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020, se nanaša na različne portfelje, zato je medresorsko usklajevanje bistvenega pomena za njeno pravilno in pravočasno izvedbo. Vlada je februarja 2016 sprejela drugo vmesno poročilo o izvajanju programa „ničelne tolerance do korupcije“. Pri izvajanju tega programa je bil dosežen določen napredek. Vendar nekateri njegovi ukrepi (skupna javna naročila v zdravstvu, preiskovanje kaznivih dejanj v bančnem sektorju ter sprejetje Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije) zamujajo. Predvidena sprememba Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije bo priložnost za izboljšanje delovanja Komisije za preprečevanje korupcije z obravnavanjem vprašanj verodostojnosti in učinkovitosti njenega dela. Na področju pravosodja se je trajanje sodnih postopkov še skrajšalo, število nerešenih zadev pa se je zmanjšalo z zelo visokih ravni, k čemur je delno pripomoglo zmanjšanje števila novih zadev. To zmanjšanje je do določene mere pogojeno s spremembami postopkovne in statistične obdelave izvršilnih zadev. Vrhovno sodišče še naprej posodablja poslovne procese na sodiščih in izvaja reformo sistemov vodenja zadev. Kljub izboljšanemu insolvenčnemu okviru, ki podjetjem zagotavlja večje možnosti za reorganizacijo, so likvidacijski postopki še vedno dolgotrajni in neučinkoviti. |
| --- | --- |

(13)

Strategija razvoja javne uprave 2015–2020, ki jo je Slovenija sprejela kot del izpolnjevanja predpogojev za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020, se nanaša na različne portfelje, zato je medresorsko usklajevanje bistvenega pomena za njeno pravilno in pravočasno izvedbo. Vlada je februarja 2016 sprejela drugo vmesno poročilo o izvajanju programa „ničelne tolerance do korupcije“. Pri izvajanju tega programa je bil dosežen določen napredek. Vendar nekateri njegovi ukrepi (skupna javna naročila v zdravstvu, preiskovanje kaznivih dejanj v bančnem sektorju ter sprejetje Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije) zamujajo. Predvidena sprememba Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije bo priložnost za izboljšanje delovanja Komisije za preprečevanje korupcije z obravnavanjem vprašanj verodostojnosti in učinkovitosti njenega dela. Na področju pravosodja se je trajanje sodnih postopkov še skrajšalo, število nerešenih zadev pa se je zmanjšalo z zelo visokih ravni, k čemur je delno pripomoglo zmanjšanje števila novih zadev. To zmanjšanje je do določene mere pogojeno s spremembami postopkovne in statistične obdelave izvršilnih zadev. Vrhovno sodišče še naprej posodablja poslovne procese na sodiščih in izvaja reformo sistemov vodenja zadev. Kljub izboljšanemu insolvenčnemu okviru, ki podjetjem zagotavlja večje možnosti za reorganizacijo, so likvidacijski postopki še vedno dolgotrajni in neučinkoviti.

| (14) | Vpletenost države v gospodarstvo ostaja visoka. Država je največji delodajalec, upravljavec premoženja in podjetniški dolžnik v Sloveniji. Slovenija je v odziv na priporočila, ki jih je v zvezi s tem prejela med letoma 2012 in 2015, pripravila nov okvir za Slovenski državni holding. Ta zajema strategijo upravljanja kapitalskih naložb države, sklop meril uspešnosti in načrt upravljanja za leto 2016. Ta sistem dopolnjuje nov kodeks korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti, ki je bil sprejet konec leta 2014. Strategija potrjuje obseg sedanje vpletenosti države v gospodarstvo in preusmerja pozornost v izboljšanje uspešnosti podjetij v državni lasti. Zato je še toliko pomembneje, da Slovenski državni holding izvaja prenovljen okvir za zagotovitev ločitve lastniške in regulativne funkcije države ter strokovnega upravljanja podjetij v državni lasti. To bi moralo skupaj z dodatno privatizacijo izbranih naložb zmanjšati pogojne obveznosti za proračun s tega področja. V skladu z načrtom upravljanja Slovenskega državnega holdinga bi se morala v letu 2016 začeti privatizacija Nove Ljubljanske banke (NLB). |
| --- | --- |

(14)

Vpletenost države v gospodarstvo ostaja visoka. Država je največji delodajalec, upravljavec premoženja in podjetniški dolžnik v Sloveniji. Slovenija je v odziv na priporočila, ki jih je v zvezi s tem prejela med letoma 2012 in 2015, pripravila nov okvir za Slovenski državni holding. Ta zajema strategijo upravljanja kapitalskih naložb države, sklop meril uspešnosti in načrt upravljanja za leto 2016. Ta sistem dopolnjuje nov kodeks korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti, ki je bil sprejet konec leta 2014. Strategija potrjuje obseg sedanje vpletenosti države v gospodarstvo in preusmerja pozornost v izboljšanje uspešnosti podjetij v državni lasti. Zato je še toliko pomembneje, da Slovenski državni holding izvaja prenovljen okvir za zagotovitev ločitve lastniške in regulativne funkcije države ter strokovnega upravljanja podjetij v državni lasti. To bi moralo skupaj z dodatno privatizacijo izbranih naložb zmanjšati pogojne obveznosti za proračun s tega področja. V skladu z načrtom upravljanja Slovenskega državnega holdinga bi se morala v letu 2016 začeti privatizacija Nove Ljubljanske banke (NLB).

| (15) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj. |
| --- | --- |

(15)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Slovenije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Slovenija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Sloveniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 4 spodaj.

| (16) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj. |
| --- | --- |

(16)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj.

| (17) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj – |
| --- | --- |

(17)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1, 3 in 4 spodaj –

PRIPOROČA, da Slovenija v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letih 2016 in 2017 za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določi srednjeročni proračunski cilj, ki spoštuje zahteve Pakta za stabilnost in rast. Okrepi fiskalni okvir z imenovanjem članov neodvisnega fiskalnega sveta in spremembo Zakona o javnih financah. Dokončno pripravi in izvede reformo sistema dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega sistema, da zagotovi večjo stroškovno učinkovitost ter dolgoročno vzdržnost dostopne in kakovostne oskrbe. Do konca leta 2017 sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev dolgotrajne vzdržnosti in zadostnosti pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

1.

Po odpravi čezmernega primanjkljaja doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP v letih 2016 in 2017 za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Določi srednjeročni proračunski cilj, ki spoštuje zahteve Pakta za stabilnost in rast. Okrepi fiskalni okvir z imenovanjem članov neodvisnega fiskalnega sveta in spremembo Zakona o javnih financah. Dokončno pripravi in izvede reformo sistema dolgotrajne oskrbe in zdravstvenega sistema, da zagotovi večjo stroškovno učinkovitost ter dolgoročno vzdržnost dostopne in kakovostne oskrbe. Do konca leta 2017 sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev dolgotrajne vzdržnosti in zadostnosti pokojninskega sistema.

| 2. | V posvetovanju s socialnimi partnerji poveča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev, tudi s ciljnimi ukrepi na področju vseživljenjskega učenja in aktivacijskimi ukrepi. |
| --- | --- |

2.

V posvetovanju s socialnimi partnerji poveča zaposljivost nizkokvalificiranih in starejših delavcev, tudi s ciljnimi ukrepi na področju vseživljenjskega učenja in aktivacijskimi ukrepi.

| 3. | Izboljša pogoje financiranja za kreditno sposobna podjetja, vključno s spodbujanjem trajnega reševanja slabih posojil in dostopom do alternativnih virov financiranja. Zagotovi ustrezno izvajanje strategije Družbe za upravljanje terjatev bank. |
| --- | --- |

3.

Izboljša pogoje financiranja za kreditno sposobna podjetja, vključno s spodbujanjem trajnega reševanja slabih posojil in dostopom do alternativnih virov financiranja. Zagotovi ustrezno izvajanje strategije Družbe za upravljanje terjatev bank.

| 4. | Sprejme ukrepe za posodobitev javne uprave in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja. Izboljša upravljanje in uspešnost podjetij v državni lasti. |
| --- | --- |

4.

Sprejme ukrepe za posodobitev javne uprave in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja. Izboljša upravljanje in uspešnost podjetij v državni lasti.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa za stabilnost z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/96

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Hrvaške za leto 2016 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Hrvaške za leto 2016

(2016/C 299/23)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Hrvaško opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled.

| (2) | Poročilo o državi za Hrvaško za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena obravnavati ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom, dolgom podjetij in zunanjim dolgom, ki jih spremlja visoka stopnja brezposelnosti. Dodatne pomanjkljivosti, ki zahtevajo posebne ukrepe politike, vključujejo fiskalno upravljanje, upravljanje podjetij v državni lasti, učinkovitost javne uprave in reševanje slabih posojil. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Hrvaško za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Hrvaške pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Hrvaškem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Zlasti je bistvenega pomena obravnavati ranljivosti, povezane z visokim javnim dolgom, dolgom podjetij in zunanjim dolgom, ki jih spremlja visoka stopnja brezposelnosti. Dodatne pomanjkljivosti, ki zahtevajo posebne ukrepe politike, vključujejo fiskalno upravljanje, upravljanje podjetij v državni lasti, učinkovitost javne uprave in reševanje slabih posojil.

| (3) | Hrvaška je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in svoj konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform predstavlja precej ambiciozen načrt reform, ki bi ob celoviti izvedbi v navedenih rokih prispeval k odpravi makroekonomskih neravnotežij. Program določa zadevne ukrepe za izboljšanje upravljanja javnih financ, zdravstvenega sektorja in poslovnega okolja ter zavezuje k ambicioznim reformam na področju javne uprave, pokojninskega sistema, socialne zaščite in izboljšanja upravljanja v podjetjih v državni lasti. Na podlagi ocene političnih zavez Hrvaške v tej fazi ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. |
| --- | --- |

(3)

Hrvaška je 28. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in svoj konvergenčni program za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform predstavlja precej ambiciozen načrt reform, ki bi ob celoviti izvedbi v navedenih rokih prispeval k odpravi makroekonomskih neravnotežij. Program določa zadevne ukrepe za izboljšanje upravljanja javnih financ, zdravstvenega sektorja in poslovnega okolja ter zavezuje k ambicioznim reformam na področju javne uprave, pokojninskega sistema, socialne zaščite in izboljšanja upravljanja v podjetjih v državni lasti. Na podlagi ocene političnih zavez Hrvaške v tej fazi ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Hrvaško trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016 pod 3 % BDP, in sicer 2,6 % BDP, in se bo nato do leta 2019 dodatno zmanjšal na 1,0 % BDP. Poleg tega pričakuje, da bo v celotnem obdobju programa dosegala svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,75 % BDP v strukturnem smislu. Delež javnega dolga v BDP je v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost 86,7 %, vendar naj bi se v skladu s konvergenčnim programom v letu 2019 postopno zmanjšal na 80,0 %. Projekcije v zvezi z dolgom v BDP iz programa v nominalnem smislu izpolnjujejo merilo glede dolga. Čeprav je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, v realnem smislu verjeten, je nominalna rast BDP višja od napovedi Komisije, zlasti za leto 2016. Napovedano zmanjšanje deleža dolga je torej odvisno od ugodnih projekcij glede nominalne rasti, poleg tega pa upošteva tudi znatne prilagoditve stanj in tokov, ki naj bi zmanjšale dolg, zaradi prodaje finančnih sredstev, ki niso dovolj podrobno opredeljene. Hkrati potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej večinoma niso podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem iz priporočila Sveta z dne 21. januarja 2014 na podlagi člena 126(7) PDEU. Pričakuje se, da bo priporočeni fiskalni napor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen. Po drugi strani pa napoved Komisije ne kaže na izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga v prihodnosti. Čeprav bi bila strukturna prilagoditev v višini 0,2 % BDP v letu 2017 zadostna za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, bi bila za zagotovitev izpolnjevanja merila glede zmanjšanja dolga potrebna višja strukturna prilagoditev. Glede na visok dolg in trenutne ciklične pogoje na Hrvaškem se zdi, da bi bila primerna prilagoditev nad referenčno vrednostjo 0,5 % BDP. Za strukturni saldo se trenutno pričakuje, da se bo v letu 2017 poslabšal za 0,2 % BDP. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Hrvaška ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje določb v letu 2017. |
| --- | --- |

(5)

Za Hrvaško trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2016 pod 3 % BDP, in sicer 2,6 % BDP, in se bo nato do leta 2019 dodatno zmanjšal na 1,0 % BDP. Poleg tega pričakuje, da bo v celotnem obdobju programa dosegala svoj srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 1,75 % BDP v strukturnem smislu. Delež javnega dolga v BDP je v letu 2015 dosegel najvišjo vrednost 86,7 %, vendar naj bi se v skladu s konvergenčnim programom v letu 2019 postopno zmanjšal na 80,0 %. Projekcije v zvezi z dolgom v BDP iz programa v nominalnem smislu izpolnjujejo merilo glede dolga. Čeprav je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, v realnem smislu verjeten, je nominalna rast BDP višja od napovedi Komisije, zlasti za leto 2016. Napovedano zmanjšanje deleža dolga je torej odvisno od ugodnih projekcij glede nominalne rasti, poleg tega pa upošteva tudi znatne prilagoditve stanj in tokov, ki naj bi zmanjšale dolg, zaradi prodaje finančnih sredstev, ki niso dovolj podrobno opredeljene. Hkrati potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljnim primanjkljajem od leta 2017 naprej večinoma niso podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je v skladu s ciljnim nominalnim primanjkljajem iz priporočila Sveta z dne 21. januarja 2014 na podlagi člena 126(7) PDEU. Pričakuje se, da bo priporočeni fiskalni napor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen. Po drugi strani pa napoved Komisije ne kaže na izpolnjevanje merila glede zmanjšanja dolga v prihodnosti. Čeprav bi bila strukturna prilagoditev v višini 0,2 % BDP v letu 2017 zadostna za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, bi bila za zagotovitev izpolnjevanja merila glede zmanjšanja dolga potrebna višja strukturna prilagoditev. Glede na visok dolg in trenutne ciklične pogoje na Hrvaškem se zdi, da bi bila primerna prilagoditev nad referenčno vrednostjo 0,5 % BDP. Za strukturni saldo se trenutno pričakuje, da se bo v letu 2017 poslabšal za 0,2 % BDP. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Hrvaška ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje določb v letu 2017.

| (6) | Na proračunsko načrtovanje Hrvaške še vedno negativno vplivajo velike pomanjkljivosti kljub nekaterim izboljšavam, uvedenim s spremembo zakona o proračunu v letu 2015. Povezave med večletnim proračunskim okvirom in letnimi proračuni so še naprej šibke, poleg tega pa ni jasnih pravil o spreminjanju proračunskih načrtov med letom. Strateško načrtovanje posameznih proračunskih enot se ne pregleduje sistematično ter ne zagotavlja zadostne podpore za usklajevanje prednostnih nalog politike in srednjeročnih fiskalnih ciljev. V okviru proračunskega postopka se premalo pozornosti namenja znatnim zunajproračunskim transakcijam in računovodskim popravkom, ki vplivajo na javnofinančni primanjkljaj in dolg. Numerična fiskalna pravila se trenutno revidirajo, pri čemer je eden glavnih izzivov, kako zagotoviti, da bodo bolj operativna ter bolje usklajena s Paktom za stabilnost in rast. Prav tako si je treba prizadevati za izboljšanje statistične podlage za proračunsko načrtovanje. |
| --- | --- |

(6)

Na proračunsko načrtovanje Hrvaške še vedno negativno vplivajo velike pomanjkljivosti kljub nekaterim izboljšavam, uvedenim s spremembo zakona o proračunu v letu 2015. Povezave med večletnim proračunskim okvirom in letnimi proračuni so še naprej šibke, poleg tega pa ni jasnih pravil o spreminjanju proračunskih načrtov med letom. Strateško načrtovanje posameznih proračunskih enot se ne pregleduje sistematično ter ne zagotavlja zadostne podpore za usklajevanje prednostnih nalog politike in srednjeročnih fiskalnih ciljev. V okviru proračunskega postopka se premalo pozornosti namenja znatnim zunajproračunskim transakcijam in računovodskim popravkom, ki vplivajo na javnofinančni primanjkljaj in dolg. Numerična fiskalna pravila se trenutno revidirajo, pri čemer je eden glavnih izzivov, kako zagotoviti, da bodo bolj operativna ter bolje usklajena s Paktom za stabilnost in rast. Prav tako si je treba prizadevati za izboljšanje statistične podlage za proračunsko načrtovanje.

| (7) | Komisija za fiskalno politiko, ki je odgovorna za spremljanje izpolnjevanja fiskalnih pravil na nacionalni ravni, je tesno povezana z nacionalnimi fiskalnimi organi in ima premalo osebja. Pod temi pogoji njena politična in funkcionalna neodvisnost ni zagotovljena. Za tretje četrtletje leta 2016 je bila napovedana revizija institucionalne ureditve in mandata komisije za fiskalno politiko. |
| --- | --- |

(7)

Komisija za fiskalno politiko, ki je odgovorna za spremljanje izpolnjevanja fiskalnih pravil na nacionalni ravni, je tesno povezana z nacionalnimi fiskalnimi organi in ima premalo osebja. Pod temi pogoji njena politična in funkcionalna neodvisnost ni zagotovljena. Za tretje četrtletje leta 2016 je bila napovedana revizija institucionalne ureditve in mandata komisije za fiskalno politiko.

| (8) | Hrvaška je začela reformo sistema komunalnih dajatev, ki je bila predstavljena kot ukrep v okviru širše reforme obdavčitve nepremičnin. Skupni prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine in komunalnih dajatev, izraženi kot odstotek BDP, so razmeroma nizki. |
| --- | --- |

(8)

Hrvaška je začela reformo sistema komunalnih dajatev, ki je bila predstavljena kot ukrep v okviru širše reforme obdavčitve nepremičnin. Skupni prihodki od periodičnih davkov na nepremičnine in komunalnih dajatev, izraženi kot odstotek BDP, so razmeroma nizki.

| (9) | Ključni izzivi so visoka raven neplačanih davkov, goljufije na področju DDV in siva ekonomija. Sprejemajo se ukrepi za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z razvojem sistema za obvladovanje tveganj na področju izpolnjevanja davčnih obveznosti. Vendar so dokazi o učinkovitosti sprejetih ukrepov še vedno omejeni. |
| --- | --- |

(9)

Ključni izzivi so visoka raven neplačanih davkov, goljufije na področju DDV in siva ekonomija. Sprejemajo se ukrepi za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z razvojem sistema za obvladovanje tveganj na področju izpolnjevanja davčnih obveznosti. Vendar so dokazi o učinkovitosti sprejetih ukrepov še vedno omejeni.

| (10) | Javni dolg je visok in še vedno raste, zaradi česar je nujno sprejeti v prihodnost usmerjen in proaktiven pristop k upravljanju javnega dolga. Kmalu naj bi bila sprejeta strategija upravljanja dolga za obdobje 2016–2018. Vendar Hrvaška še vedno nima celovitejšega pristopa k upravljanju dolga, ki bi med drugim vključeval letne revizije, ki upoštevajo dogodke na trgih, ustrezno strategijo obvladovanja tveganj ter okrepitev funkcije za opravljanje s tem povezanih nalog. |
| --- | --- |

(10)

Javni dolg je visok in še vedno raste, zaradi česar je nujno sprejeti v prihodnost usmerjen in proaktiven pristop k upravljanju javnega dolga. Kmalu naj bi bila sprejeta strategija upravljanja dolga za obdobje 2016–2018. Vendar Hrvaška še vedno nima celovitejšega pristopa k upravljanju dolga, ki bi med drugim vključeval letne revizije, ki upoštevajo dogodke na trgih, ustrezno strategijo obvladovanja tveganj ter okrepitev funkcije za opravljanje s tem povezanih nalog.

| (11) | Velik delež delovno sposobnega prebivalstva ni udeležen na trgu dela. Eden glavnih razlogov za to je predčasna upokojitev, kar velja tudi za moške v najproduktivnejših letih. Predčasna upokojitev je mogoča kar pet let pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo, finančne spodbude za delo do te starosti (in še naprej) pa so šibke. Poleg tega so za pokojninski sistem značilne številne posebne določbe za določene kategorije delavcev in ugodne možnosti predčasne upokojitve za nekatere poklice. Zakonsko določeni upokojitveni starosti za moške in ženske se usklajujeta in se bosta povišali na 67 let, vendar postopoma. Trenutna in prihodnja ustreznost pokojnin sta nizki ter ustvarjata visoko tveganje revščine v starosti, zlasti za tiste s kratko delovno dobo. |
| --- | --- |

(11)

Velik delež delovno sposobnega prebivalstva ni udeležen na trgu dela. Eden glavnih razlogov za to je predčasna upokojitev, kar velja tudi za moške v najproduktivnejših letih. Predčasna upokojitev je mogoča kar pet let pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo, finančne spodbude za delo do te starosti (in še naprej) pa so šibke. Poleg tega so za pokojninski sistem značilne številne posebne določbe za določene kategorije delavcev in ugodne možnosti predčasne upokojitve za nekatere poklice. Zakonsko določeni upokojitveni starosti za moške in ženske se usklajujeta in se bosta povišali na 67 let, vendar postopoma. Trenutna in prihodnja ustreznost pokojnin sta nizki ter ustvarjata visoko tveganje revščine v starosti, zlasti za tiste s kratko delovno dobo.

| (12) | Težava v zvezi z visoko stopnjo neaktivnosti je še toliko večja zaradi visoke stopnje brezposelnosti, pri čemer nezadostna izraba potenciala delovne sile ovira rast. Eden glavnih razlogov za zaskrbljenost je še naprej brezposelnost mladih, kar kaže na pomanjkljivosti v izobraževalnem sistemu, poleg tega pa še obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti, spremljanja in ocenjevanja jamstva za mlade. Stopnje dolgotrajne brezposelnosti so se nedavno znižale, vendar so še vedno približno dvakrat višje od povprečja EU. Udeležba v vseživljenjskem učenju ostaja zelo nizka, in sicer zaradi premalo razvitega sistema izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

(12)

Težava v zvezi z visoko stopnjo neaktivnosti je še toliko večja zaradi visoke stopnje brezposelnosti, pri čemer nezadostna izraba potenciala delovne sile ovira rast. Eden glavnih razlogov za zaskrbljenost je še naprej brezposelnost mladih, kar kaže na pomanjkljivosti v izobraževalnem sistemu, poleg tega pa še obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti, spremljanja in ocenjevanja jamstva za mlade. Stopnje dolgotrajne brezposelnosti so se nedavno znižale, vendar so še vedno približno dvakrat višje od povprečja EU. Udeležba v vseživljenjskem učenju ostaja zelo nizka, in sicer zaradi premalo razvitega sistema izobraževanja odraslih.

| (13) | Pri porabi za socialno zaščito na prebivalca so regionalne razlike, obstajajo pa tudi nedoslednosti v zvezi z merili za upravičenost do sistemov splošne socialne zaščite in sistemov, ki se nanašajo na posebne kategorije. Poleg tega se le majhen delež skupnega proračuna za socialno zaščito porabi za nacionalno shemo minimalnega dohodka. To povzroča neučinkovitost in ne zagotavlja zadostne zaščite najrevnejšim. Pri reformi sistema socialne zaščite so nastale zamude pri konsolidaciji različnih ugodnosti in vzpostavitvi uradov „vse na enem mestu“ kot enotnih upravnih točk za zagotavljanje storitev socialne zaščite. |
| --- | --- |

(13)

Pri porabi za socialno zaščito na prebivalca so regionalne razlike, obstajajo pa tudi nedoslednosti v zvezi z merili za upravičenost do sistemov splošne socialne zaščite in sistemov, ki se nanašajo na posebne kategorije. Poleg tega se le majhen delež skupnega proračuna za socialno zaščito porabi za nacionalno shemo minimalnega dohodka. To povzroča neučinkovitost in ne zagotavlja zadostne zaščite najrevnejšim. Pri reformi sistema socialne zaščite so nastale zamude pri konsolidaciji različnih ugodnosti in vzpostavitvi uradov „vse na enem mestu“ kot enotnih upravnih točk za zagotavljanje storitev socialne zaščite.

| (14) | Funkcionalna porazdelitev pristojnosti javne uprave na centralno in lokalno raven je zapletena in sistem je razdrobljen. Dodelitev decentraliziranih upravnih funkcij ni v skladu s fiskalno zmogljivostjo pristojnih lokalnih enot. Zato so slednje zelo odvisne od transferjev centralne države, medtem ko pri zagotavljanju javnih storitev obstajajo znatne regionalne razlike. Razdrobljenost javne uprave negativno vpliva na zagotavljanje storitev, poslovno okolje in učinkovitost javnih odhodkov. Pri reformi javne uprave ni bilo bistvenega napredka. Uveden je bil pravni okvir za prostovoljno združitev enot lokalne države, vendar ni bilo spodbud za uporabo te možnosti. Racionalizacija sistema državnih agencij napreduje počasi. |
| --- | --- |

(14)

Funkcionalna porazdelitev pristojnosti javne uprave na centralno in lokalno raven je zapletena in sistem je razdrobljen. Dodelitev decentraliziranih upravnih funkcij ni v skladu s fiskalno zmogljivostjo pristojnih lokalnih enot. Zato so slednje zelo odvisne od transferjev centralne države, medtem ko pri zagotavljanju javnih storitev obstajajo znatne regionalne razlike. Razdrobljenost javne uprave negativno vpliva na zagotavljanje storitev, poslovno okolje in učinkovitost javnih odhodkov. Pri reformi javne uprave ni bilo bistvenega napredka. Uveden je bil pravni okvir za prostovoljno združitev enot lokalne države, vendar ni bilo spodbud za uporabo te možnosti. Racionalizacija sistema državnih agencij napreduje počasi.

| (15) | Plače v javnem sektorju so urejene z nedoslednimi določbami, ki jih uporabljajo javne institucije glede opredelitve zahtevnosti dela, dodatnih ugodnosti in dodatkov k plači. To omejuje državni nadzor nad plačno maso in negativno vpliva na učinkovitost javnega sektorja. Ker javni sektor predstavlja razmeroma velik delež vseh zaposlenih, je razvoj plač v tem sektorju pomemben tudi za širše gospodarstvo. |
| --- | --- |

(15)

Plače v javnem sektorju so urejene z nedoslednimi določbami, ki jih uporabljajo javne institucije glede opredelitve zahtevnosti dela, dodatnih ugodnosti in dodatkov k plači. To omejuje državni nadzor nad plačno maso in negativno vpliva na učinkovitost javnega sektorja. Ker javni sektor predstavlja razmeroma velik delež vseh zaposlenih, je razvoj plač v tem sektorju pomemben tudi za širše gospodarstvo.

| (16) | V gospodarstvu je zelo prisotno državno lastništvo podjetij. Pomanjkljivosti v upravljanju, vključno s pomanjkanjem ustreznega spremljanja uspešnosti, še naprej povzročajo precej nižjo dobičkonosnost podjetij v državni lasti glede na primerljiva zasebna podjetja, kar negativno vpliva na javne finance. Izdajanje delnic podjetij v državni lasti na borzi bi lahko pripomoglo k izboljšanju korporativnega upravljanja teh podjetij, predvsem s spodbujanjem mehanizmov poročanja in notranjega nadzora. V preteklem letu so ukrepi za prehod podjetij v državni lasti v zasebno lastništvo napredovali počasi. |
| --- | --- |

(16)

V gospodarstvu je zelo prisotno državno lastništvo podjetij. Pomanjkljivosti v upravljanju, vključno s pomanjkanjem ustreznega spremljanja uspešnosti, še naprej povzročajo precej nižjo dobičkonosnost podjetij v državni lasti glede na primerljiva zasebna podjetja, kar negativno vpliva na javne finance. Izdajanje delnic podjetij v državni lasti na borzi bi lahko pripomoglo k izboljšanju korporativnega upravljanja teh podjetij, predvsem s spodbujanjem mehanizmov poročanja in notranjega nadzora. V preteklem letu so ukrepi za prehod podjetij v državni lasti v zasebno lastništvo napredovali počasi.

| (17) | Pri okrevanju Hrvaške bi lahko imela pomembno vlogo nacionalna spodbujevalna banka HBOR (Hrvaška banka za obnovo in razvoj), ki je podjetje v državni lasti. Njene posojilne dejavnosti bi lahko znatno vplivale na spodbujanje naložb in hkrati obravnavale nedelovanje trga. Za obvladovanje tveganja, povezanega z njeno dejavnostjo, sta potrebna ustrezen regulativni okvir in trdno korporativno upravljanje, zlasti ker se vedno bolj ukvarja z neposrednimi posojili. |
| --- | --- |

(17)

Pri okrevanju Hrvaške bi lahko imela pomembno vlogo nacionalna spodbujevalna banka HBOR (Hrvaška banka za obnovo in razvoj), ki je podjetje v državni lasti. Njene posojilne dejavnosti bi lahko znatno vplivale na spodbujanje naložb in hkrati obravnavale nedelovanje trga. Za obvladovanje tveganja, povezanega z njeno dejavnostjo, sta potrebna ustrezen regulativni okvir in trdno korporativno upravljanje, zlasti ker se vedno bolj ukvarja z neposrednimi posojili.

| (18) | Eden od ukrepov za obravnavo navedenih izzivov je neodvisen pregled kakovosti sredstev kreditnega portfelja HBOR, ki ga organi načrtujejo za leto 2017. Do takrat je treba okrepiti mehanizme spremljanja in odgovornosti, ki se uporabljajo za HBOR. |
| --- | --- |

(18)

Eden od ukrepov za obravnavo navedenih izzivov je neodvisen pregled kakovosti sredstev kreditnega portfelja HBOR, ki ga organi načrtujejo za leto 2017. Do takrat je treba okrepiti mehanizme spremljanja in odgovornosti, ki se uporabljajo za HBOR.

| (19) | Stopnja črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov je bila nizka zaradi dejavnikov, kot so nezadostne upravne zmogljivosti, obremenjujoči postopki in omejeno število projektov, pripravljenih za izvedbo. |
| --- | --- |

(19)

Stopnja črpanja sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov je bila nizka zaradi dejavnikov, kot so nezadostne upravne zmogljivosti, obremenjujoči postopki in omejeno število projektov, pripravljenih za izvedbo.

| (20) | Hrvaško poslovno okolje še naprej trpi zaradi velikih pomanjkljivosti, ki negativno vplivajo na naložbeno ozračje. Hkrati ga še vedno ovirajo številne davkom podobne dajatve, ki se zaračunavajo podjetjem. Regulativno okolje za ponudnike storitev in regulirane poklice je še naprej omejevalno. Pri dostopu do nekaterih reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, vključno s pravnimi poklici in poklicem davčnega svetovalca, obstajajo omejitve. Hrvaška preučuje nujnost in sorazmernost teh omejitev, vendar prihaja do zamud pri sprejemanju ukrepov. Poleg tega regulirani poklici in podjetja trpijo zaradi velikega upravnega bremena. |
| --- | --- |

(20)

Hrvaško poslovno okolje še naprej trpi zaradi velikih pomanjkljivosti, ki negativno vplivajo na naložbeno ozračje. Hkrati ga še vedno ovirajo številne davkom podobne dajatve, ki se zaračunavajo podjetjem. Regulativno okolje za ponudnike storitev in regulirane poklice je še naprej omejevalno. Pri dostopu do nekaterih reguliranih poklicev in njihovem opravljanju, vključno s pravnimi poklici in poklicem davčnega svetovalca, obstajajo omejitve. Hrvaška preučuje nujnost in sorazmernost teh omejitev, vendar prihaja do zamud pri sprejemanju ukrepov. Poleg tega regulirani poklici in podjetja trpijo zaradi velikega upravnega bremena.

| (21) | Na poslovno okolje negativno vplivata tudi regulativna nestabilnost in slabo mnenje o kakovosti zakonodaje. Pravosodni sistem in zlasti gospodarska sodišča se soočajo z izzivi, kot so dolgi postopki, veliki zaostanki in nedosledna sodna praksa, ki ovirajo njihovo kakovost in učinkovitost. Sistemi IKT so slabo razviti, zlasti kar zadeva komunikacijo s strankami v sodnih postopkih in elektronsko dostavo sodnih dokumentov. |
| --- | --- |

(21)

Na poslovno okolje negativno vplivata tudi regulativna nestabilnost in slabo mnenje o kakovosti zakonodaje. Pravosodni sistem in zlasti gospodarska sodišča se soočajo z izzivi, kot so dolgi postopki, veliki zaostanki in nedosledna sodna praksa, ki ovirajo njihovo kakovost in učinkovitost. Sistemi IKT so slabo razviti, zlasti kar zadeva komunikacijo s strankami v sodnih postopkih in elektronsko dostavo sodnih dokumentov.

| (22) | Reševanje slabih posojil je ključnega pomena pri odpravi presežka dolga v gospodarstvu. V zvezi s tem so bili sprejeti pomembni ukrepi z okrepitvijo okvirov o insolvenčnem in predinsolvenčnem postopku za podjetja ter sprejetjem postopka v primeru insolventnosti fizičnih oseb. Vpliv novih okvirov je treba pozorno spremljati. Vendar hitro reševanje slabih bančnih posojil še naprej ovira pravna negotovost pri davčni obravnavi odpisov. |
| --- | --- |

(22)

Reševanje slabih posojil je ključnega pomena pri odpravi presežka dolga v gospodarstvu. V zvezi s tem so bili sprejeti pomembni ukrepi z okrepitvijo okvirov o insolvenčnem in predinsolvenčnem postopku za podjetja ter sprejetjem postopka v primeru insolventnosti fizičnih oseb. Vpliv novih okvirov je treba pozorno spremljati. Vendar hitro reševanje slabih bančnih posojil še naprej ovira pravna negotovost pri davčni obravnavi odpisov.

| (23) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Hrvaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5. |
| --- | --- |

(23)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Hrvaške in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Hrvaška prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Hrvaškem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 do 5.

| (24) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(24)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje (4) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (25) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 – |
| --- | --- |

(25)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in konvergenčni program. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih 1 do 5 –

PRIPOROČA, da Hrvaška v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016. Nato v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Uporabi kakršne koli nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Do septembra 2016 okrepi numerična fiskalna pravila ter neodvisnost in mandat komisije za fiskalno politiko. Do konca leta 2016 izboljša proračunsko načrtovanje in okrepi večletni proračunski okvir. Do konca leta 2016 začne reformo periodične obdavčitve nepremičnin. Okrepi okvir za upravljanje javnega dolga. Sprejme in začne izvajati strategijo upravljanja dolga za obdobje 2016–2018. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016. Nato v letu 2017 doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Uporabi kakršne koli nepričakovane prihodke za hitrejše zmanjševanje deleža dolga sektorja država. Do septembra 2016 okrepi numerična fiskalna pravila ter neodvisnost in mandat komisije za fiskalno politiko. Do konca leta 2016 izboljša proračunsko načrtovanje in okrepi večletni proračunski okvir. Do konca leta 2016 začne reformo periodične obdavčitve nepremičnin. Okrepi okvir za upravljanje javnega dolga. Sprejme in začne izvajati strategijo upravljanja dolga za obdobje 2016–2018.

| 2. | Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za odvračanje od predčasne upokojitve, pospeši prehod na višjo zakonsko določeno upokojitveno starost in uskladi zakonske določbe o pokojninah, ki veljajo za določene kategorije oseb, s pravili splošnega sistema. Zagotovi ustrezne ukrepe za izpopolnjevanje in prekvalificiranje za povečanje zaposljivosti delovno sposobnega prebivalstva, s posebnim poudarkom na nizkokvalificiranih in dolgotrajno brezposelnih osebah. Konsolidira prejemke socialne zaščite, vključno s posebnimi shemami, z uskladitvijo meril za upravičenost in povezovanjem njihovega upravljanja ter nameni največ podpore tistim, ki jo najbolj potrebujejo. |
| --- | --- |

2.

Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za odvračanje od predčasne upokojitve, pospeši prehod na višjo zakonsko določeno upokojitveno starost in uskladi zakonske določbe o pokojninah, ki veljajo za določene kategorije oseb, s pravili splošnega sistema. Zagotovi ustrezne ukrepe za izpopolnjevanje in prekvalificiranje za povečanje zaposljivosti delovno sposobnega prebivalstva, s posebnim poudarkom na nizkokvalificiranih in dolgotrajno brezposelnih osebah. Konsolidira prejemke socialne zaščite, vključno s posebnimi shemami, z uskladitvijo meril za upravičenost in povezovanjem njihovega upravljanja ter nameni največ podpore tistim, ki jo najbolj potrebujejo.

| 3. | Do konca leta 2016 začne zmanjševati razdrobljenost in izboljševati funkcionalno porazdelitev pristojnosti v javni upravi, da se izboljša učinkovitost in zmanjšajo teritorialne razlike pri zagotavljanju javnih storitev. Ob posvetovanju s socialnimi partnerji uskladi okvire za določanje plač v javni upravi in za javne storitve. Nadaljuje postopek odprodaje državnih sredstev in okrepi spremljanje uspešnosti podjetij v državni lasti in odgovornosti upravnih odborov, med drugim z nadaljnjim izdajanjem delnic podjetij v državni lasti na borzi. |
| --- | --- |

3.

Do konca leta 2016 začne zmanjševati razdrobljenost in izboljševati funkcionalno porazdelitev pristojnosti v javni upravi, da se izboljša učinkovitost in zmanjšajo teritorialne razlike pri zagotavljanju javnih storitev. Ob posvetovanju s socialnimi partnerji uskladi okvire za določanje plač v javni upravi in za javne storitve. Nadaljuje postopek odprodaje državnih sredstev in okrepi spremljanje uspešnosti podjetij v državni lasti in odgovornosti upravnih odborov, med drugim z nadaljnjim izdajanjem delnic podjetij v državni lasti na borzi.

| 4. | Znatno zmanjša davkom podobne dajatve. Odpravi neupravičene regulativne omejitve, ki ovirajo dostop do reguliranih poklicev in njihovo opravljanje. Zmanjša upravno breme za podjetja. |
| --- | --- |

4.

Znatno zmanjša davkom podobne dajatve. Odpravi neupravičene regulativne omejitve, ki ovirajo dostop do reguliranih poklicev in njihovo opravljanje. Zmanjša upravno breme za podjetja.

| 5. | Sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti pravosodnega sistema na gospodarskih in upravnih sodiščih. Olajša reševanje slabih posojil, zlasti z izboljšanjem davčne obravnave reševanja slabih posojil. |
| --- | --- |

5.

Sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti pravosodnega sistema na gospodarskih in upravnih sodiščih. Olajša reševanje slabih posojil, zlasti z izboljšanjem davčne obravnave reševanja slabih posojil.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

4

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/101

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Luksemburga za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Luksemburga za leto 2016

(2016/C 299/24)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburga ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Luksemburg bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburga ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Luksemburg bi moral kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Luksemburg je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Luksemburga pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Luksemburg je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Luksemburga pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njegovih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Luksemburg je 29. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Luksemburg je 29. aprila 2016 predložil nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje, da bo v letu 2017 dosegla uravnotežen proračun, nato pa manjše presežke, ki bodo do leta 2020 dosegli 0,4 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. Vendar Luksemburg v svojem programu stabilnosti napoveduje, da se bo srednjeročni proračunski cilj s strukturnega presežka v višini 0,5 % BDP do leta 2016 spremenil v strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP od leta 2017 dalje. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP postopoma povečal na 23,5 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, ki podpira te proračunske napovedi, je verjeten, razen za leti 2017 in 2018, za kateri je ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi se strukturni presežek v letu 2016 znižal na 1,4 % BDP, v letu 2017 pa nadalje na 0,3 % BDP, s čimer bi ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi se ocenili glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja, upoštevajoč potrebo po zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti na področju pokojnin. Svet na podlagi svoje ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Za Luksemburg trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. V programu stabilnosti za leto 2016 vlada načrtuje, da bo v letu 2017 dosegla uravnotežen proračun, nato pa manjše presežke, ki bodo do leta 2020 dosegli 0,4 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj bo še naprej izpolnjen v celotnem obdobju programa. Vendar Luksemburg v svojem programu stabilnosti napoveduje, da se bo srednjeročni proračunski cilj s strukturnega presežka v višini 0,5 % BDP do leta 2016 spremenil v strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP od leta 2017 dalje. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP postopoma povečal na 23,5 % BDP v letu 2020. Makroekonomski scenarij, ki podpira te proračunske napovedi, je verjeten, razen za leti 2017 in 2018, za kateri je ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi se strukturni presežek v letu 2016 znižal na 1,4 % BDP, v letu 2017 pa nadalje na 0,3 % BDP, s čimer bi ostal nad srednjeročnim proračunskim ciljem. Morebitni prihodnji odkloni bi se ocenili glede na zahtevo po ohranitvi strukturnega salda v višini srednjeročnega proračunskega cilja, upoštevajoč potrebo po zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti na področju pokojnin. Svet na podlagi svoje ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Luksemburški organi so napovedali glavne usmeritve celovite davčne reforme, ki naj bi začela veljati leta 2017. Reforma predvideva spremembe zlasti na področju neposrednega obdavčenja, tako za posameznike kot za družbe. Njen cilj je postopno znižanje stopnje davka od dohodka pravnih oseb (da bi se povečala konkurenčnost) in večja progresivnost dohodnine (s ciljem povečati pravičnost). Zaradi rasti nekaterih davčnih odhodkov, zlasti v zvezi s stanovanji, obstaja nevarnost skrčenja davčne osnove. Tudi nekateri mednarodni dogodki bi lahko vplivali na oblikovanje luksemburškega davčnega sistema, pri čemer izpostavljajo krhkost vsaj dela davčnih prihodkov. Za zagotovitev njihove predvidljivosti bi bilo treba dodatno razširiti davčno osnovo, zlasti z revizijo trenutno nizke obdavčitve stanovanjskih nepremičnin in intenzivnejšo uporabo alternativnih virov, vključno z okoljskimi davki. V zvezi s tem razveljavitev posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine omogoča določeno razširitev osnove za davek od dohodkov pravnih oseb. V okviru evropskega semestra se bosta še naprej pozorno spremljala sprejemanje in izvajanje davčnih reform. |
| --- | --- |

(6)

Luksemburški organi so napovedali glavne usmeritve celovite davčne reforme, ki naj bi začela veljati leta 2017. Reforma predvideva spremembe zlasti na področju neposrednega obdavčenja, tako za posameznike kot za družbe. Njen cilj je postopno znižanje stopnje davka od dohodka pravnih oseb (da bi se povečala konkurenčnost) in večja progresivnost dohodnine (s ciljem povečati pravičnost). Zaradi rasti nekaterih davčnih odhodkov, zlasti v zvezi s stanovanji, obstaja nevarnost skrčenja davčne osnove. Tudi nekateri mednarodni dogodki bi lahko vplivali na oblikovanje luksemburškega davčnega sistema, pri čemer izpostavljajo krhkost vsaj dela davčnih prihodkov. Za zagotovitev njihove predvidljivosti bi bilo treba dodatno razširiti davčno osnovo, zlasti z revizijo trenutno nizke obdavčitve stanovanjskih nepremičnin in intenzivnejšo uporabo alternativnih virov, vključno z okoljskimi davki. V zvezi s tem razveljavitev posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine omogoča določeno razširitev osnove za davek od dohodkov pravnih oseb. V okviru evropskega semestra se bosta še naprej pozorno spremljala sprejemanje in izvajanje davčnih reform.

| (7) | Luksemburški organi so si ob upoštevanju tveganj, povezanih z močno odvisnostjo od finančnega sektorja, prizadevali za večjo diverzifikacijo gospodarstva. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspešna diverzifikacija gospodarstva Luksemburga je torej v veliki meri odvisna od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. K diverzifikaciji gospodarstva bi prav tako lahko pripomogla nadaljnja širitev sicer že uspešnega sektorja nefinančnih storitev. Z zmanjšanjem ali odpravo obstoječih ovir za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj, bi država sprostila potencial za inovacije in prispevala k diverzifikaciji. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne. Ohranjanje visoke ravni naložb je ključnega pomena za ohranitev obetov za rast. Analiza v poročilu o državi kaže, da je Luksemburg država z najbolj omejevalnimi predpisi v Uniji za ustanavljanje na področju poslovnih storitev in trgovine na drobno. Glavne omejitve zadevajo zahteve glede lastništva, glasovalne pravice in multidisciplinarne omejitve v sektorju poslovnih storitev ter zahteve za poslovanje in ustanavljanje v maloprodajnem sektorju. |
| --- | --- |

(7)

Luksemburški organi so si ob upoštevanju tveganj, povezanih z močno odvisnostjo od finančnega sektorja, prizadevali za večjo diverzifikacijo gospodarstva. Glede na visoko raven stroškov dela v državi so dejavnosti z višjo dodano vrednostjo tiste, ki ponujajo možnosti za sprostitev alternativnih virov rasti. Uspešna diverzifikacija gospodarstva Luksemburga je torej v veliki meri odvisna od sektorjev, ki so manj občutljivi na ravni stroškov dela. Večinoma temeljijo na raziskavah in inovacijah, ki so intenzivne tako tehnološko kot glede uporabe znanja. K diverzifikaciji gospodarstva bi prav tako lahko pripomogla nadaljnja širitev sicer že uspešnega sektorja nefinančnih storitev. Z zmanjšanjem ali odpravo obstoječih ovir za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj, bi država sprostila potencial za inovacije in prispevala k diverzifikaciji. Medtem ko so javne naložbe nad povprečjem euroobmočja, pa so zasebne naložbe premalo uspešne. Ohranjanje visoke ravni naložb je ključnega pomena za ohranitev obetov za rast. Analiza v poročilu o državi kaže, da je Luksemburg država z najbolj omejevalnimi predpisi v Uniji za ustanavljanje na področju poslovnih storitev in trgovine na drobno. Glavne omejitve zadevajo zahteve glede lastništva, glasovalne pravice in multidisciplinarne omejitve v sektorju poslovnih storitev ter zahteve za poslovanje in ustanavljanje v maloprodajnem sektorju.

| (8) | Stalna rast cen stanovanj v zadnjih desetletjih ter pričakovana močna demografska in zaposlitvena dinamika v prihodnjih letih bi lahko postali ovira za predvideno povečanje prebivalstva in delovne sile. Ta obet je še toliko bolj verjeten, saj je gospodarstvo v veliki meri odvisno od vložka visokokvalificiranih delavcev iz sosednjih držav, ki predstavljajo približno tretjino vseh zaposlitev. Dinamičnost cen stanovanjskih nepremičnin je posledica neusklajenosti med povpraševanjem in ponudbo, zlasti pa pomanjkanja razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanj. Nezadostna razpoložljivost zemljišč za nove gradnje in neoptimalna upravna uspešnost pri postopkih za izdajo gradbenih dovoljenj ovirata prožnost ponudbe stanovanj. Verjetno je, da se bo zaradi toge stanovanjske ponudbe pomemben del davčnih olajšav, ki so na voljo v okviru sedanjih politik, prav tako prelil v cene stanovanj. Okrepiti bi bilo mogoče tudi prizadevanja za zagotavljanje socialnih stanovanj po dostopnih cenah. Sedanji stanovanjski trg gospodinjstev ne le odvrača od prebivanja v Luksemburgu, temveč tudi povečuje problem prometnih zastojev in onesnaževanja. Nove demografske projekcije iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2015 še povečujejo pritisk na odpravljanje ozkih grl za naložbe na prometnem in stanovanjskem področju, morale pa bi se odražati v štirih prihodnjih sektorskih načrtih za stanovanjske površine, prometne površine, gospodarske cone in zelene površine. |
| --- | --- |

(8)

Stalna rast cen stanovanj v zadnjih desetletjih ter pričakovana močna demografska in zaposlitvena dinamika v prihodnjih letih bi lahko postali ovira za predvideno povečanje prebivalstva in delovne sile. Ta obet je še toliko bolj verjeten, saj je gospodarstvo v veliki meri odvisno od vložka visokokvalificiranih delavcev iz sosednjih držav, ki predstavljajo približno tretjino vseh zaposlitev. Dinamičnost cen stanovanjskih nepremičnin je posledica neusklajenosti med povpraševanjem in ponudbo, zlasti pa pomanjkanja razpoložljivih in cenovno dostopnih stanovanj. Nezadostna razpoložljivost zemljišč za nove gradnje in neoptimalna upravna uspešnost pri postopkih za izdajo gradbenih dovoljenj ovirata prožnost ponudbe stanovanj. Verjetno je, da se bo zaradi toge stanovanjske ponudbe pomemben del davčnih olajšav, ki so na voljo v okviru sedanjih politik, prav tako prelil v cene stanovanj. Okrepiti bi bilo mogoče tudi prizadevanja za zagotavljanje socialnih stanovanj po dostopnih cenah. Sedanji stanovanjski trg gospodinjstev ne le odvrača od prebivanja v Luksemburgu, temveč tudi povečuje problem prometnih zastojev in onesnaževanja. Nove demografske projekcije iz poročila o staranju prebivalstva za leto 2015 še povečujejo pritisk na odpravljanje ozkih grl za naložbe na prometnem in stanovanjskem področju, morale pa bi se odražati v štirih prihodnjih sektorskih načrtih za stanovanjske površine, prometne površine, gospodarske cone in zelene površine.

| (9) | Gibanje plač v nekaterih sektorjih morda ni v skladu z razvojem produktivnosti, kar bi lahko oviralo uspešno diverzifikacijo gospodarstva. To še bolj omejuje nabor ciljnih sektorjev, in sicer zlasti na tiste z visoko dodano vrednostjo. V zadnjem desetletju so stroški dela na enoto v Luksemburgu rasli hitreje kot v večini držav članic euroobmočja. Samodejna indeksacija plač v celotnem gospodarstvu igra vlogo pri omejevanju razlike v plačah med sektorji in bi lahko preprečila upoštevanje razlik v produktivnosti dela. Vendar je dolgotrajna nizka inflacija odložila sprožitev samodejne prilagoditve plač in prispevala k njihovi zmerni rasti. Ob šibki rasti plač in porastu proizvodnje so se izgube stroškovne konkurenčnosti zmanjšale. V zvezi s tem je nujno treba spremljati razvoj plač. |
| --- | --- |

(9)

Gibanje plač v nekaterih sektorjih morda ni v skladu z razvojem produktivnosti, kar bi lahko oviralo uspešno diverzifikacijo gospodarstva. To še bolj omejuje nabor ciljnih sektorjev, in sicer zlasti na tiste z visoko dodano vrednostjo. V zadnjem desetletju so stroški dela na enoto v Luksemburgu rasli hitreje kot v večini držav članic euroobmočja. Samodejna indeksacija plač v celotnem gospodarstvu igra vlogo pri omejevanju razlike v plačah med sektorji in bi lahko preprečila upoštevanje razlik v produktivnosti dela. Vendar je dolgotrajna nizka inflacija odložila sprožitev samodejne prilagoditve plač in prispevala k njihovi zmerni rasti. Ob šibki rasti plač in porastu proizvodnje so se izgube stroškovne konkurenčnosti zmanjšale. V zvezi s tem je nujno treba spremljati razvoj plač.

| (10) | Obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva dolgoročno še naprej predstavljajo tveganje, zlasti glede stroškov pokojnin. Luksemburg je z omejevanjem predčasnega upokojevanja dosegel omejen napredek pri zmanjševanju vrzeli med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo. Julija 2015 je bil parlamentu predložen osnutek zakona o spremembi programov predčasnega upokojevanja. Vendar bo država, medtem ko bo en program odpravila, olajšala pogoje za dostop do drugih programov predčasnega upokojevanja. Julija 2015 je bil sprejet zakon o ponovni razvrstitvi za delo nezmožnih delavcev, uporablja pa se od 1. januarja 2016. Zakon je povečal možnosti za delo nezmožnih delavcev, da ostanejo na trgu dela, in posledično pomeni zmanjšanje števila oseb, ki se predčasno upokojujejo. Predčasno upokojevanje je še vedno zelo razširjeno, spodbude za daljšo delovno aktivnost pa so omejene. Država še vedno nima celotne strategije o starostni politiki, na podlagi katere bi starejši delavci ostali zaposleni dlje in bi se jim zagotavljale spodbude in znanja, da bi se vrnili na delo. Parlament še vedno razpravlja o „paktu o starosti“, katerega namen je podjetja z več kot 150 zaposlenimi spodbuditi k zadržanju starejših delavcev. |
| --- | --- |

(10)

Obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva dolgoročno še naprej predstavljajo tveganje, zlasti glede stroškov pokojnin. Luksemburg je z omejevanjem predčasnega upokojevanja dosegel omejen napredek pri zmanjševanju vrzeli med zakonsko določeno in dejansko upokojitveno starostjo. Julija 2015 je bil parlamentu predložen osnutek zakona o spremembi programov predčasnega upokojevanja. Vendar bo država, medtem ko bo en program odpravila, olajšala pogoje za dostop do drugih programov predčasnega upokojevanja. Julija 2015 je bil sprejet zakon o ponovni razvrstitvi za delo nezmožnih delavcev, uporablja pa se od 1. januarja 2016. Zakon je povečal možnosti za delo nezmožnih delavcev, da ostanejo na trgu dela, in posledično pomeni zmanjšanje števila oseb, ki se predčasno upokojujejo. Predčasno upokojevanje je še vedno zelo razširjeno, spodbude za daljšo delovno aktivnost pa so omejene. Država še vedno nima celotne strategije o starostni politiki, na podlagi katere bi starejši delavci ostali zaposleni dlje in bi se jim zagotavljale spodbude in znanja, da bi se vrnili na delo. Parlament še vedno razpravlja o „paktu o starosti“, katerega namen je podjetja z več kot 150 zaposlenimi spodbuditi k zadržanju starejših delavcev.

| (11) | V skladu s pokojninsko reformo iz leta 2012 je treba vsakih pet let po sprejetju reforme izvesti spremljanje in oceno vzdržnosti pokojninskega sistema. Vlada je potrdila svojo namero, da bo oceno namesto leta 2017, kot je bilo prvotno načrtovano, predčasno izvedla leta 2016, ustanovila pa je tudi delovno skupino za pokojnine, ki je zadolžena za izvedbo ocenjevanja. Pri povezovanju zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo, kar je Svet že priporočil, ni bilo nobenega napredka. Luksemburg je edina država članica, ki za obdobje 2013–2060 ni določila nobenega nadaljnjega zvišanja zakonsko določene upokojitvene starosti za redno in predčasno upokojitev. V poročilu o staranju za leto 2015 je napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, popravljeno navzdol, vendar je to spremembo mogoče razložiti skoraj izključno kot posledico ugodnejših projekcij demografskih gibanj, saj država ni sprejela nobenih novih reform. Tudi po popravku pa napovedano povečanje odhodkov za pokojnine ostaja najvišje v Uniji. Poleg tega se Luksemburg sooča s tveganji, povezanimi s pričakovanim povečanjem odhodkov za dolgotrajno oskrbo, ki je, izraženo v deležu BDP, med najvišjimi od vseh držav članic. To pa se zdi, da je posledica najvišjega predvidenega povečanja deleža vzdrževanega prebivalstva v Uniji do leta 2060. Država je opravila tudi pripravljalno delo za reformo za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti zavarovanja za dolgotrajno oskrbo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s pokojninsko reformo iz leta 2012 je treba vsakih pet let po sprejetju reforme izvesti spremljanje in oceno vzdržnosti pokojninskega sistema. Vlada je potrdila svojo namero, da bo oceno namesto leta 2017, kot je bilo prvotno načrtovano, predčasno izvedla leta 2016, ustanovila pa je tudi delovno skupino za pokojnine, ki je zadolžena za izvedbo ocenjevanja. Pri povezovanju zakonsko določene upokojitvene starosti s pričakovano življenjsko dobo, kar je Svet že priporočil, ni bilo nobenega napredka. Luksemburg je edina država članica, ki za obdobje 2013–2060 ni določila nobenega nadaljnjega zvišanja zakonsko določene upokojitvene starosti za redno in predčasno upokojitev. V poročilu o staranju za leto 2015 je napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, popravljeno navzdol, vendar je to spremembo mogoče razložiti skoraj izključno kot posledico ugodnejših projekcij demografskih gibanj, saj država ni sprejela nobenih novih reform. Tudi po popravku pa napovedano povečanje odhodkov za pokojnine ostaja najvišje v Uniji. Poleg tega se Luksemburg sooča s tveganji, povezanimi s pričakovanim povečanjem odhodkov za dolgotrajno oskrbo, ki je, izraženo v deležu BDP, med najvišjimi od vseh držav članic. To pa se zdi, da je posledica najvišjega predvidenega povečanja deleža vzdrževanega prebivalstva v Uniji do leta 2060. Država je opravila tudi pripravljalno delo za reformo za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti zavarovanja za dolgotrajno oskrbo.

| (12) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Luksemburgu, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(12)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Luksemburga in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Luksemburg prejel v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Luksemburgu, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2.

| (13) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti in meni (5), da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast – |
| --- | --- |

(13)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti in meni (5), da bo Luksemburg izpolnjeval določbe Pakta za stabilnost in rast –

PRIPOROČA, da Luksemburg v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih pokojnin z dvigom dejanske upokojitvene starosti, omejevanjem predčasnega upokojevanja, povečanjem spodbud za daljšo delovno aktivnost in z uskladitvijo zakonsko določene upokojitvene starosti s spremembami pričakovane življenjske dobe. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi dolgoročno vzdržnost javnih pokojnin z dvigom dejanske upokojitvene starosti, omejevanjem predčasnega upokojevanja, povečanjem spodbud za daljšo delovno aktivnost in z uskladitvijo zakonsko določene upokojitvene starosti s spremembami pričakovane življenjske dobe.

| 2. | Odstrani ovire za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj v sektorju poslovnih storitev. Odpravi ozka grla, ki ovirajo stanovanjske naložbe. |
| --- | --- |

2.

Odstrani ovire za naložbe in inovacije, ki omejujejo gospodarski razvoj v sektorju poslovnih storitev. Odpravi ozka grla, ki ovirajo stanovanjske naložbe.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/105

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Malte za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Malte za leto 2016

(2016/C 299/25)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malte ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Malta bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Malte ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Malta bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Malto za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Malto za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Malte pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020.

| (3) | Malta je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Malta je 15. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Malto trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo izboljšal na presežek v višini 0,1 % BDP do leta 2019. Strukturni saldo se bo postopno izboljšal, tako da bo Malta do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, in sicer strukturno uravnotežen proračunski položaj. V skladu s programom stabilnosti naj bi se delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 62,6 %, v letu 2019 pa na 55,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za obdobje 2017–2019 pa previden. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja veliko tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016 skupaj, do katerega je prišlo predvsem zaradi odklona v letu 2015, kar je treba popraviti v letu 2016, politike v letu 2017 pa morajo ostati nespremenjene. Odklon iz leta 2015 je mogoče delno razložiti z nenadnim povečanjem naložb, ki je bilo v veliki meri posledica izjemno visoke porabe sredstev EU v obdobju do zaključka programskega obdobja 2007–2013. Za zmanjšanje odklona v dveletnem obdobju 2015–2016 program stabilnosti za leto 2016 vključuje dodatne ukrepe za leto 2016, ki jih še ni bilo mogoče vključiti v pomladansko napoved Komisije za leto 2016. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju primarnih odhodkov (za 0,16 % BDP), zlasti na področjih sredstev za zaposlene, vmesne porabe in kapitalskih transferjev. Poleg tega so se ocene nekaterih ukrepov na strani prihodkov za obdobje 2016–2019 revidirale tako, da odražajo najnovejše podatke ter dejanski učinek ukrepov za leto 2015. Skupaj ti ukrepi vplivajo na neto učinek zmanjšanja primanjkljaja za 0,2 % BDP. V primerjavi z napovedjo Komisije bi upoštevanje teh ukrepov izboljšalo strukturni napor, steber strukturnega salda pa bi kazal na določen odklon v povprečju za dveletno obdobje 2015–2016, pri čemer bi ostalo tveganje znatnega odklona v letu 2017. Napoveduje se, da bo Malta v letih 2016 in 2017 izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Malta ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Za Malto trenutno veljajo preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter določbe glede dolga. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje, da se bo nominalni saldo izboljšal na presežek v višini 0,1 % BDP do leta 2019. Strukturni saldo se bo postopno izboljšal, tako da bo Malta do leta 2019 dosegla svoj srednjeročni proračunski cilj, in sicer strukturno uravnotežen proračunski položaj. V skladu s programom stabilnosti naj bi se delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 62,6 %, v letu 2019 pa na 55,5 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je za leto 2016 verjeten, za obdobje 2017–2019 pa previden. Vendar potrebni ukrepi za podporo načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2017 naprej niso bili dovolj podrobno opredeljeni. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja veliko tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja v letih 2015 in 2016 skupaj, do katerega je prišlo predvsem zaradi odklona v letu 2015, kar je treba popraviti v letu 2016, politike v letu 2017 pa morajo ostati nespremenjene. Odklon iz leta 2015 je mogoče delno razložiti z nenadnim povečanjem naložb, ki je bilo v veliki meri posledica izjemno visoke porabe sredstev EU v obdobju do zaključka programskega obdobja 2007–2013. Za zmanjšanje odklona v dveletnem obdobju 2015–2016 program stabilnosti za leto 2016 vključuje dodatne ukrepe za leto 2016, ki jih še ni bilo mogoče vključiti v pomladansko napoved Komisije za leto 2016. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju primarnih odhodkov (za 0,16 % BDP), zlasti na področjih sredstev za zaposlene, vmesne porabe in kapitalskih transferjev. Poleg tega so se ocene nekaterih ukrepov na strani prihodkov za obdobje 2016–2019 revidirale tako, da odražajo najnovejše podatke ter dejanski učinek ukrepov za leto 2015. Skupaj ti ukrepi vplivajo na neto učinek zmanjšanja primanjkljaja za 0,2 % BDP. V primerjavi z napovedjo Komisije bi upoštevanje teh ukrepov izboljšalo strukturni napor, steber strukturnega salda pa bi kazal na določen odklon v povprečju za dveletno obdobje 2015–2016, pri čemer bi ostalo tveganje znatnega odklona v letu 2017. Napoveduje se, da bo Malta v letih 2016 in 2017 izpolnila merila glede zmanjšanja dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Malta ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (6) | Dolgoročna vzdržnost javnih financ Malte še vedno predstavlja izziv. To je v glavnem zaradi proračunskega vpliva stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, na proračun, na primer v zdravstvenem varstvu, dolgotrajni oskrbi in pokojninah. Pokojninski sistem se sooča z dvojnim izzivom, in sicer z doseganjem vzdržnosti ter hkratnim zagotavljanjem ustreznih pokojninskih prejemkov. Odhodki za pokojnine so bili v letu 2013 nižji od povprečja EU, in sicer so znašali 9,6 % BDP, vendar naj bi se po napovedih do leta 2060 zvišali na 12,8 %, kar je med najvišjimi v Uniji. Vlada je marca 2016 sprejela več ukrepov za zagotovitev vzdržnosti in ustreznosti pokojninskega sistema, vendar proračunski vpliv še ni bil ocenjen. Za izboljšanje ustreznosti sistema in njegovo razširitev je minimalna nacionalna pokojnina, za katero se plačujejo prispevki, v letu 2016 še naprej rasla, da bi do leta 2027 dosegla 60 % mediane dohodka. Uspešnost reforme bo odvisna od ohranjanja zaposljivosti starejših generacij. Poleg pokojnin naj bi se javni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo povečevali hitreje od povprečja EU, ki znaša 2,1 % oziroma 1,2 % BDP. Organi so sprejeli strategijo nacionalnega zdravstvenega sistema in izvajajo pregled porabe v zdravstvenem varstvu z namenom izboljšanja učinkovitosti odhodkov. Vendar mora do prihrankov na podlagi teh prizadevanj še priti. Vzdržnost bi dolgoročno imela koristi od uporabe morebitnih prihrankov pri obravnavanju napovedane rasti odhodkov. |
| --- | --- |

(6)

Dolgoročna vzdržnost javnih financ Malte še vedno predstavlja izziv. To je v glavnem zaradi proračunskega vpliva stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, na proračun, na primer v zdravstvenem varstvu, dolgotrajni oskrbi in pokojninah. Pokojninski sistem se sooča z dvojnim izzivom, in sicer z doseganjem vzdržnosti ter hkratnim zagotavljanjem ustreznih pokojninskih prejemkov. Odhodki za pokojnine so bili v letu 2013 nižji od povprečja EU, in sicer so znašali 9,6 % BDP, vendar naj bi se po napovedih do leta 2060 zvišali na 12,8 %, kar je med najvišjimi v Uniji. Vlada je marca 2016 sprejela več ukrepov za zagotovitev vzdržnosti in ustreznosti pokojninskega sistema, vendar proračunski vpliv še ni bil ocenjen. Za izboljšanje ustreznosti sistema in njegovo razširitev je minimalna nacionalna pokojnina, za katero se plačujejo prispevki, v letu 2016 še naprej rasla, da bi do leta 2027 dosegla 60 % mediane dohodka. Uspešnost reforme bo odvisna od ohranjanja zaposljivosti starejših generacij. Poleg pokojnin naj bi se javni odhodki za zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo povečevali hitreje od povprečja EU, ki znaša 2,1 % oziroma 1,2 % BDP. Organi so sprejeli strategijo nacionalnega zdravstvenega sistema in izvajajo pregled porabe v zdravstvenem varstvu z namenom izboljšanja učinkovitosti odhodkov. Vendar mora do prihrankov na podlagi teh prizadevanj še priti. Vzdržnost bi dolgoročno imela koristi od uporabe morebitnih prihrankov pri obravnavanju napovedane rasti odhodkov.

| (7) | Izvedene so bile znatne naložbe, vendar so rezultati izobraževanj in usposabljanj še vedno pod zastavljenim ciljem. To vpliva na kakovost ponudbe delovne sile in stopnjo udeležbe na trgu dela. Stopnja izobrazbe delovne sile na Malti je še vedno med najnižjimi v Uniji. Malta izvaja celovito strategijo za vseživljenjsko učenje, vendar je udeležba v programih vseživljenjskega učenja še vedno omejena, zlasti med tistimi z nizko izobrazbo. Izzivi na tem področju vključujejo ciljno usmerjeno ozaveščanje, boljši dostop do usposabljanja ter partnerstva med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter delodajalci. Leta 2015 je bilo sprejeto pravno obvestilo o ustanovitvi inštituta za stalno strokovno izpopolnjevanje učiteljev (inštitut za izobraževanje). Glavni cilji inštituta so: (i) učiteljem zagotoviti spretnosti, ki jih potrebujejo pri svojih vsakodnevnih poklicnih dejavnostih; (ii) delovati kot vozlišče za učitelje, da se srečujejo in izmenjajo izkušnje, ter (iii) spodbujati vodenje izobraževanja. Inštitut začenja delovati, postal pa naj bi glavna gonilna sila pri obravnavanju potreb po strokovnem izpopolnjevanju učiteljev. Napredek na tem področju bo treba spremljati. |
| --- | --- |

(7)

Izvedene so bile znatne naložbe, vendar so rezultati izobraževanj in usposabljanj še vedno pod zastavljenim ciljem. To vpliva na kakovost ponudbe delovne sile in stopnjo udeležbe na trgu dela. Stopnja izobrazbe delovne sile na Malti je še vedno med najnižjimi v Uniji. Malta izvaja celovito strategijo za vseživljenjsko učenje, vendar je udeležba v programih vseživljenjskega učenja še vedno omejena, zlasti med tistimi z nizko izobrazbo. Izzivi na tem področju vključujejo ciljno usmerjeno ozaveščanje, boljši dostop do usposabljanja ter partnerstva med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje ter delodajalci. Leta 2015 je bilo sprejeto pravno obvestilo o ustanovitvi inštituta za stalno strokovno izpopolnjevanje učiteljev (inštitut za izobraževanje). Glavni cilji inštituta so: (i) učiteljem zagotoviti spretnosti, ki jih potrebujejo pri svojih vsakodnevnih poklicnih dejavnostih; (ii) delovati kot vozlišče za učitelje, da se srečujejo in izmenjajo izkušnje, ter (iii) spodbujati vodenje izobraževanja. Inštitut začenja delovati, postal pa naj bi glavna gonilna sila pri obravnavanju potreb po strokovnem izpopolnjevanju učiteljev. Napredek na tem področju bo treba spremljati.

| (8) | Razen enkratnih obsežnih naložbenih projektov v obdobju 2014–2015 je raven naložb na Malti nizka, kar odraža strukturne spremembe v gospodarstvu in ozka grla. To je predvsem posledica vse večjega pomena manj kapitalsko intenzivnih storitvenih sektorjev, kar zmanjšuje prihodnje naložbene potrebe gospodarstva. Kljub temu ostajajo prisotni nekateri izzivi, ki vplivajo na naložbene dejavnosti v državi, na primer nezadostne zmogljivosti za inovacije, ozka grla pri spretnostnih in znanjih, neučinkovitost javne uprave in pravosodnega sistema, regulativne obremenitve in večji prometni zastoji. |
| --- | --- |

(8)

Razen enkratnih obsežnih naložbenih projektov v obdobju 2014–2015 je raven naložb na Malti nizka, kar odraža strukturne spremembe v gospodarstvu in ozka grla. To je predvsem posledica vse večjega pomena manj kapitalsko intenzivnih storitvenih sektorjev, kar zmanjšuje prihodnje naložbene potrebe gospodarstva. Kljub temu ostajajo prisotni nekateri izzivi, ki vplivajo na naložbene dejavnosti v državi, na primer nezadostne zmogljivosti za inovacije, ozka grla pri spretnostnih in znanjih, neučinkovitost javne uprave in pravosodnega sistema, regulativne obremenitve in večji prometni zastoji.

| (9) | Prometna in logistična infrastruktura je ena glavnih ovir za tuje naložbe. Za gospodarstvo Malte so zunanji stroški prometa precejšnji. Ti izhajajo predvsem iz neučinkovite rabe državnega prometnega omrežja in pomanjkanja prave alternative uporabi osebnih avtomobilov. Poleg tega veliko število osebnih vozil, onesnaževanje in prometni zastoji predstavljajo izzive za vzdržnost nacionalnega prometnega sektorja. Izvedena ni bila še nobena celovita prometna strategija, čeprav je razvoj nacionalne prometne strategije in osrednjega načrta predpogoj za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020), ki se bodo uporabili za sofinanciranje naložb v promet. |
| --- | --- |

(9)

Prometna in logistična infrastruktura je ena glavnih ovir za tuje naložbe. Za gospodarstvo Malte so zunanji stroški prometa precejšnji. Ti izhajajo predvsem iz neučinkovite rabe državnega prometnega omrežja in pomanjkanja prave alternative uporabi osebnih avtomobilov. Poleg tega veliko število osebnih vozil, onesnaževanje in prometni zastoji predstavljajo izzive za vzdržnost nacionalnega prometnega sektorja. Izvedena ni bila še nobena celovita prometna strategija, čeprav je razvoj nacionalne prometne strategije in osrednjega načrta predpogoj za dostop do evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020), ki se bodo uporabili za sofinanciranje naložb v promet.

| (10) | Vlada je sprejela več ukrepov za izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Ti ukrepi so bili usmerjeni k zagotavljanju lastniškega in tveganega kapitala, ki je bil v zadnjih letih opredeljen kot ozko grlo. Poleg tega prihodnji ukrepi vključujejo vzpostavitev centralnega registra posojil in razvojne banke ter platforme malteške borze, oblikovane posebej za pomoč MSP pri zbiranju sredstev prek kapitalskega trga. Težave na področju dostopa do nebančnih instrumentov ostajajo, vendar imajo MSP na Malti večje koristi od boljšega financiranja, kot jih imajo MSP v mnogih drugih državah članicah EU. |
| --- | --- |

(10)

Vlada je sprejela več ukrepov za izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Ti ukrepi so bili usmerjeni k zagotavljanju lastniškega in tveganega kapitala, ki je bil v zadnjih letih opredeljen kot ozko grlo. Poleg tega prihodnji ukrepi vključujejo vzpostavitev centralnega registra posojil in razvojne banke ter platforme malteške borze, oblikovane posebej za pomoč MSP pri zbiranju sredstev prek kapitalskega trga. Težave na področju dostopa do nebančnih instrumentov ostajajo, vendar imajo MSP na Malti večje koristi od boljšega financiranja, kot jih imajo MSP v mnogih drugih državah članicah EU.

| (11) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Malta prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2. |
| --- | --- |

(11)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Malte in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Malta prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Malti, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2.

| (12) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 – |
| --- | --- |

(12)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 –

PRIPOROČA, da Malta v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Glede na visoko tveganje znatnega odklona doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 tako, da sprejme ustrezne strukturne ukrepe. Pospeši ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

1.

Glede na visoko tveganje znatnega odklona doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,6 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letih 2016 in 2017 tako, da sprejme ustrezne strukturne ukrepe. Pospeši ukrepe za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

| 2. | Sprejme ukrepe za okrepitev ponudbe delovne sile, zlasti z večjo udeležbo nizkokvalificiranih oseb v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

2.

Sprejme ukrepe za okrepitev ponudbe delovne sile, zlasti z večjo udeležbo nizkokvalificiranih oseb v okviru vseživljenjskega učenja.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/109

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Portugalske za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Portugalske za leto 2016

(2016/C 299/26)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Portugalska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Portugalsko opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Portugalska bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. V razmerah velike brezposelnosti so problematični predvsem velike neto zunanje obveznosti, visok zasebni in javni dolg ter velik delež slabih posojil. Še vedno obstajajo vrzeli politike v zvezi s trgi proizvodov in storitev, prestrukturiranjem dolga podjetij, fiskalnimi vprašanji in posameznimi področji trga dela. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Portugalsko za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Portugalske pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Portugalskem obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. V razmerah velike brezposelnosti so problematični predvsem velike neto zunanje obveznosti, visok zasebni in javni dolg ter velik delež slabih posojil. Še vedno obstajajo vrzeli politike v zvezi s trgi proizvodov in storitev, prestrukturiranjem dolga podjetij, fiskalnimi vprašanji in posameznimi področji trga dela.

| (3) | Portugalska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform Portugalske je dovolj ambiciozen za zmanjšanje čezmernih neravnotežij, vsebuje ustrezne ukrepe za spodbujanje konkurenčnosti in zmanjšanje zasebnega dolga ter upošteva izzive, opredeljene v poročilu za državo za leto 2016 in priporočila za euroobmočje, pri čemer se osredotoča na potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti in hitro izvedeni, bi to pripomoglo k zmanjšanju neravnotežij na Portugalskem. Na podlagi ocene zavez Portugalske glede politik na tej stopnji ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji. |
| --- | --- |

(3)

Portugalska je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. Nacionalni program reform Portugalske je dovolj ambiciozen za zmanjšanje čezmernih neravnotežij, vsebuje ustrezne ukrepe za spodbujanje konkurenčnosti in zmanjšanje zasebnega dolga ter upošteva izzive, opredeljene v poročilu za državo za leto 2016 in priporočila za euroobmočje, pri čemer se osredotoča na potrebo po ponovnem zagonu naložb in zagotavljanju vzdržnosti javnih financ. Če bodo ti ukrepi v celoti in hitro izvedeni, bi to pripomoglo k zmanjšanju neravnotežij na Portugalskem. Na podlagi ocene zavez Portugalske glede politik na tej stopnji ni treba okrepiti postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Portugalska ni odpravila čezmernega primanjkljaja do roka, tj. leta 2015, in ni dosegla fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja, saj naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,2 % BDP. Ko bo dosežena trajna odprava čezmernega primanjkljaja, bodo za Portugalsko veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. (Preračunani (5)) strukturni saldo naj bi se med letoma 2016 in 2020 izboljšal samo za približno 0,35 % BDP letno, kar je pod priporočenim izboljšanjem (0,6 % BDP), in srednjeročni proračunski cilj (strukturni presežek v višini 0,25 % BDP) predvidoma ne bo dosežen v časovnem obdobju, ki ga zajema napoved. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 124,8 %, do leta 2020 pa na 110,3 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je precej optimističen. Poleg tega ukrepi, potrebni za podporo doseganja načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe (3 % BDP), leta 2017 pa 2,3 % BDP. Ker naj bi se strukturni primanjkljaj v letih 2016 in 2017 nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega Portugalska v skladu z napovedjo v letu 2017 ne bo izpolnjevala prehodnih določb glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(5)

Za Portugalsko trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Portugalska ni odpravila čezmernega primanjkljaja do roka, tj. leta 2015, in ni dosegla fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja, saj naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 2,2 % BDP. Ko bo dosežena trajna odprava čezmernega primanjkljaja, bodo za Portugalsko veljali preventivni del Pakta in prehodne določbe glede dolga. (Preračunani (5)) strukturni saldo naj bi se med letoma 2016 in 2020 izboljšal samo za približno 0,35 % BDP letno, kar je pod priporočenim izboljšanjem (0,6 % BDP), in srednjeročni proračunski cilj (strukturni presežek v višini 0,25 % BDP) predvidoma ne bo dosežen v časovnem obdobju, ki ga zajema napoved. V skladu s programom stabilnosti se pričakuje, da se bo delež javnega dolga v BDP v letu 2016 zmanjšal na 124,8 %, do leta 2020 pa na 110,3 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je precej optimističen. Poleg tega ukrepi, potrebni za podporo doseganja načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2016 dosegel 2,7 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe (3 % BDP), leta 2017 pa 2,3 % BDP. Ker naj bi se strukturni primanjkljaj v letih 2016 in 2017 nekoliko povečal, fiskalni napor ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega Portugalska v skladu z napovedjo v letu 2017 ne bo izpolnjevala prehodnih določb glede dolga. Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Portugalska ne bo izpolnjevala določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

| (6) | V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Portugalska kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 na podlagi člena 126(7) PDEU. Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 bo Komisija redno spremljala izvajanje ukrepov, ki jih sprejme Portugalska kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 na podlagi člena 126(7) PDEU. Komisija bo zato Svetu priporočila ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (7) | Pravočasno in dosledno izvajanje prenovljenega zakona o proračunskem okviru in zakona o nadzoru obveznosti ter nadaljnje izboljšanje zbiranja prihodkov in nadzora odhodkov lahko znatno prispevajo k doseganju zahtevane fiskalne prilagoditve. Portugalska se sooča z dvojnim izzivom doseganja dolgoročne fiskalne vzdržnosti zdravstvenega sistema ob hkratnem ohranjanju ravni dostopnosti javnega zdravstva z izboljšanjem učinkovitosti sistema. Čeprav ima Portugalska trenutno enega najnižjih deležev javnofinančnih odhodkov v skupnih izdatkih za zdravstvo v Uniji, je njeno predvideno povečanje odhodkov za zdravstvo za 2,5 % BDP do leta 2060 najvišje. V zvezi z reševanjem dolgoročnih izzivov za vzdržnost zdravstvenega sektorja še niso bili sprejeti celoviti ukrepi za spodbujanje preprečevanja bolezni in politik javnega zdravja ter zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva na zgodnji stopnji, ko so stroški nižji. Kratkoročno ostaja pomemben izziv natančno načrtovanje in izvrševanje proračunov bolnišnic, da se zagotovi poravnava zaostalih plačil. Nedavne reforme so bile usmerjene v zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, niso pa obravnavale kratko- do srednjeročnih izzivov za vzdržnost. Javni pokojninski sistem je močno odvisen od proračunskih prerazporeditev in zanj je značilna medgeneracijska neenakost. Zamude pri izvrševanju in vrzeli v politikah še vedno zavirajo fiskalno vzdržnost podjetij v državni lasti, zlasti v sektorju prometa. Za doseganje javnofinančnih prihrankov je še naprej ključno, da ta podjetja okrepijo ukrepe za povečanje učinkovitosti v svojih načrtih prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(7)

Pravočasno in dosledno izvajanje prenovljenega zakona o proračunskem okviru in zakona o nadzoru obveznosti ter nadaljnje izboljšanje zbiranja prihodkov in nadzora odhodkov lahko znatno prispevajo k doseganju zahtevane fiskalne prilagoditve. Portugalska se sooča z dvojnim izzivom doseganja dolgoročne fiskalne vzdržnosti zdravstvenega sistema ob hkratnem ohranjanju ravni dostopnosti javnega zdravstva z izboljšanjem učinkovitosti sistema. Čeprav ima Portugalska trenutno enega najnižjih deležev javnofinančnih odhodkov v skupnih izdatkih za zdravstvo v Uniji, je njeno predvideno povečanje odhodkov za zdravstvo za 2,5 % BDP do leta 2060 najvišje. V zvezi z reševanjem dolgoročnih izzivov za vzdržnost zdravstvenega sektorja še niso bili sprejeti celoviti ukrepi za spodbujanje preprečevanja bolezni in politik javnega zdravja ter zagotavljanje primarnega zdravstvenega varstva na zgodnji stopnji, ko so stroški nižji. Kratkoročno ostaja pomemben izziv natančno načrtovanje in izvrševanje proračunov bolnišnic, da se zagotovi poravnava zaostalih plačil. Nedavne reforme so bile usmerjene v zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema, niso pa obravnavale kratko- do srednjeročnih izzivov za vzdržnost. Javni pokojninski sistem je močno odvisen od proračunskih prerazporeditev in zanj je značilna medgeneracijska neenakost. Zamude pri izvrševanju in vrzeli v politikah še vedno zavirajo fiskalno vzdržnost podjetij v državni lasti, zlasti v sektorju prometa. Za doseganje javnofinančnih prihrankov je še naprej ključno, da ta podjetja okrepijo ukrepe za povečanje učinkovitosti v svojih načrtih prestrukturiranja.

| (8) | Precej truda je bilo vloženega v omejevanje davčnih utaj z nadaljnjim izboljševanjem učinkovitosti davčne uprave. Sprejemajo se ukrepi za boj proti davčnim goljufijam, izboljšanje izmenjave informacij s finančnimi institucijami in okrepitev okvira za boj proti pranju denarja. Kljub doseženemu napredku bi bilo mogoče še okrepiti izpolnjevanje davčnih obveznosti. K spodbujanju naložb bi prispevala tudi reforma davčne uprave, ki bi povečala njeno učinkovitost. |
| --- | --- |

(8)

Precej truda je bilo vloženega v omejevanje davčnih utaj z nadaljnjim izboljševanjem učinkovitosti davčne uprave. Sprejemajo se ukrepi za boj proti davčnim goljufijam, izboljšanje izmenjave informacij s finančnimi institucijami in okrepitev okvira za boj proti pranju denarja. Kljub doseženemu napredku bi bilo mogoče še okrepiti izpolnjevanje davčnih obveznosti. K spodbujanju naložb bi prispevala tudi reforma davčne uprave, ki bi povečala njeno učinkovitost.

| (9) | Gibanje plač je v celoti gledano zmerno, kar je skladno z visoko brezposelnostjo in potrebo po spodbujanju ponovnega zunanjega uravnoteženja ter z rastjo produktivnosti v srednjeročnem obdobju. Kolektivna pogajanja na sektorski ravni ta trend podpirajo, čeprav značilnosti sistema kolektivnih pogajanj še vedno omejujejo obseg prilagajanja na ravni podjetij. V razmerah nizke inflacije in visoke brezposelnosti se je minimalna plača januarja 2016 zvišala s 505 EUR na 530 EUR mesečno, načrtovano pa je dodatno postopno povišanje na 600 EUR mesečno leta 2019 (izplačuje se 14-krat na leto). Portugalska se uvršča na sredino držav EU po minimalni plači, merjeni kot odstotek povprečne plače, vendar je med državami z najvišjo minimalno plačo, merjeno kot odstotek mediane plače. To kaže, da se porazdelitev plač na Portugalskem močno nagiba k nižjim plačam in da bi dodatna povečanja minimalne plače lahko hitro povečala delež zajetih delavcev, ki je v letu 2016 dosegel skoraj četrtino vseh zaposlenih. To bi sicer lahko zmanjšalo intenzivnost revščine zaposlenih, vendar povzroča tudi povečano kompresijo strukture plač, kar bi povzročilo pritisk navzgor na plače na splošno. Če se hkrati ne poveča produktivnost, to lahko škoduje obetom za zaposlovanje in konkurenčnost, zlasti v delovno intenzivnih panogah. Prav tako lahko zmanjša spodbude za vlaganje v znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(9)

Gibanje plač je v celoti gledano zmerno, kar je skladno z visoko brezposelnostjo in potrebo po spodbujanju ponovnega zunanjega uravnoteženja ter z rastjo produktivnosti v srednjeročnem obdobju. Kolektivna pogajanja na sektorski ravni ta trend podpirajo, čeprav značilnosti sistema kolektivnih pogajanj še vedno omejujejo obseg prilagajanja na ravni podjetij. V razmerah nizke inflacije in visoke brezposelnosti se je minimalna plača januarja 2016 zvišala s 505 EUR na 530 EUR mesečno, načrtovano pa je dodatno postopno povišanje na 600 EUR mesečno leta 2019 (izplačuje se 14-krat na leto). Portugalska se uvršča na sredino držav EU po minimalni plači, merjeni kot odstotek povprečne plače, vendar je med državami z najvišjo minimalno plačo, merjeno kot odstotek mediane plače. To kaže, da se porazdelitev plač na Portugalskem močno nagiba k nižjim plačam in da bi dodatna povečanja minimalne plače lahko hitro povečala delež zajetih delavcev, ki je v letu 2016 dosegel skoraj četrtino vseh zaposlenih. To bi sicer lahko zmanjšalo intenzivnost revščine zaposlenih, vendar povzroča tudi povečano kompresijo strukture plač, kar bi povzročilo pritisk navzgor na plače na splošno. Če se hkrati ne poveča produktivnost, to lahko škoduje obetom za zaposlovanje in konkurenčnost, zlasti v delovno intenzivnih panogah. Prav tako lahko zmanjša spodbude za vlaganje v znanja in spretnosti.

| (10) | Portugalski trg dela je v letih 2014 in 2015 še naprej okreval. Veliko prizadevanj je bilo vloženih v prenovo aktivacijskih politik, posodobitev javnega zavoda za zaposlovanje in zagotavljanje večje podpore neregistriranim mladim, čeprav so pri izvajanju še prisotni določeni izzivi. Zaradi nedavnega poslabšanja socialnih razmer, zlasti naraščajoče revščine otrok, so bili sprejeti tudi pomembni ukrepi za okrepitev socialne pomoči, in sicer na področju sheme minimalnega dohodka, otroških dodatkov in nizkih pokojnin. Treba je oceniti učinek teh ukrepov na zmanjšanje intenzivnosti revščine. Kljub temu absorbiranje velikega števila dolgotrajno brezposelnih ostaja izziv, ki negativno vpliva na gospodarsko rast in socialne razmere. Obstajajo možnosti za nadaljnjo aktivacijo dolgoročno brezposelnih prek ciljno usmerjenih politik trga dela in okrepljenega usklajevanja med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Čeprav je okrevanje prineslo veliko novih delovnih mest za nedoločen čas, je segmentacija trga dela še vedno znatna. Delež zaposlenih za določen čas ostaja med najvišjimi v Evropi, stopnja prehoda iz začasne v stalno zaposlitev pa je nizka. |
| --- | --- |

(10)

Portugalski trg dela je v letih 2014 in 2015 še naprej okreval. Veliko prizadevanj je bilo vloženih v prenovo aktivacijskih politik, posodobitev javnega zavoda za zaposlovanje in zagotavljanje večje podpore neregistriranim mladim, čeprav so pri izvajanju še prisotni določeni izzivi. Zaradi nedavnega poslabšanja socialnih razmer, zlasti naraščajoče revščine otrok, so bili sprejeti tudi pomembni ukrepi za okrepitev socialne pomoči, in sicer na področju sheme minimalnega dohodka, otroških dodatkov in nizkih pokojnin. Treba je oceniti učinek teh ukrepov na zmanjšanje intenzivnosti revščine. Kljub temu absorbiranje velikega števila dolgotrajno brezposelnih ostaja izziv, ki negativno vpliva na gospodarsko rast in socialne razmere. Obstajajo možnosti za nadaljnjo aktivacijo dolgoročno brezposelnih prek ciljno usmerjenih politik trga dela in okrepljenega usklajevanja med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Čeprav je okrevanje prineslo veliko novih delovnih mest za nedoločen čas, je segmentacija trga dela še vedno znatna. Delež zaposlenih za določen čas ostaja med najvišjimi v Evropi, stopnja prehoda iz začasne v stalno zaposlitev pa je nizka.

| (11) | Visoka zadolženost zasebnega sektorja ostaja pomembno področje ranljivosti portugalskega gospodarstva in pogoji za financiranje malih in srednjih podjetij so še vedno težavni. Določen napredek je bil dosežen pri zmanjšanju presežka dolga podjetij in omogočanju razdolževanja zasebnega sektorja, vendar je portugalski zasebni sektor še vedno med najbolj zadolženimi v Uniji. To je glavna ovira za naložbe in rast potencialnega proizvoda. Nefinančne družbe prilagajajo svoje bilance stanja, vendar v manjšem obsegu kot gospodinjstva. Visoka in naraščajoča raven slabih posojil v poslovnem sektorju obremenjuje bilance stanja tako v nefinančnem kot finančnem sektorju in predstavlja veliko oviro za naložbe. Za zmanjšanje zadolženosti podjetij so bili sprejeti ukrepi na različnih ravneh, vendar se rezultati kažejo počasi. Davčne spodbude za zadolževanje podjetij ostajajo visoke. V zadnjih nekaj letih je vlada to težavo poskušala reševati z uvedbo pravil o podkapitalizaciji in olajšavo za lastniški kapital. Toda leta 2015 je bila razlika v stroških kapitala (pred in po obdavčitvi) med dolžniško in lastniško financiranimi naložbami še vedno med najvišjimi v Uniji. Dostop do posojil je za podjetja še vedno drag in težaven, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja. Alternativni viri financiranja, kot so zasebni lastniški kapital, tvegani kapital, množično financiranje in poslovni angeli, ostajajo obrobnega pomena in so zelo slabo razviti. |
| --- | --- |

(11)

Visoka zadolženost zasebnega sektorja ostaja pomembno področje ranljivosti portugalskega gospodarstva in pogoji za financiranje malih in srednjih podjetij so še vedno težavni. Določen napredek je bil dosežen pri zmanjšanju presežka dolga podjetij in omogočanju razdolževanja zasebnega sektorja, vendar je portugalski zasebni sektor še vedno med najbolj zadolženimi v Uniji. To je glavna ovira za naložbe in rast potencialnega proizvoda. Nefinančne družbe prilagajajo svoje bilance stanja, vendar v manjšem obsegu kot gospodinjstva. Visoka in naraščajoča raven slabih posojil v poslovnem sektorju obremenjuje bilance stanja tako v nefinančnem kot finančnem sektorju in predstavlja veliko oviro za naložbe. Za zmanjšanje zadolženosti podjetij so bili sprejeti ukrepi na različnih ravneh, vendar se rezultati kažejo počasi. Davčne spodbude za zadolževanje podjetij ostajajo visoke. V zadnjih nekaj letih je vlada to težavo poskušala reševati z uvedbo pravil o podkapitalizaciji in olajšavo za lastniški kapital. Toda leta 2015 je bila razlika v stroških kapitala (pred in po obdavčitvi) med dolžniško in lastniško financiranimi naložbami še vedno med najvišjimi v Uniji. Dostop do posojil je za podjetja še vedno drag in težaven, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja. Alternativni viri financiranja, kot so zasebni lastniški kapital, tvegani kapital, množično financiranje in poslovni angeli, ostajajo obrobnega pomena in so zelo slabo razviti.

| (12) | Regulativne ovire in šibka institucionalna zmogljivost kljub napredku še vedno zavirajo rast, konkurenčnost in naložbe podjetij. Učinkovitost portugalskega pravosodnega sistema ostaja nizka, zlasti pri pravdnih sporih v zvezi z davki. Javno naročanje na Portugalskem je večinoma pregledno. Po podatkih namenske spletne platforme „BASE“ pa javni naročniki na Portugalskem pogosto uporabljajo postopek neposredne oddaje naročila, ki je v obdobju 2013–2015 v povprečju predstavljal 87,3 % vseh javnih naročil oziroma 47 % vseh zneskov, za katere so bile sklenjene pogodbe. Preglednost ostaja izziv pri koncesijskih pogodbah in javno-zasebnih partnerstvih, zlasti na lokalni in regionalni ravni. Projektna skupina za javno-zasebna partnerstva (UTAP) pri ministrstvu za finance nadzoruje nekatera javno-zasebna partnerstva, ki jih upravlja centralna raven uprave, vendar se tak nadzor ne izvaja za koncesije ter javno-zasebna partnerstva na regionalni in lokalni ravni. Izvajanje reform pristaniškega sektorja je v zaostanku in še vedno so prisotne ovire za vstop novih akterjev. Registracija podjetja je postala lažja, vendar je izdajanje dovoljenj še vedno zapleteno, kompleksni upravni postopki pa negativno vplivajo na zaupanje vlagateljev. Še vedno so prisotni izzivi glede postopkov za dostop do trga gradbeništva, pridobivanje gradbenih dovoljenj in glede učinkovitega izvajanja racionaliziranih predpisov o izdajanju okoljevarstvenih soglasij. Regulativne ovire v nekaterih sektorjih poslovnih storitev preprečujejo učinkovito razporejanje virov, zlasti pri pravnih storitvah. Podzakonski predpisi, ki urejajo delovanje poklicnih združenj, zlasti v zvezi z njihovimi statuti in notranjimi pravili, so omejujoči in lahko ovirajo dostop do zadevnih poklicev tako fizičnim kot pravnim osebam. To zadeva predvsem pravne poklice, za katere med drugim veljajo omejitve glede oglaševanja in večdisciplinarnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(12)

Regulativne ovire in šibka institucionalna zmogljivost kljub napredku še vedno zavirajo rast, konkurenčnost in naložbe podjetij. Učinkovitost portugalskega pravosodnega sistema ostaja nizka, zlasti pri pravdnih sporih v zvezi z davki. Javno naročanje na Portugalskem je večinoma pregledno. Po podatkih namenske spletne platforme „BASE“ pa javni naročniki na Portugalskem pogosto uporabljajo postopek neposredne oddaje naročila, ki je v obdobju 2013–2015 v povprečju predstavljal 87,3 % vseh javnih naročil oziroma 47 % vseh zneskov, za katere so bile sklenjene pogodbe. Preglednost ostaja izziv pri koncesijskih pogodbah in javno-zasebnih partnerstvih, zlasti na lokalni in regionalni ravni. Projektna skupina za javno-zasebna partnerstva (UTAP) pri ministrstvu za finance nadzoruje nekatera javno-zasebna partnerstva, ki jih upravlja centralna raven uprave, vendar se tak nadzor ne izvaja za koncesije ter javno-zasebna partnerstva na regionalni in lokalni ravni. Izvajanje reform pristaniškega sektorja je v zaostanku in še vedno so prisotne ovire za vstop novih akterjev. Registracija podjetja je postala lažja, vendar je izdajanje dovoljenj še vedno zapleteno, kompleksni upravni postopki pa negativno vplivajo na zaupanje vlagateljev. Še vedno so prisotni izzivi glede postopkov za dostop do trga gradbeništva, pridobivanje gradbenih dovoljenj in glede učinkovitega izvajanja racionaliziranih predpisov o izdajanju okoljevarstvenih soglasij. Regulativne ovire v nekaterih sektorjih poslovnih storitev preprečujejo učinkovito razporejanje virov, zlasti pri pravnih storitvah. Podzakonski predpisi, ki urejajo delovanje poklicnih združenj, zlasti v zvezi z njihovimi statuti in notranjimi pravili, so omejujoči in lahko ovirajo dostop do zadevnih poklicev tako fizičnim kot pravnim osebam. To zadeva predvsem pravne poklice, za katere med drugim veljajo omejitve glede oglaševanja in večdisciplinarnih dejavnosti.

| (13) | Portugalska je premalo uspešna na področju sodelovanja med znanstveno in poslovno sfero ter pri komercializaciji znanja. Ovire za sodelovanje med univerzami in gospodarstvom so velike in obsegajo tako zakonodajne in upravne ovire kot pomanjkanje spodbud za sodelovanje v akademskem sistemu. To ima škodljive posledice za zaposljivost diplomantov in inovacije. Uvedba novega, krajšega cikla višjega tehniškega izobraževanja (TeSPs) ponuja nove možnosti za sodelovanje med politehniškimi šolami in regionalnimi gospodarskimi akterji, vendar univerzitetni programi niso vključeni v posodabljanje sistema. |
| --- | --- |

(13)

Portugalska je premalo uspešna na področju sodelovanja med znanstveno in poslovno sfero ter pri komercializaciji znanja. Ovire za sodelovanje med univerzami in gospodarstvom so velike in obsegajo tako zakonodajne in upravne ovire kot pomanjkanje spodbud za sodelovanje v akademskem sistemu. To ima škodljive posledice za zaposljivost diplomantov in inovacije. Uvedba novega, krajšega cikla višjega tehniškega izobraževanja (TeSPs) ponuja nove možnosti za sodelovanje med politehniškimi šolami in regionalnimi gospodarskimi akterji, vendar univerzitetni programi niso vključeni v posodabljanje sistema.

| (14) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5. |
| --- | --- |

(14)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Portugalske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Portugalska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko na Portugalskem, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5.

| (15) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(15)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (6) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (16) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 – |
| --- | --- |

(16)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 –

PRIPOROČA, da Portugalska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

| 1. | Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu z ustreznimi sklepi ali priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter z uporabo vseh izrednih prihodkov za zmanjšanje primanjkljaja in dolga. Nato doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Do februarja 2017 izvede obsežen pregled odhodkov in okrepi nadzor nad odhodki, stroškovno učinkovitost in ustrezno načrtovanje proračuna na vseh ravneh javne uprave. Zagotovi dolgoročno vzdržnost zdravstvenega sektorja, ne da bi pri tem ogrozila dostop do primarnega zdravstvenega varstva. Zmanjša odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev. Do konca leta 2016 ponovno usmeri pozornost na tekoče načrte prestrukturiranja podjetij v državni lasti. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu z ustreznimi sklepi ali priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem potrebnih strukturnih ukrepov ter z uporabo vseh izrednih prihodkov za zmanjšanje primanjkljaja in dolga. Nato doseže letno fiskalno prilagoditev v višini najmanj 0,6 % BDP. Do februarja 2017 izvede obsežen pregled odhodkov in okrepi nadzor nad odhodki, stroškovno učinkovitost in ustrezno načrtovanje proračuna na vseh ravneh javne uprave. Zagotovi dolgoročno vzdržnost zdravstvenega sektorja, ne da bi pri tem ogrozila dostop do primarnega zdravstvenega varstva. Zmanjša odvisnost pokojninskega sistema od proračunskih prerazporeditev. Do konca leta 2016 ponovno usmeri pozornost na tekoče načrte prestrukturiranja podjetij v državni lasti.

| 2. | V posvetovanju s socialnimi partnerji zagotovi, da bo minimalna plača skladna s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti v vseh gospodarskih sektorjih. |
| --- | --- |

2.

V posvetovanju s socialnimi partnerji zagotovi, da bo minimalna plača skladna s cilji spodbujanja zaposlovanja in konkurenčnosti v vseh gospodarskih sektorjih.

| 3. | Zagotovi učinkovito aktivacijo dolgoročno brezposelnih in boljše usklajevanje med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Okrepi spodbude za podjetja, da bodo zaposlovala za nedoločen čas. |
| --- | --- |

3.

Zagotovi učinkovito aktivacijo dolgoročno brezposelnih in boljše usklajevanje med zavodom za zaposlovanje in socialnimi službami. Okrepi spodbude za podjetja, da bodo zaposlovala za nedoločen čas.

| 4. | Do oktobra 2016 sprejme ukrepe za lažje čiščenje bilanc stanja kreditnih institucij in zmanjšanje visoke ravni slabih posojil. Zmanjša davčne spodbude za zadolževanje podjetij in izboljša dostop do financiranja za zagonska ter mala in srednja podjetja prek kapitalskega trga. |
| --- | --- |

4.

Do oktobra 2016 sprejme ukrepe za lažje čiščenje bilanc stanja kreditnih institucij in zmanjšanje visoke ravni slabih posojil. Zmanjša davčne spodbude za zadolževanje podjetij in izboljša dostop do financiranja za zagonska ter mala in srednja podjetja prek kapitalskega trga.

| 5. | Poveča preglednost in učinkovitost javnega naročanja v zvezi z javno-zasebnimi partnerstvi in koncesijami. Do konca leta 2016 izboljša in pospeši upravne postopke in postopke izdajanja dovoljenj, pospeši pravdne spore v zvezi z davki in zmanjša regulativne ovire, zlasti za poslovne storitve. Spodbudi sodelovanje med univerzami in gospodarstvom. |
| --- | --- |

5.

Poveča preglednost in učinkovitost javnega naročanja v zvezi z javno-zasebnimi partnerstvi in koncesijami. Do konca leta 2016 izboljša in pospeši upravne postopke in postopke izdajanja dovoljenj, pospeši pravdne spore v zvezi z davki in zmanjša regulativne ovire, zlasti za poslovne storitve. Spodbudi sodelovanje med univerzami in gospodarstvom.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Strukturni saldo, kot ga je preračunala Komisija na podlagi informacij iz programa stabilnosti z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

5

(6)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

6

---

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/114

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 12. julija 2016

v zvezi z nacionalnim programom reform Francije za leto 2016 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Francije za leto 2016

(2016/C 299/27)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito,

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Francija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. novembra 2015 sprejela letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2016. Evropski svet je na zasedanju 17. in 18. marca 2016 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda rasti. Komisija je 26. novembra 2015 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem je Francijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo opravljen poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta glede ekonomske politike euroobmočja. To priporočilo je Evropski svet potrdil na zasedanju 18. in 19. februarja 2016, Svet pa ga je sprejel 8. marca 2016 (3). Francija bi morala kot država, katere valuta je euro, in zaradi tesne medsebojne povezanosti gospodarstev ekonomske in monetarne unije zagotoviti, da to priporočilo v celoti in pravočasno izvede.

| (2) | Poročilo o državi za Francijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Francije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ker je rast zmerna in inflacija nizka, je javni dolg Francije visok in raste, skupaj z vse slabšo konkurenčnostjo. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na francosko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o državi za Francijo za leto 2016 je bilo objavljeno 26. februarja 2016. V njem je bil ocenjen napredek Francije pri izvajanju priporočil za posamezne države, ki jih je Svet sprejel 14. julija 2015, in doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Komisija je 8. marca 2016 predstavila rezultate poglobljenega pregleda. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da v Franciji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Ker je rast zmerna in inflacija nizka, je javni dolg Francije visok in raste, skupaj z vse slabšo konkurenčnostjo. Posebej pomembni so ukrepi za zmanjšanje tveganja škodljivih učinkov na francosko gospodarstvo in zaradi njegove velikosti tudi širitve negativnih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo.

| (3) | Francija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. |
| --- | --- |

(3)

Francija je 29. aprila 2016 predložila nacionalni program reform za leto 2016 in program stabilnosti za leto 2016. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

| (4) | Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem. |
| --- | --- |

(4)

Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

| (5) | Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015. Nominalni primanjkljaj naj bi se še dodatno znižal na 1,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2018. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo vrednost leta 2017, in sicer 96,5 % BDP, nato pa bo padel na 93,3 % BDP v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je večinoma verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 3,4 % BDP, kar je v skladu s primanjkljajem, ki ga je leta 2015 priporočil Svet. V letu 2017 naj bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah dosegel 3,2 % BDP, kar ogroža odpravo čezmernega primanjkljaja do določenega roka. Francija po napovedih v letih 2016 in 2017 ne bo dosegla priporočenega fiskalnega napora, saj se njena konsolidacijska strategija zanaša predvsem na izboljšanje cikličnih pogojev in nadaljevanje nizkih obrestnih mer, nad čemer organi nimajo nadzora in torej prinaša tveganje neizpolnjevanja. Čeprav je trenutno napovedano, da bo Francija v letu 2016 dosegla nominalni cilj, Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev trajne odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2017. |
| --- | --- |

(5)

Za Francijo trenutno velja korektivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v programu stabilnosti za leto 2016 načrtuje odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, kar je v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015. Nominalni primanjkljaj naj bi se še dodatno znižal na 1,2 % BDP v letu 2019. Srednjeročni proračunski cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 0,4 % BDP, naj bi bil dosežen do leta 2018. V skladu s programom stabilnosti naj bi delež javnega dolga v BDP dosegel najvišjo vrednost leta 2017, in sicer 96,5 % BDP, nato pa bo padel na 93,3 % BDP v letu 2019. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je večinoma verjeten. Vendar ukrepi, potrebni za podporo doseganju načrtovanih ciljnih primanjkljajev od leta 2017 dalje, niso dovolj natančno opredeljeni. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi nominalni primanjkljaj v letu 2016 dosegel 3,4 % BDP, kar je v skladu s primanjkljajem, ki ga je leta 2015 priporočil Svet. V letu 2017 naj bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah dosegel 3,2 % BDP, kar ogroža odpravo čezmernega primanjkljaja do določenega roka. Francija po napovedih v letih 2016 in 2017 ne bo dosegla priporočenega fiskalnega napora, saj se njena konsolidacijska strategija zanaša predvsem na izboljšanje cikličnih pogojev in nadaljevanje nizkih obrestnih mer, nad čemer organi nimajo nadzora in torej prinaša tveganje neizpolnjevanja. Čeprav je trenutno napovedano, da bo Francija v letu 2016 dosegla nominalni cilj, Svet na podlagi ocene programa stabilnosti in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo potrebni dodatni ukrepi za zagotovitev trajne odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2017.

| (6) | Delež javnih izdatkov v BDP v Franciji je eden najvišjih v Uniji in kljub rahlemu zmanjšanju v letu 2015 ostaja precej nad povprečjem euroobmočja. Francija izvaja načrt za zmanjšanje javne porabe v primerjavi s trendom rasti med letoma 2015 in 2017 za 50 milijard EUR na vseh ravneh sektorja država, vendar s tem morda ne bo doseženo znatno zmanjšanje javne porabe. Natančna opredelitev ukrepov, ki podpirajo zmanjšanje porabe, ob hkratni zagotovitvi, da varčevalni ukrepi upoštevajo skoraj ničelno inflacijo, bi pomagala povečati učinkovitost tega načrta. |
| --- | --- |

(6)

Delež javnih izdatkov v BDP v Franciji je eden najvišjih v Uniji in kljub rahlemu zmanjšanju v letu 2015 ostaja precej nad povprečjem euroobmočja. Francija izvaja načrt za zmanjšanje javne porabe v primerjavi s trendom rasti med letoma 2015 in 2017 za 50 milijard EUR na vseh ravneh sektorja država, vendar s tem morda ne bo doseženo znatno zmanjšanje javne porabe. Natančna opredelitev ukrepov, ki podpirajo zmanjšanje porabe, ob hkratni zagotovitvi, da varčevalni ukrepi upoštevajo skoraj ničelno inflacijo, bi pomagala povečati učinkovitost tega načrta.

| (7) | Nadaljnje zmanjšanje deleža odhodkov po načrtih ostaja še naprej izziv, saj postopek za določitev večjih področij za morebitne prihranke ni prinesel zadostnih rezultatov, rezultati pregledov porabe pa so bili prav tako skromni. V stanovanjskem sektorju Francija porabi skoraj dvakrat več kot primerljive evropske države, pri čemer ni opaziti, da bi dosegala boljše rezultate. Skupni učinek izvajanja načrtovanega zmanjšanja nepovratnih sredstev, ki jih centralna država odobri lokalnim organom, in strožjega nadzora nad odhodki lokalnih uprav, zlasti z zajezitvijo rasti upravnih stroškov lokalnih organov, bi lahko ohranil njihovo zmogljivost za naložbe. Pregledi porabe bi lahko bili ustrezno orodje za določitev takšnih prihrankov. Poleg tega ima nedavna reforma lokalne uprave potencial, da srednjeročno do dolgoročno izboljša učinkovitost sistema. |
| --- | --- |

(7)

Nadaljnje zmanjšanje deleža odhodkov po načrtih ostaja še naprej izziv, saj postopek za določitev večjih področij za morebitne prihranke ni prinesel zadostnih rezultatov, rezultati pregledov porabe pa so bili prav tako skromni. V stanovanjskem sektorju Francija porabi skoraj dvakrat več kot primerljive evropske države, pri čemer ni opaziti, da bi dosegala boljše rezultate. Skupni učinek izvajanja načrtovanega zmanjšanja nepovratnih sredstev, ki jih centralna država odobri lokalnim organom, in strožjega nadzora nad odhodki lokalnih uprav, zlasti z zajezitvijo rasti upravnih stroškov lokalnih organov, bi lahko ohranil njihovo zmogljivost za naložbe. Pregledi porabe bi lahko bili ustrezno orodje za določitev takšnih prihrankov. Poleg tega ima nedavna reforma lokalne uprave potencial, da srednjeročno do dolgoročno izboljša učinkovitost sistema.

| (8) | Večjih kratkoročnih prihrankov ni mogoče ustvariti brez znatne omejitve porabe za socialno varnost, ki predstavlja več kot polovico javnofinančnih odhodkov. Vzdržnost pokojninskega sistema se je v letu 2015 izboljšala s sporazumom o dopolnilnih pokojninskih shemah, vendar bi se lahko sistem še naprej soočal s primanjkljajem v kratko- do srednjeročnem obdobju, zlasti ob neugodnih makroekonomskih pogojih. Poleg tega bodo pretekle pokojninske reforme zgolj omejile trenutno visoko raven deleža odhodkov za pokojnine po letu 2025. Francija si je za leti 2016 in 2017 zastavila ambiciozen cilj omejiti rast odhodkov za zdravstvo. Te cilje je mogoče dopolniti z dodatnimi prizadevanji za opredelitev srednjeročnega do dolgoročnega povečanja učinkovitosti. |
| --- | --- |

(8)

Večjih kratkoročnih prihrankov ni mogoče ustvariti brez znatne omejitve porabe za socialno varnost, ki predstavlja več kot polovico javnofinančnih odhodkov. Vzdržnost pokojninskega sistema se je v letu 2015 izboljšala s sporazumom o dopolnilnih pokojninskih shemah, vendar bi se lahko sistem še naprej soočal s primanjkljajem v kratko- do srednjeročnem obdobju, zlasti ob neugodnih makroekonomskih pogojih. Poleg tega bodo pretekle pokojninske reforme zgolj omejile trenutno visoko raven deleža odhodkov za pokojnine po letu 2025. Francija si je za leti 2016 in 2017 zastavila ambiciozen cilj omejiti rast odhodkov za zdravstvo. Te cilje je mogoče dopolniti z dodatnimi prizadevanji za opredelitev srednjeročnega do dolgoročnega povečanja učinkovitosti.

| (9) | Država je sprejela ukrepe politike za zmanjšanje stroškov dela in izboljšanje stopenj dobička podjetij z davčno olajšavo v višini 20 milijard EUR za konkurenčnost in zaposlovanje ter z 10 milijardami EUR dodatnih znižanj socialnih prispevkov delodajalcev v okviru pakta za odgovornost in solidarnost. Zasnova teh ukrepov, ki predstavljajo 1,5 % BDP in prispevajo k zmanjšanju razlike med Francijo in povprečjem euroobmočja v smislu stroškov dela, lahko ovira njihovo učinkovitost. Rezultati načrtovanih vrednotenj teh ukrepov za zmanjšanje stroškov bodo pomagali pri sprejemanju odločitev o prihodnji zasnovi teh shem za zagotovitev, da ti ukrepi učinkovito izpolnjujejo svoje cilje. Pri teh vrednotenjih je zlasti zanimiv učinek na oblikovanje plač in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(9)

Država je sprejela ukrepe politike za zmanjšanje stroškov dela in izboljšanje stopenj dobička podjetij z davčno olajšavo v višini 20 milijard EUR za konkurenčnost in zaposlovanje ter z 10 milijardami EUR dodatnih znižanj socialnih prispevkov delodajalcev v okviru pakta za odgovornost in solidarnost. Zasnova teh ukrepov, ki predstavljajo 1,5 % BDP in prispevajo k zmanjšanju razlike med Francijo in povprečjem euroobmočja v smislu stroškov dela, lahko ovira njihovo učinkovitost. Rezultati načrtovanih vrednotenj teh ukrepov za zmanjšanje stroškov bodo pomagali pri sprejemanju odločitev o prihodnji zasnovi teh shem za zagotovitev, da ti ukrepi učinkovito izpolnjujejo svoje cilje. Pri teh vrednotenjih je zlasti zanimiv učinek na oblikovanje plač in zaposlovanje.

| (10) | V trenutnih razmerah visoke brezposelnosti obstajajo tveganja, da stroški dela pri minimalni plači ovirajo zaposlovanje nizkokvalificiranih oseb. Medtem ko je minimalna plača visoka v primerjavi s srednjo plačo, je država z oprostitvijo plačila socialnih prispevkov znižala stroške dela pri minimalni plači. Povišanje minimalne plače sproža povišanje plač za večino kategorij delavcev in bi lahko ustvarilo kompresijo plač navzgor. Zaradi mehanizmov za usklajevanje minimalnih plač z inflacijo obstajajo povratne zanke med povišanji povprečnih plač in spremembami minimalne plače, zaradi katerih prihaja do odlogov potrebne prilagoditve plač kot odgovor na šibko gospodarsko stanje. |
| --- | --- |

(10)

V trenutnih razmerah visoke brezposelnosti obstajajo tveganja, da stroški dela pri minimalni plači ovirajo zaposlovanje nizkokvalificiranih oseb. Medtem ko je minimalna plača visoka v primerjavi s srednjo plačo, je država z oprostitvijo plačila socialnih prispevkov znižala stroške dela pri minimalni plači. Povišanje minimalne plače sproža povišanje plač za večino kategorij delavcev in bi lahko ustvarilo kompresijo plač navzgor. Zaradi mehanizmov za usklajevanje minimalnih plač z inflacijo obstajajo povratne zanke med povišanji povprečnih plač in spremembami minimalne plače, zaradi katerih prihaja do odlogov potrebne prilagoditve plač kot odgovor na šibko gospodarsko stanje.

| (11) | Nedavne reforme so ustvarile le omejen manevrski prostor za delodajalce, da lahko odstopajo od panožnih sporazumov. To zadeva vse vidike pogojev za zaposlitev, vključno s plačami, delovnim časom, zaposlovanjem in delovnimi razmerami, ter omejuje možnosti, ki jih imajo podjetja za prilagoditev delovne sile svojim potrebam. Trenutno lahko panoge podjetjem preprečijo, da bi za posamezen primer in po pogajanjih s socialnimi partnerji določila pogoje, pod katerimi lahko delovni čas odstopa od panožnega sporazuma. Olajšali bi lahko pogostejšo uporabo odstopanj od panožnih sporazumov in splošnih pravnih določb o pogojih za zaposlitev prek sporazumov na ravni podjetja, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

(11)

Nedavne reforme so ustvarile le omejen manevrski prostor za delodajalce, da lahko odstopajo od panožnih sporazumov. To zadeva vse vidike pogojev za zaposlitev, vključno s plačami, delovnim časom, zaposlovanjem in delovnimi razmerami, ter omejuje možnosti, ki jih imajo podjetja za prilagoditev delovne sile svojim potrebam. Trenutno lahko panoge podjetjem preprečijo, da bi za posamezen primer in po pogajanjih s socialnimi partnerji določila pogoje, pod katerimi lahko delovni čas odstopa od panožnega sporazuma. Olajšali bi lahko pogostejšo uporabo odstopanj od panožnih sporazumov in splošnih pravnih določb o pogojih za zaposlitev prek sporazumov na ravni podjetja, in sicer v posvetovanju s socialnimi partnerji.

| (12) | V letu 2015 je stopnja brezposelnosti narasla na 10,4 %. Brezposelnost je višja med mladimi, državljani tretjih držav in nizko kvalificiranimi delavci. Struktura trga dela je vse bolj polarizirana, visoko izobraženi delavci se zaposlujejo po pogodbah za nedoločen čas, določen delež nizko kvalificiranih delovnih mest pa postaja vse bolj prekaren. Delež pogodb za določen čas, ki trajajo manj kot en mesec, je znotraj vseh zaposlitev v letu 2015 narasel na 70 %. Pravni okvir, ki ureja delovne pogodbe, zlasti zakonodajo o odpuščanju pri pogodbah za nedoločen čas, lahko prispeva k visoki razslojenosti trga dela. Dolgotrajno poslabšanje razmer na trgu dela bremeni vzdržnost sistema nadomestil za brezposelnost. Februarja 2016 naj bi po napovedih primanjkljaj znašal 4,5 milijarde EUR za leto 2015, 4,2 milijarde EUR za leto 2016 in 3,6 milijarde EUR za leto 2017. To bi dodatno povišalo dolg sistema s 25,8 milijarde EUR v letu 2015 na 30,0 milijarde EUR v letu 2016 in 33,6 milijarde EUR v letu 2017. Izračun nadomestil kaže, da je bolje imeti več zaporednih krajših zaposlitev za polni delovni čas kot pa dolgotrajno zaposlitev za krajši delovni čas, ter spodbuja delodajalce k zaposlovanju za krajši čas, ki se dopolni z dajatvami socialne varnosti za zaposlene. Poleg tega lahko zasnova sistema nadomestil za brezposelnost, zlasti v zvezi s pogoji upravičenosti in degresivnostjo nadomestil, zmanjša spodbude za vrnitev na delo. |
| --- | --- |

(12)

V letu 2015 je stopnja brezposelnosti narasla na 10,4 %. Brezposelnost je višja med mladimi, državljani tretjih držav in nizko kvalificiranimi delavci. Struktura trga dela je vse bolj polarizirana, visoko izobraženi delavci se zaposlujejo po pogodbah za nedoločen čas, določen delež nizko kvalificiranih delovnih mest pa postaja vse bolj prekaren. Delež pogodb za določen čas, ki trajajo manj kot en mesec, je znotraj vseh zaposlitev v letu 2015 narasel na 70 %. Pravni okvir, ki ureja delovne pogodbe, zlasti zakonodajo o odpuščanju pri pogodbah za nedoločen čas, lahko prispeva k visoki razslojenosti trga dela. Dolgotrajno poslabšanje razmer na trgu dela bremeni vzdržnost sistema nadomestil za brezposelnost. Februarja 2016 naj bi po napovedih primanjkljaj znašal 4,5 milijarde EUR za leto 2015, 4,2 milijarde EUR za leto 2016 in 3,6 milijarde EUR za leto 2017. To bi dodatno povišalo dolg sistema s 25,8 milijarde EUR v letu 2015 na 30,0 milijarde EUR v letu 2016 in 33,6 milijarde EUR v letu 2017. Izračun nadomestil kaže, da je bolje imeti več zaporednih krajših zaposlitev za polni delovni čas kot pa dolgotrajno zaposlitev za krajši delovni čas, ter spodbuja delodajalce k zaposlovanju za krajši čas, ki se dopolni z dajatvami socialne varnosti za zaposlene. Poleg tega lahko zasnova sistema nadomestil za brezposelnost, zlasti v zvezi s pogoji upravičenosti in degresivnostjo nadomestil, zmanjša spodbude za vrnitev na delo.

| (13) | Prehod iz izobraževanja v delovno razmerje ostaja izziv, najbolj pa so prizadeti najmanj kvalificirani mladi. Vse manj nizko kvalificiranih mladih se odloča za vajeništvo zaradi različnih regionalnih strategij in omejene sposobnosti sistema, da se prilagodi novim gospodarskim potrebam. Ponudba usposabljanj za brezposelne, nizko kvalificirane delavce in delavce, zaposlene v MSP, ostaja nezadostna. Tekoče reforme poklicnega usposabljanja, vključno z upravljanjem, spodbudami in svetovanjem, ter nov ciljno usmerjen načrt usposabljanja za brezposelne je treba v celoti uveljaviti in jih okrepiti. Nezadovoljivo sodelovanje med različnimi akterji, ki sodelujejo pri stalnem poklicnem usposabljanju, preprečuje učinkovito dodeljevanje sredstev. Kmalu bo uveden račun osebne dejavnosti, ki bo morda pomagal uravnotežiti dostop. |
| --- | --- |

(13)

Prehod iz izobraževanja v delovno razmerje ostaja izziv, najbolj pa so prizadeti najmanj kvalificirani mladi. Vse manj nizko kvalificiranih mladih se odloča za vajeništvo zaradi različnih regionalnih strategij in omejene sposobnosti sistema, da se prilagodi novim gospodarskim potrebam. Ponudba usposabljanj za brezposelne, nizko kvalificirane delavce in delavce, zaposlene v MSP, ostaja nezadostna. Tekoče reforme poklicnega usposabljanja, vključno z upravljanjem, spodbudami in svetovanjem, ter nov ciljno usmerjen načrt usposabljanja za brezposelne je treba v celoti uveljaviti in jih okrepiti. Nezadovoljivo sodelovanje med različnimi akterji, ki sodelujejo pri stalnem poklicnem usposabljanju, preprečuje učinkovito dodeljevanje sredstev. Kmalu bo uveden račun osebne dejavnosti, ki bo morda pomagal uravnotežiti dostop.

| (14) | Francosko poslovno okolje se še naprej uvršča na sredino lestvice, zlasti glede obremenilnosti državnih predpisov, kjer se Francija v mednarodnih primerjavah uvršča zelo nizko. Francija izvaja program poenostavitve po načrtu, vendar napredek pri izvajanju ni enoten, zlasti pri ukrepih, namenjenih podjetjem, poleg tega ostajajo številni izzivi na več področjih. |
| --- | --- |

(14)

Francosko poslovno okolje se še naprej uvršča na sredino lestvice, zlasti glede obremenilnosti državnih predpisov, kjer se Francija v mednarodnih primerjavah uvršča zelo nizko. Francija izvaja program poenostavitve po načrtu, vendar napredek pri izvajanju ni enoten, zlasti pri ukrepih, namenjenih podjetjem, poleg tega ostajajo številni izzivi na več področjih.

| (15) | Francosko gospodarstvo ima nesorazmerno visok delež malih podjetij v primerjavi z drugimi državami članicami, kar omejuje njihovo raven produktivnosti. Ni pričakovati, da bi nedavne pobude za ublažitev učinka zahtev, vezanih na velikost, bistveno vplivale na rast podjetij, zlasti ker so omejene po obsegu, in ker so nekateri ukrepi časovno omejeni. Posledično bodo učinki pragu še naprej omejevali rast francoskih podjetij. |
| --- | --- |

(15)

Francosko gospodarstvo ima nesorazmerno visok delež malih podjetij v primerjavi z drugimi državami članicami, kar omejuje njihovo raven produktivnosti. Ni pričakovati, da bi nedavne pobude za ublažitev učinka zahtev, vezanih na velikost, bistveno vplivale na rast podjetij, zlasti ker so omejene po obsegu, in ker so nekateri ukrepi časovno omejeni. Posledično bodo učinki pragu še naprej omejevali rast francoskih podjetij.

| (16) | Konkurenca na področju storitev se je v nekaterih sektorjih izboljšala, v drugih pa ovire ostajajo, zlasti pri poslovnih storitvah, saj nedavne reforme na precejšen delež teh storitev niso vplivale, ter v mrežnih panogah. Številne ovire za vstop in številni predpisi ter tarife zavirajo gospodarsko dejavnost v reguliranih poklicih ter bremenijo produktivnost v drugih sektorjih, ki uporabljajo te storitve. Sprejetje zakona Macron leta 2015 je zmanjšalo nekatere omejitve, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja. Nadaljnje težave izhajajo iz omejevalnega izvajanja zahtev glede dovoljenj. |
| --- | --- |

(16)

Konkurenca na področju storitev se je v nekaterih sektorjih izboljšala, v drugih pa ovire ostajajo, zlasti pri poslovnih storitvah, saj nedavne reforme na precejšen delež teh storitev niso vplivale, ter v mrežnih panogah. Številne ovire za vstop in številni predpisi ter tarife zavirajo gospodarsko dejavnost v reguliranih poklicih ter bremenijo produktivnost v drugih sektorjih, ki uporabljajo te storitve. Sprejetje zakona Macron leta 2015 je zmanjšalo nekatere omejitve, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja. Nadaljnje težave izhajajo iz omejevalnega izvajanja zahtev glede dovoljenj.

| (17) | Francija še naprej zaostaja za vodilnimi državami v EU na področju inovativnosti, kljub radodarni državni podpori na tem področju. V zadnjih petnajstih letih je prišlo do inflacije in nestabilnosti državnih shem za podporo inovacijam, kar vzbuja zaskrbljenost glede splošnega usklajevanja, doslednosti in učinkovitosti teh shem. To zlasti vpliva na MSP. |
| --- | --- |

(17)

Francija še naprej zaostaja za vodilnimi državami v EU na področju inovativnosti, kljub radodarni državni podpori na tem področju. V zadnjih petnajstih letih je prišlo do inflacije in nestabilnosti državnih shem za podporo inovacijam, kar vzbuja zaskrbljenost glede splošnega usklajevanja, doslednosti in učinkovitosti teh shem. To zlasti vpliva na MSP.

| (18) | Delež davka v BDP je med najvišjimi v Uniji. Njegova sestava ne spodbuja gospodarske rasti, saj davki precej obremenjujejo proizvodne dejavnike, porabo pa razmeroma malo. Davki od dohodkov pravnih oseb so se začeli v letu 2014 blago zniževati, Francija pa je začela zmanjševati razliko do povprečja EU na področju okoljskega davka, vendar prihodki iz DDV ostajajo nizki, tako kot delež BDP kot odstotek skupne obdavčitve, in sicer zaradi nizkih stopenj, razširjene uporabe znižanih stopenj in visokega števila oprostitev v primerjavi s povprečjem EU. Država razen tekočega odpravljanja solidarnostnega dodatka za podjetja in odprave izjemnega davka od dohodkov pravnih oseb še ni podrobneje določila konkretnih ukrepov za dosego napovedanega cilja zmanjšanja zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb na 28 % v letu 2020. |
| --- | --- |

(18)

Delež davka v BDP je med najvišjimi v Uniji. Njegova sestava ne spodbuja gospodarske rasti, saj davki precej obremenjujejo proizvodne dejavnike, porabo pa razmeroma malo. Davki od dohodkov pravnih oseb so se začeli v letu 2014 blago zniževati, Francija pa je začela zmanjševati razliko do povprečja EU na področju okoljskega davka, vendar prihodki iz DDV ostajajo nizki, tako kot delež BDP kot odstotek skupne obdavčitve, in sicer zaradi nizkih stopenj, razširjene uporabe znižanih stopenj in visokega števila oprostitev v primerjavi s povprečjem EU. Država razen tekočega odpravljanja solidarnostnega dodatka za podjetja in odprave izjemnega davka od dohodkov pravnih oseb še ni podrobneje določila konkretnih ukrepov za dosego napovedanega cilja zmanjšanja zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb na 28 % v letu 2020.

| (19) | Davčni sistem je zelo kompleksen. Francija ima še vedno veliko število neučinkovitih davkov, ki prinašajo nizke prihodke ali pa jih sploh ne, poleg tega je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb zelo zapletena, kar pomeni znatne upravne stroške. Čeprav je bila v zakonu o načrtovanju javnih financ za obdobje 2014–2019 uvedena zahteva za redno ocenjevanje in spremljanje davčnih odhodkov, je napovedano znižanje davčnih odhodkov za leto 2016 po večletni rasti skromno. |
| --- | --- |

(19)

Davčni sistem je zelo kompleksen. Francija ima še vedno veliko število neučinkovitih davkov, ki prinašajo nizke prihodke ali pa jih sploh ne, poleg tega je obdavčitev dohodkov fizičnih oseb zelo zapletena, kar pomeni znatne upravne stroške. Čeprav je bila v zakonu o načrtovanju javnih financ za obdobje 2014–2019 uvedena zahteva za redno ocenjevanje in spremljanje davčnih odhodkov, je napovedano znižanje davčnih odhodkov za leto 2016 po večletni rasti skromno.

| (20) | Na splošno so ovire za zasebne naložbe zmerne, pri čemer so glavne ovire visoka regulativna obremenitev in visoke davčne stopnje za pravne osebe. Naložbeno okolje bi se izboljšalo z izboljšanjem poslovnega okolja, zmanjšanjem davkov na proizvodnjo in dohodke pravnih oseb ter poenostavitvijo davčnega sistema. Vsi ukrepi, sprejeti za izboljšanje stroškovne in nestroškovne konkurenčnosti francoskih podjetij, lahko povečajo ravni naložb in spodbudijo podjetja k vlaganju v fizični in človeški kapital, da bi se izboljšala produktivnost. Potencial za dolgoročno rast omejujejo tudi nizke naložbe v inovativne dejavnosti. |
| --- | --- |

(20)

Na splošno so ovire za zasebne naložbe zmerne, pri čemer so glavne ovire visoka regulativna obremenitev in visoke davčne stopnje za pravne osebe. Naložbeno okolje bi se izboljšalo z izboljšanjem poslovnega okolja, zmanjšanjem davkov na proizvodnjo in dohodke pravnih oseb ter poenostavitvijo davčnega sistema. Vsi ukrepi, sprejeti za izboljšanje stroškovne in nestroškovne konkurenčnosti francoskih podjetij, lahko povečajo ravni naložb in spodbudijo podjetja k vlaganju v fizični in človeški kapital, da bi se izboljšala produktivnost. Potencial za dolgoročno rast omejujejo tudi nizke naložbe v inovativne dejavnosti.

| (21) | V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Francija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5. |
| --- | --- |

(21)

V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Francije in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila program stabilnosti in nacionalni program reform ter ukrepanje po priporočilih, ki jih je Francija prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Franciji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih od 1 do 5.

| (22) | Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1. |
| --- | --- |

(22)

Svet je ob upoštevanju te ocene preučil program stabilnosti, njegovo mnenje (5) pa je izraženo zlasti v priporočilu 1.

| (23) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 – |
| --- | --- |

(23)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te ocene preučil nacionalni program reform in program stabilnosti. Njegova priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporočilih od 1 do 5 –

PRIPOROČA, da Francija v obdobju 2016–2017 ukrepa, tako da:

| 1. | Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, in sicer s sprejetjem zahtevanih strukturnih ukrepov ter z uporabo izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga. Do konca leta 2016 opredeli znižanja odhodkov, načrtovana za prihodnja leta, in pospeši prizadevanja za povišanje zneska prihrankov na podlagi pregledov porabe, vključno s pregledi porabe lokalnih organov. Okrepi neodvisna vrednotenja javnih politik, da bi opredelila povečanje učinkovitosti po vseh podsektorjih sektorja države. |
| --- | --- |

1.

Zagotovi trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, in sicer s sprejetjem zahtevanih strukturnih ukrepov ter z uporabo izrednih prihodkov za zmanjševanje primanjkljaja in dolga. Do konca leta 2016 opredeli znižanja odhodkov, načrtovana za prihodnja leta, in pospeši prizadevanja za povišanje zneska prihrankov na podlagi pregledov porabe, vključno s pregledi porabe lokalnih organov. Okrepi neodvisna vrednotenja javnih politik, da bi opredelila povečanje učinkovitosti po vseh podsektorjih sektorja države.

| 2. | Zagotovi trajno znižanje stroškov dela ter skladnost gibanj minimalne plače z ustvarjanjem novih delovnih mest in konkurenčnostjo. Reformira delovno pravo, da se delodajalcem zagotovi več spodbud za zaposlovanje po pogodbi za nedoločen čas. |
| --- | --- |

2.

Zagotovi trajno znižanje stroškov dela ter skladnost gibanj minimalne plače z ustvarjanjem novih delovnih mest in konkurenčnostjo. Reformira delovno pravo, da se delodajalcem zagotovi več spodbud za zaposlovanje po pogodbi za nedoločen čas.

| 3. | Izboljša povezave med izobraževalnim sektorjem in trgom dela, zlasti z reformo vajeništva in poklicnega usposabljanja, s poudarkom na nizkokvalificiranih osebah. Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za reformo sistema nadomestil za brezposelnost, da sistem ponovno postane proračunsko vzdržen in zagotavlja več spodbud za vrnitev na delo. |
| --- | --- |

3.

Izboljša povezave med izobraževalnim sektorjem in trgom dela, zlasti z reformo vajeništva in poklicnega usposabljanja, s poudarkom na nizkokvalificiranih osebah. Do konca leta 2016 sprejme ukrepe za reformo sistema nadomestil za brezposelnost, da sistem ponovno postane proračunsko vzdržen in zagotavlja več spodbud za vrnitev na delo.

| 4. | Odpravi ovire za dejavnosti v storitvenem sektorju, zlasti za poslovne storitve in regulirane poklice. Sprejme ukrepe za poenostavitev in izboljšanje učinkovitosti shem politike na področju inovacij. Do konca leta 2016 v predpisih dodatno reformira merila glede velikosti, ki ovirajo rast podjetij, in z izvajanjem programa poenostavitve še naprej poenostavlja upravna, fiskalna in računovodska pravila za podjetja. |
| --- | --- |

4.

Odpravi ovire za dejavnosti v storitvenem sektorju, zlasti za poslovne storitve in regulirane poklice. Sprejme ukrepe za poenostavitev in izboljšanje učinkovitosti shem politike na področju inovacij. Do konca leta 2016 v predpisih dodatno reformira merila glede velikosti, ki ovirajo rast podjetij, in z izvajanjem programa poenostavitve še naprej poenostavlja upravna, fiskalna in računovodska pravila za podjetja.

| 5. | Sprejme ukrepe za zmanjšanje davkov na proizvodnjo in zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb ter hkrati razširi davčno osnovo na potrošnjo, zlasti v zvezi z DDV. Odpravi neučinkovite davčne odhodke, ukine davke, ki prinašajo nizke prihodke ali jih ne prinašajo, ter do konca leta 2016 sprejme reformo dohodninskih davčnih odtegljajev. |
| --- | --- |

5.

Sprejme ukrepe za zmanjšanje davkov na proizvodnjo in zakonsko določene stopnje od dohodkov pravnih oseb ter hkrati razširi davčno osnovo na potrošnjo, zlasti v zvezi z DDV. Odpravi neučinkovite davčne odhodke, ukine davke, ki prinašajo nizke prihodke ali jih ne prinašajo, ter do konca leta 2016 sprejme reformo dohodninskih davčnih odtegljajev.

V Bruslju, 12. julija 2016

Za Svet

Predsednik

P. KAŽIMÍR

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  UL C 96, 11.3.2016, str. 1.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  V skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 1466/97.

5

---

Popravki

| 18.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 299/119 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 299/119

---

Popravek prečiščenih različic Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije

(
  Uradni list Evropske unije C 202 z dne 7. junija 2016
  )

(2016/C 299/28)

Druga stran naslovnice, Obvestilo bralcu:

besedilo:

„Ta objava vsebuje prečiščeni različici Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter Protokole in priloge, kakor so bili spremenjeni z Lizbonsko pogodbo, podpisano 13. decembra v Lizboni, in ki je začela veljati 1. decembra 2009. Vsebuje tudi Izjave, priložene Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo.

Ta objava vsebuje tudi spremembe iz Protokola o spremembi Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter spremembe iz Uredbe (EU, Euratom) št. 741/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. avgusta 2012 o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu, kakor tudi iz sklepov Evropskega sveta 2010/718/EU in 2012/419/EU z dne 29. oktobra 2010 oziroma 12. julija 2012 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy in Mayotteja v razmerju do Evropske unije. Poleg tega ta objava vključuje dodatek odstavka 3 člena 136 PDEU, kakor je določeno v Sklepu Evropskega sveta 2011/199/EU z dne 25. marca 2011 o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro, kar sledi zaključku postopkov za odobritev držav članic. Ta objava vsebuje tudi spremembe nastale zaradi akta o pristopu Republike Hrvaške. Ta objava vsebuje tudi spremembe iz Uredbe (EU/Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije.

Ta objava prav tako vsebuje uradne popravke, ki so bili sprejeti do marca 2016.

Ta objava vključuje tudi besedilo Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki so jo Evropski parlament, Svet in Komisija razglasili v Strasbourgu 12. decembra 2007 (UL C 303, 14.12.2007, str. 1). To besedilo prevzame besedilo Listine, razglašene 7. decembra 2000, ga prilagodi ter nadomesti od 1. decembra 2009 dalje, ko je začela veljati Lizbonska pogodba. V smislu prvega pododstavka člena 6(1) Pogodbe o Evropski uniji ima Listina, razglašena leta 2007, enako pravno veljavo kot Pogodbi.

Ta objava je dokumentacijsko sredstvo, ki ne vzpostavlja odgovornosti institucij Evropske unije.“

se glasi:

„Ta objava vsebuje prečiščeni različici Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter Protokole in priloge, kakor so bili spremenjeni z Lizbonsko pogodbo, podpisano 13. decembra 2007 v Lizboni, in ki je začela veljati 1. decembra 2009. Vsebuje tudi Izjave, priložene Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo.

Ta objava vsebuje tudi spremembe iz Protokola o spremembi Protokola o prehodni ureditvi, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter spremembe iz Uredbe (EU, Euratom) št. 741/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. avgusta 2012 o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije in Priloge I k Protokolu, kakor tudi iz sklepov Evropskega sveta 2010/718/EU in 2012/419/EU z dne 29. oktobra 2010 oziroma 12. julija 2012 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy in Mayotta v razmerju do Evropske unije. Poleg tega ta objava vključuje dodatek odstavka 3 člena 136 PDEU, kakor je določeno v Sklepu Evropskega sveta 2011/199/EU z dne 25. marca 2011 o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro, kar sledi zaključku postopkov za odobritev držav članic. Ta objava vsebuje tudi spremembe nastale zaradi akta o pristopu Republike Hrvaške. Ta objava vsebuje tudi spremembe iz Uredbe (EU/Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola o statutu Sodišča Evropske unije.

Ta objava vključuje tudi besedilo Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki so jo Evropski parlament, Svet in Komisija razglasili v Strasbourgu 12. decembra 2007 (UL C 303, 14.12.2007, str. 1). To besedilo prevzame besedilo Listine, razglašene 7. decembra 2000, ga prilagodi ter nadomesti od 1. decembra 2009 dalje, ko je začela veljati Lizbonska pogodba. V smislu prvega pododstavka člena 6(1) Pogodbe o Evropski uniji ima Listina, razglašena leta 2007, enako pravno veljavo kot Pogodbi.

Ta objava je dokumentacijsko sredstvo, ki ne vzpostavlja odgovornosti institucij Evropske unije.“

Stran 195, prečiščena različica Pogodbe o delovanju Evropske unije, člen 349:

besedilo:

„... razmer Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika, Mayotteja, Reuniona, Saint-Martina, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov ...“

se glasi:

„... razmer Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika, Mayotta, Reuniona, Saint-Martina, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov ...“

Stran 197, prečiščena različica Pogodbe o delovanju Evropske unije, člen 355:

besedilo:

„1.   Določbe Pogodb se uporabljajo za Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika, Mayotte, Reuniona, Saint-Martina, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, v skladu s členom 349.“

se glasi:

„1.   Določbe Pogodb se uporabljajo za Guadeloupe, Francosko Gvajano, Martinik, Mayotte, Reunion, Saint-Martin, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, v skladu s členom 349.“

Stran 331, Priloge k Pogodbi o delovanju Evropske unije, Priloga I, naslov prvega stolpca:

besedilo:

„Številka Bruseljske nomenclature“

se glasi

„Številka Bruseljske nomenklature“.

---