# Eiropas Savienības L 94/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 94 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 12. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 94

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 12. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/561 (2018. gada 29. janvāris), ar ko attiecībā uz prasībām par olbaltumvielām papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem groza Deleģēto regulu (ES) 2016/127 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/562 (2018. gada 9. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2018/563 (2017. gada 20. novembris) par valsts atbalstu SA.34308 (2013/C) (ex 2013/NN), ko īstenojusi Grieķijas Republika par labu Hellenic Defence Systems S.A. (EAS – Ellinika Amyntika Systimata)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7361)

   (
  1
  ) | 9 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/561 (2018. gada 29. janvāris), ar ko attiecībā uz prasībām par olbaltumvielām papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem groza Deleģēto regulu (ES) 2016/127 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/562 (2018. gada 9. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas

4

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2018/563 (2017. gada 20. novembris) par valsts atbalstu SA.34308 (2013/C) (ex 2013/NN), ko īstenojusi Grieķijas Republika par labu Hellenic Defence Systems S.A. (EAS – Ellinika Amyntika Systimata)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7361)

   (
  1
  )

Hellenic Defence Systems S.A.

EAS – Ellinika Amyntika Systimata

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7361)

1

9

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes lēmums Nr. 226/17/COL (2017. gada 19. decembrī), ar kuru Norvēģiju atbrīvo no pienākuma dažām sugām piemērot tiesību aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību) [2018/564] | 30 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes lēmums Nr. 226/17/COL (2017. gada 19. decembrī), ar kuru Norvēģiju atbrīvo no pienākuma dažām sugām piemērot tiesību aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību) [2018/564]

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2018/561

(2018. gada 29. janvāris),

ar ko attiecībā uz prasībām par olbaltumvielām papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem groza Deleģēto regulu (ES) 2016/127

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu.

tā kā:

| (1) | ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/127 (2) cita starpā mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem nosaka sastāva un marķēšanas prasības. |
| --- | --- |

(1)

ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/127 (2) cita starpā mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem nosaka sastāva un marķēšanas prasības.

| (2) | Deleģētajā regulā (ES) 2016/127 ir īpaši noteikts, ka tādam papildu ēdināšanas maisījumam zīdaiņiem, kas ražots no govs piena vai kazas piena olbaltumvielām, jāsatur vismaz 1,8 g olbaltumvielu/100 kcal (0,43 g/100 kJ). |
| --- | --- |

(2)

Deleģētajā regulā (ES) 2016/127 ir īpaši noteikts, ka tādam papildu ēdināšanas maisījumam zīdaiņiem, kas ražots no govs piena vai kazas piena olbaltumvielām, jāsatur vismaz 1,8 g olbaltumvielu/100 kcal (0,43 g/100 kJ).

| (3) | Komisija saņēma pieprasījumu no uzņēmēja, kas iesaistīts pārtikas apritē, par tāda papildu ēdināšanas maisījuma zīdaiņiem laišanu tirgū, ko ražo no govs piena nesašķeltām olbaltumvielām ar olbaltumvielu saturu vismaz 1,61 g/100 kcal, kas ir zemāks par Komisijas Direktīvā 2006/141/EK (3) un Deleģētajā regulā (ES) 2016/127 noteikto pieļaujamo līmeni. |
| --- | --- |

(3)

Komisija saņēma pieprasījumu no uzņēmēja, kas iesaistīts pārtikas apritē, par tāda papildu ēdināšanas maisījuma zīdaiņiem laišanu tirgū, ko ražo no govs piena nesašķeltām olbaltumvielām ar olbaltumvielu saturu vismaz 1,61 g/100 kcal, kas ir zemāks par Komisijas Direktīvā 2006/141/EK (3) un Deleģētajā regulā (ES) 2016/127 noteikto pieļaujamo līmeni.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2017. gada 5. aprīlī sniedza zinātnisku atzinumu par tāda papildu ēdināšanas maisījuma zīdaiņiem, kurā olbaltumvielu saturs ir vismaz 1,6 g/100 kcal, nekaitīgumu un piemērotību lietošanai zīdaiņiem (4). Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde secināja, ka tāda papildu ēdināšanas maisījuma zīdaiņiem, kas ražots uz govs piena vai kazas piena nesašķeltu olbaltumvielu bāzes ar olbaltumvielu saturu 1,6 g/100 kcal (0,38 g/100 kJ) un kas visādi citādi atbilst attiecīgajiem Savienības noteikumiem, lietošana ir nekaitīga un piemērota veseliem, Eiropā dzīvojošiem zīdaiņiem, kas uzņem pietiekami kvalitatīvu papildu pārtiku. Pamatojoties uz minēto atzinumu un lai veicinātu inovatīvu produktu izstrādi, minimālais olbaltumvielu saturs, kas noteikts Deleģētajā regulā (ES) 2016/127 attiecībā uz papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem, kas ražots uz govs piena vai kazas piena olbaltumvielu bāzes, būtu jāsamazina līdz 1,6 g/100 kcal. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2017. gada 5. aprīlī sniedza zinātnisku atzinumu par tāda papildu ēdināšanas maisījuma zīdaiņiem, kurā olbaltumvielu saturs ir vismaz 1,6 g/100 kcal, nekaitīgumu un piemērotību lietošanai zīdaiņiem (4). Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde secināja, ka tāda papildu ēdināšanas maisījuma zīdaiņiem, kas ražots uz govs piena vai kazas piena nesašķeltu olbaltumvielu bāzes ar olbaltumvielu saturu 1,6 g/100 kcal (0,38 g/100 kJ) un kas visādi citādi atbilst attiecīgajiem Savienības noteikumiem, lietošana ir nekaitīga un piemērota veseliem, Eiropā dzīvojošiem zīdaiņiem, kas uzņem pietiekami kvalitatīvu papildu pārtiku. Pamatojoties uz minēto atzinumu un lai veicinātu inovatīvu produktu izstrādi, minimālais olbaltumvielu saturs, kas noteikts Deleģētajā regulā (ES) 2016/127 attiecībā uz papildu ēdināšanas maisījumu zīdaiņiem, kas ražots uz govs piena vai kazas piena olbaltumvielu bāzes, būtu jāsamazina līdz 1,6 g/100 kcal.

| (5) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/127 II pielikums, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2016/127 II pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2016/127 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 29. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 25. septembra Deleģētā regula (ES) 2016/127, ar ko attiecībā uz īpašām sastāva un informācijas prasībām, kuras piemēro maisījumiem zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, un attiecībā uz informācijas prasībām saistībā ar zīdaiņu un mazu bērnu ēdināšanu papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 609/2013 (OV L 25, 2.2.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Direktīva 2006/141/EK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem un ar ko groza Direktīvu 1999/21/EK (OV L 401, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Journal 2017; 15(5):4781.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Deleģētās regulas (ES) 2016/127 II pielikuma 2.1. punkta (No govs vai kazas piena olbaltumvielām ražoti papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem) tabulā tekstu aizstāj ar šādu:

| Minimums | Maksimums |
| --- | --- |
| 0,38 g/100 kJ
  (1,6 g/100 kcal) | 0,6 g/100 kJ
  (2,5 g/100 kcal) |

Minimums

Maksimums

0,38 g/100 kJ

(1,6 g/100 kcal)

0,6 g/100 kJ

(2,5 g/100 kcal)

---

| 12.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/562

(2018. gada 9. aprīlis),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 187. panta a) un b) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 (2) ir paredzēts atvērt Savienības ikgadējās aitu, kazu, aitas gaļas un kazas gaļas importa tarifa kvotas, tai skaitā precēm, kuru izcelsme ir Islandē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 (2) ir paredzēts atvērt Savienības ikgadējās aitu, kazu, aitas gaļas un kazas gaļas importa tarifa kvotas, tai skaitā precēm, kuru izcelsme ir Islandē.

| (2) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 4. pantā paredzēts, ka tarifa kvotas, kas atvērtas ar minēto regulu, jāpārvalda saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (3) 308.a un 308.b pantu un 308.c panta 1. punktu. Regula (EEK) Nr. 2454/93 ir tikusi aizstāta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (4) un no 2016. gada 1. maija atcelta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/481 (5). Tāpēc atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 2454/93 būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 4. pantā paredzēts, ka tarifa kvotas, kas atvērtas ar minēto regulu, jāpārvalda saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (3) 308.a un 308.b pantu un 308.c panta 1. punktu. Regula (EEK) Nr. 2454/93 ir tikusi aizstāta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2447 (4) un no 2016. gada 1. maija atcelta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/481 (5). Tāpēc atsauces uz Regulu (EEK) Nr. 2454/93 būtu jāatjaunina.

| (3) | Turklāt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts izcelsmes apliecinājums, kurš tad, ja piemēro citas tarifa kvotas, kuras nav daļa no preferences tarifu nolīguma, ir izcelsmes sertifikāts, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantu. Šķiet, ka izcelsmes sertifikāts vairs nav nepieciešams, jo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (6) 61. pantu muitas dienesti var pieprasīt deklarētājam pierādīt preču izcelsmi, izmantojot citus līdzekļus, kas nav oficiāls izcelsmes sertifikāts. Tomēr izcelsmes sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantu, ietvēra arī informāciju, kas joprojām ir nepieciešama, lai varētu noteikt atšķirību starp produktiem kautsvara ekvivalenta aprēķināšanai, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 3. pantā. Tāpēc būtu vajadzīgs jauns dokuments, kurā šāda informācija ir ietverta. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts izcelsmes apliecinājums, kurš tad, ja piemēro citas tarifa kvotas, kuras nav daļa no preferences tarifu nolīguma, ir izcelsmes sertifikāts, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantu. Šķiet, ka izcelsmes sertifikāts vairs nav nepieciešams, jo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (6) 61. pantu muitas dienesti var pieprasīt deklarētājam pierādīt preču izcelsmi, izmantojot citus līdzekļus, kas nav oficiāls izcelsmes sertifikāts. Tomēr izcelsmes sertifikāts, kas izdots saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantu, ietvēra arī informāciju, kas joprojām ir nepieciešama, lai varētu noteikt atšķirību starp produktiem kautsvara ekvivalenta aprēķināšanai, kā paredzēts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 3. pantā. Tāpēc būtu vajadzīgs jauns dokuments, kurā šāda informācija ir ietverta.

| (4) | 2017. gada 23. martā Eiropas Savienība un Islande parakstīja Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā (turpmāk “nolīgums”), kas attiecas uz lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm. Eiropas Savienības vārdā parakstīt jauno nolīgumu tika atļauts ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/2087 (7), bet to noslēgt – ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1913 (8). |
| --- | --- |

(4)

2017. gada 23. martā Eiropas Savienība un Islande parakstīja Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā (turpmāk “nolīgums”), kas attiecas uz lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm. Eiropas Savienības vārdā parakstīt jauno nolīgumu tika atļauts ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/2087 (7), bet to noslēgt – ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1913 (8).

| (5) | Saskaņā ar nolīguma V pielikumu Savienībai ir jāpievieno 1 200 tonnu liels kopējais papildu daudzums pašreizējai beznodokļu kvotai Islandes izcelsmes aitas gaļai un kazas gaļai, kas atbilst kopējā muitas tarifa kodiem 0204 un 0210, kā arī jāatver jauna Savienības ikgadējā beznodokļu kvota 300 tonnu apmērā pārstrādātai aitas gaļai ar KN kodu 1602 90. Papildu daudzums 1 200 tonnu apmērā un jaunais daudzums 300 tonnu apmērā sasniedzami, kā norādīts nolīguma V pielikumā ievietotajā tabulā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar nolīguma V pielikumu Savienībai ir jāpievieno 1 200 tonnu liels kopējais papildu daudzums pašreizējai beznodokļu kvotai Islandes izcelsmes aitas gaļai un kazas gaļai, kas atbilst kopējā muitas tarifa kodiem 0204 un 0210, kā arī jāatver jauna Savienības ikgadējā beznodokļu kvota 300 tonnu apmērā pārstrādātai aitas gaļai ar KN kodu 1602 90. Papildu daudzums 1 200 tonnu apmērā un jaunais daudzums 300 tonnu apmērā sasniedzami, kā norādīts nolīguma V pielikumā ievietotajā tabulā.

| (6) | Produktu daudzumi, kas importējami saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ir izteikti kautsvara ekvivalentā, ko aprēķina, izmantojot koeficientus, kuri norādīti minētās regulas 3. pantā. Jaunajai pārstrādātas aitas gaļas kvotai būtu jāizveido koeficients pārrēķināšanai kautsvara ekvivalentā. |
| --- | --- |

(6)

Produktu daudzumi, kas importējami saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011, ir izteikti kautsvara ekvivalentā, ko aprēķina, izmantojot koeficientus, kuri norādīti minētās regulas 3. pantā. Jaunajai pārstrādātas aitas gaļas kvotai būtu jāizveido koeficients pārrēķināšanai kautsvara ekvivalentā.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 ir vajadzīgs attiecīgi grozīt. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 ir vajadzīgs attiecīgi grozīt.

| (8) | Nolīgumā paredzēts, ka spēkā stāšanās diena ir 2018. gada 1. maijs. Attiecībā uz 2018. gadu tie aitas gaļas un kazas gaļas papildu daudzumi un jaunās kvotas daudzumi pārstrādātai aitas gaļai, kuri jādara pieejami saskaņā ar nolīgumu, būtu jāaprēķina proporcionāli, ņemot vērā tā spēkā stāšanās dienu. |
| --- | --- |

(8)

Nolīgumā paredzēts, ka spēkā stāšanās diena ir 2018. gada 1. maijs. Attiecībā uz 2018. gadu tie aitas gaļas un kazas gaļas papildu daudzumi un jaunās kvotas daudzumi pārstrādātai aitas gaļai, kuri jādara pieejami saskaņā ar nolīgumu, būtu jāaprēķina proporcionāli, ņemot vērā tā spēkā stāšanās dienu.

| (9) | Lai atvieglotu jauno Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 noteikumu raitu īstenošanu, visi šajā regulā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kurai būtu jābūt nolīguma spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(9)

Lai atvieglotu jauno Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1354/2011 noteikumu raitu īstenošanu, visi šajā regulā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kurai būtu jābūt nolīguma spēkā stāšanās dienai.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1354/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 2. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu:






  “e) | pārstrādātai aitas gaļai: 1,00.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 2. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu:

“e)

| 2) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1439/95 II sadaļas A un B daļas, šajā regulā noteiktās tarifa kvotas pārvalda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*1) 49.–54. pantu. Importa licences netiek prasītas.


  (*1)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1439/95 II sadaļas A un B daļas, šajā regulā noteiktās tarifa kvotas pārvalda saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (*1) 49.–54. pantu. Importa licences netiek prasītas.

(*1)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).”;"

*1

| 3) | iekļauj šādu 4.a pantu:

  “4.a pants

  1.   To produktu izcelsmi, uz kuriem attiecas tarifa kvota, kas neizriet no preferences tarifu nolīgumiem, nosaka saskaņā ar Savienībā spēkā esošajiem noteikumiem.


  2.   To produktu izcelsmi, uz kuriem attiecas tarifa kvota, kas ir daļa no preferences tarifu nolīguma, nosaka saskaņā ar minētajā nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem.”; |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu 4.a pantu:

“4.a pants

1.   To produktu izcelsmi, uz kuriem attiecas tarifa kvota, kas neizriet no preferences tarifu nolīgumiem, nosaka saskaņā ar Savienībā spēkā esošajiem noteikumiem.

2.   To produktu izcelsmi, uz kuriem attiecas tarifa kvota, kas ir daļa no preferences tarifu nolīguma, nosaka saskaņā ar minētajā nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem.”;

| 4) | regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants

  1.   Lai izmantotu pielikumā noteiktās tarifa kvotas, Savienības muitas dienestiem uzrāda derīgu izcelsmes apliecinājumu kopā ar muitas deklarāciju par attiecīgo preču laišanu brīvā apgrozībā.


  2.   Ja tarifa kvota ir daļa no preferences tarifu nolīguma, tad izcelsmes apliecinājums, kas minēts 1. punktā, ir izcelsmes apliecinājums, kas paredzēts minētajā nolīgumā.
  Ja tarifa kvotas ir tādas, kas neizriet no preferences tarifu nolīgumiem, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (*2) 61. pantu.
  Ja tarifa kvotas precēm, kuru izcelsme ir vienā un tajā pašā trešā valstī un uz kurām attiecas šā punkta pirmā un otrā daļa, ir apvienotas, izcelsmes apliecinājumu, kas paredzēts attiecīgajā nolīgumā, Savienības muitas dienestiem uzrāda kopā ar muitas deklarāciju par attiecīgo preču laišanu brīvā apgrozībā.


  3.   Ja tarifa kvotas ir tādas, kas neizriet no preferences tarifu nolīgumiem, tad muitas deklarāciju par attiecīgo preču laišanu brīvā apgrozībā iesniedz Savienības muitas dienestiem kopā ar dokumentu, ko izdevusi kompetentā iestāde vai aģentūra izcelsmes trešā valstī. Šajā dokumentā ietvertas šādas ziņas:






  a) | nosūtītāja nosaukums; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

1.   Lai izmantotu pielikumā noteiktās tarifa kvotas, Savienības muitas dienestiem uzrāda derīgu izcelsmes apliecinājumu kopā ar muitas deklarāciju par attiecīgo preču laišanu brīvā apgrozībā.

2.   Ja tarifa kvota ir daļa no preferences tarifu nolīguma, tad izcelsmes apliecinājums, kas minēts 1. punktā, ir izcelsmes apliecinājums, kas paredzēts minētajā nolīgumā.

Ja tarifa kvotas ir tādas, kas neizriet no preferences tarifu nolīgumiem, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (*2) 61. pantu.

Ja tarifa kvotas precēm, kuru izcelsme ir vienā un tajā pašā trešā valstī un uz kurām attiecas šā punkta pirmā un otrā daļa, ir apvienotas, izcelsmes apliecinājumu, kas paredzēts attiecīgajā nolīgumā, Savienības muitas dienestiem uzrāda kopā ar muitas deklarāciju par attiecīgo preču laišanu brīvā apgrozībā.

3.   Ja tarifa kvotas ir tādas, kas neizriet no preferences tarifu nolīgumiem, tad muitas deklarāciju par attiecīgo preču laišanu brīvā apgrozībā iesniedz Savienības muitas dienestiem kopā ar dokumentu, ko izdevusi kompetentā iestāde vai aģentūra izcelsmes trešā valstī. Šajā dokumentā ietvertas šādas ziņas:

a)

nosūtītāja nosaukums;

| b) | produkta veids un tā KN kods; |
| --- | --- |

b)

produkta veids un tā KN kods;

| c) | iepakojumu skaits, to veids un uz tiem esošais marķējums un numuri; |
| --- | --- |

c)

iepakojumu skaits, to veids un uz tiem esošais marķējums un numuri;

| d) | attiecīgās tarifa kvotas kārtas numurs vai kārtas numuri; |
| --- | --- |

d)

attiecīgās tarifa kvotas kārtas numurs vai kārtas numuri;

| e) | kopējais tīrsvars sadalījumā pa šīs regulas 3. panta 2. punktā paredzētajām koeficienta kategorijām. |
| --- | --- |

e)

kopējais tīrsvars sadalījumā pa šīs regulas 3. panta 2. punktā paredzētajām koeficienta kategorijām.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).”;"

*2

| 5) | regulas pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

5)

regulas pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 9. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1354/2011, ar ko atver Savienības ikgadējās aitu, kazu un aitas un kazas gaļas tarifu kvotas (OV L 338, 21.12.2011., 36. lpp.).

2

(3)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 1. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2016/481, ar kuru atceļ Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 87, 2.4.2016., 24. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 2016. gada 14. novembra Lēmums (ES) 2016/2087 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (OV L 324, 30.11.2016., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes 2017. gada 9. oktobra Lēmums (ES) 2017/1913 par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm (OV L 274, 24.10.2017., 57. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

SAVIENĪBAS TARIFA KVOTAS AITAS GAĻAI UN KAZAS GAĻAI (tonnās (t) kautsvara ekvivalenta)

| KN kods | Ad valorem nodoklis
  % | Specifiskais nodoklis
  EUR/100 kg | Kārtas numurs rindas kārtībā | Izcelsme | Gada apjoms tonnās kautsvara ekvivalenta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvi dzīvnieki
  (koeficients = 0,47) | Atkaulota jēra gaļa (1)

  (koeficients = 1,67) | Atkaulota aitas gaļa (2)

  (koeficients = 1,81) | Neatkaulota gaļa un liemeņi
  (koeficients = 1,00) | Pārstrādāta aitas gaļa
  (koeficients = 1,00) |
| 0204 | Nulle | Nulle | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | — | Argentīna | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | — | Austrālija | 19 186 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | — | Jaunzēlande | 228 254 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | — | Urugvaja | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | — | Čīle (3) | 8 000 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | — | Norvēģija | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | — | Grenlande | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | — | Fēru salas | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | — | Turcija | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | — | Citi (4) | 200 |
| — | 09.2178 | 09.2179 | 09.2016 | — | Erga omnes
   (5) | 200 |
| 0204
  0210 99 21
  0210 99 29
  ex 0210 99 85 | Nulle | Nulle | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | — | Islande | 2018. gads | 2 117 |
| 2019. gads | 2 783 |
| No 2020. gada un turpmāk | 3 050 |
| 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | Nulle | 09.2181 | — | — | 09.2019 | — | Erga omnes
   (5) | 92 |
| ex 1602 90 10
  1602 90 91 | Nulle | Nulle | — | — | — | — | 09.2118 | Islande | No 2018. gada 1. maija | 67 |
| 2019. gads | 233 |
| No 2020. gada un turpmāk | 300 |

KN kods

Ad valorem nodoklis

%

Specifiskais nodoklis

EUR/100 kg

Kārtas numurs rindas kārtībā

Izcelsme

Gada apjoms tonnās kautsvara ekvivalenta

Dzīvi dzīvnieki

(koeficients = 0,47)

Atkaulota jēra gaļa (1)

(koeficients = 1,67)

Atkaulota aitas gaļa (2)

(koeficients = 1,81)

Neatkaulota gaļa un liemeņi

(koeficients = 1,00)

Pārstrādāta aitas gaļa

(koeficients = 1,00)

0204

Nulle

Nulle

—

09.2101

09.2102

09.2011

—

Argentīna

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

—

Austrālija

19 186

—

09.2109

09.2110

09.2013

—

Jaunzēlande

228 254

—

09.2111

09.2112

09.2014

—

Urugvaja

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

—

Čīle (3)

8 000

—

09.2121

09.2122

09.0781

—

Norvēģija

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

—

Grenlande

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

—

Fēru salas

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

—

Turcija

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

—

Citi (4)

200

—

09.2178

09.2179

09.2016

—

Erga omnes
   (5)

200

0204

0210 99 21

0210 99 29

ex 0210 99 85

Nulle

Nulle

—

09.2119

09.2120

09.0790

—

Islande

2018. gads

2 117

2019. gads

2 783

No 2020. gada un turpmāk

3 050

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

Nulle

09.2181

—

—

09.2019

—

Erga omnes
   (5)

92

ex 1602 90 10

1602 90 91

Nulle

Nulle

—

—

—

—

09.2118

Islande

No 2018. gada 1. maija

67

2019. gads

233

No 2020. gada un turpmāk

300

---

(1)  Un kazlēna gaļa.

1

(2)  Un kazas gaļa, izņemot kazlēna gaļu.

2

(3)  Čīles tarifa kvotu palielina par 200 t gadā.

3

(4)  
  “Citi” ir visi PTO dalībnieki, izņemot Argentīnu, Austrāliju, Jaunzēlandi, Urugvaju, Čīli, Grenlandi un Islandi.

4

(5)  
  Erga omnes attiecas uz visām izcelsmes valstīm, ieskaitot valstis, kas minētas šajā tabulā.

5

Erga omnes

---

LĒMUMI

| 12.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/9

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/563

(2017. gada 20. novembris)

par valsts atbalstu SA.34308 (2013/C) (ex 2013/NN), ko īstenojusi Grieķijas Republika par labu Hellenic Defence Systems S.A. (EAS – Ellinika Amyntika Systimata)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7361)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar savu ekonomikas korekciju programmu Grieķija ir īstenojusi privatizācijas programmu (2). Valstij piederošais uzņēmums Hellenic Defence Systems S.A. (turpmāk tekstā “HDS”) sākotnēji bija iekļauts programmā tāpēc, ka to bija paredzēts privatizēt. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar savu ekonomikas korekciju programmu Grieķija ir īstenojusi privatizācijas programmu (2). Valstij piederošais uzņēmums Hellenic Defence Systems S.A. (turpmāk tekstā “HDS”) sākotnēji bija iekļauts programmā tāpēc, ka to bija paredzēts privatizēt.

2

Hellenic Defence Systems S.A.

HDS

| (2) | Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (turpmāk tekstā “HRADF”) (3) 2012. gada janvārī informēja Komisiju par ierosināto HDS privatizāciju. Lai noskaidrotu, vai šajā saistībā varētu rasties ar valsts atbalstu saistīti jautājumi, Komisija ierosināja lietu ex officio un 2012. gada 1. februārī sāka sākotnējo izskatīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (turpmāk tekstā “HRADF”) (3) 2012. gada janvārī informēja Komisiju par ierosināto HDS privatizāciju. Lai noskaidrotu, vai šajā saistībā varētu rasties ar valsts atbalstu saistīti jautājumi, Komisija ierosināja lietu ex officio un 2012. gada 1. februārī sāka sākotnējo izskatīšanu.

HRADF

3

HDS

ex officio

| (3) | Izskatīšanā tika konstatēts, ka HDS varētu būt iepriekš guvis labumu no valsts pasākumiem. Komisija pieprasīja informāciju 2012. gada 16. februāra un 4. aprīļa vēstulēs, 10. aprīļa e-pasta vēstulē un 4. maija, 4. jūlija un 24. jūlija vēstulēs. Grieķijas iestādes atbildēja 2012. gada 9. marta, 18. jūlija un 20. augusta vēstulēs. Komisijas dienestu, Grieķijas iestāžu un HRADF pārstāvju sanāksmes notika 2012. gada 26. martā, 30. aprīlī un 11. septembrī. |
| --- | --- |

(3)

Izskatīšanā tika konstatēts, ka HDS varētu būt iepriekš guvis labumu no valsts pasākumiem. Komisija pieprasīja informāciju 2012. gada 16. februāra un 4. aprīļa vēstulēs, 10. aprīļa e-pasta vēstulē un 4. maija, 4. jūlija un 24. jūlija vēstulēs. Grieķijas iestādes atbildēja 2012. gada 9. marta, 18. jūlija un 20. augusta vēstulēs. Komisijas dienestu, Grieķijas iestāžu un HRADF pārstāvju sanāksmes notika 2012. gada 26. martā, 30. aprīlī un 11. septembrī.

HDS

HRADF

| (4) | Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē (turpmāk tekstā “2013. gada 6. marta lēmums”) informēja Grieķiju par savu lēmumu attiecībā uz konkrētiem atbalsta pasākumiem, kas izklāstīti 2.2. iedaļā, sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk tekstā “oficiālā izmeklēšanas procedūra”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2013. gada 6. marta vēstulē (turpmāk tekstā “2013. gada 6. marta lēmums”) informēja Grieķiju par savu lēmumu attiecībā uz konkrētiem atbalsta pasākumiem, kas izklāstīti 2.2. iedaļā, sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk tekstā “oficiālā izmeklēšanas procedūra”).

| (5) | Komisijas 2013. gada 6. marta lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja Grieķijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2013. gada 6. marta lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Komisija aicināja Grieķijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (6) | Komisija saņēma piezīmes no Grieķijas iestādēm 2013. gada 1. jūlijā. Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes no Grieķijas iestādēm 2013. gada 1. jūlijā. Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

| (7) | Komisija pieprasīja papildu informāciju no Grieķijas 2013. gada 23. jūlija, 2014. gada 21. augusta un 11. novembra, 2016. gada 28. janvāra un 27. maija un 2017. gada 8. jūnija vēstulēs. Grieķijas iestādes atbildēja 2013. gada 7. augustā, 2014. gada 22. septembrī un 16. decembrī, 2016. gada 25. februārī, 24. jūnijā un 17. novembrī un 2017. gada 3. jūlijā. Laikposmā no 2013. gada augusta līdz 2014. gada augustam Grieķijas iestādes vairākkārt iesniedza arī papildu informāciju, jo īpaši par HDS civilo un militāro darbību nodalīšanu. 2013. gada septembrī Atēnās notika vairākas Komisijas dienestu un Grieķijas iestāžu pārstāvju sanāksmes. Turklāt 2016. gada 17. martā notika Komisijas departamentu un Grieķijas iestāžu telefonkonference. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja papildu informāciju no Grieķijas 2013. gada 23. jūlija, 2014. gada 21. augusta un 11. novembra, 2016. gada 28. janvāra un 27. maija un 2017. gada 8. jūnija vēstulēs. Grieķijas iestādes atbildēja 2013. gada 7. augustā, 2014. gada 22. septembrī un 16. decembrī, 2016. gada 25. februārī, 24. jūnijā un 17. novembrī un 2017. gada 3. jūlijā. Laikposmā no 2013. gada augusta līdz 2014. gada augustam Grieķijas iestādes vairākkārt iesniedza arī papildu informāciju, jo īpaši par HDS civilo un militāro darbību nodalīšanu. 2013. gada septembrī Atēnās notika vairākas Komisijas dienestu un Grieķijas iestāžu pārstāvju sanāksmes. Turklāt 2016. gada 17. martā notika Komisijas departamentu un Grieķijas iestāžu telefonkonference.

HDS

| (8) | Grieķijas iestādes 2017. gada 30. marta vēstulē piekrita tam, kas šis lēmums tiks pieņemts un paziņots tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(8)

Grieķijas iestādes 2017. gada 30. marta vēstulē piekrita tam, kas šis lēmums tiks pieņemts un paziņots tikai angļu valodā.

2.   ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

Atbalsta saņēmējs

2.1.1.   Informācija par HDS

Informācija par HDS

| (9) | HDS bija uzņēmums, kas ražoja produktus saistībā ar aizsardzību, kā arī civilajām vajadzībām un kas 99,8 % apmērā piederēja Grieķijas valstij, bet 0,18 % – Piraeus Bank (privāta finanšu iestāde) un 0,02 % – privātpersonām. HDS tika nodibināts 2004. gadā – pēc Greek Power and Cartridge Company SA (turpmāk tekstā “PYRKAL”) un Hellenic Arms Industry SA (turpmāk tekstā “EBO”) apvienošanās. HDS2011. gada 31. jūlijā bija aptuveni 1 000 darbinieku, un tāpēc tas tika kvalificēts kā liels uzņēmums (5). Kā norādīja Grieķijas iestādes, tā ražošanas sadalījums vidēji procentos no apgrozījuma 2004.–2011. gadā bija šāds:






  a) | ražošana militārajām vajadzībām (6): 94,34 %; |
| --- | --- | --- |

(9)

HDS bija uzņēmums, kas ražoja produktus saistībā ar aizsardzību, kā arī civilajām vajadzībām un kas 99,8 % apmērā piederēja Grieķijas valstij, bet 0,18 % – Piraeus Bank (privāta finanšu iestāde) un 0,02 % – privātpersonām. HDS tika nodibināts 2004. gadā – pēc Greek Power and Cartridge Company SA (turpmāk tekstā “PYRKAL”) un Hellenic Arms Industry SA (turpmāk tekstā “EBO”) apvienošanās. HDS2011. gada 31. jūlijā bija aptuveni 1 000 darbinieku, un tāpēc tas tika kvalificēts kā liels uzņēmums (5). Kā norādīja Grieķijas iestādes, tā ražošanas sadalījums vidēji procentos no apgrozījuma 2004.–2011. gadā bija šāds:

HDS

Piraeus Bank

HDS

Greek Power and Cartridge Company SA

PYRKAL

Hellenic Arms Industry SA

EBO

HDS

5

a)

ražošana militārajām vajadzībām (6): 94,34 %;

6

| b) | ražošana civilajām vajadzībām (7): 5,66 %. |
| --- | --- |

b)

ražošana civilajām vajadzībām (7): 5,66 %.

7

| (10) | HDS bija pieci rūpnieciskie objekti dažādās vietās Grieķijā: [..] (*1). Ražošana civilajām vajadzībām notika rūpnīcā Lavrionas rūpnieciskajā objektā un ražošanas līnijā Himetusa objektā. |
| --- | --- |

(10)

HDS bija pieci rūpnieciskie objekti dažādās vietās Grieķijā: [..] (*1). Ražošana civilajām vajadzībām notika rūpnīcā Lavrionas rūpnieciskajā objektā un ražošanas līnijā Himetusa objektā.

HDS

*1

| (11) | HDS bija divi galvenie 100 % meitasuzņēmumi: Electromechanica Kymi Ltd, kas ražoja divējāda lietojuma produktus (8), un Ipiros Metalworks Industry SA, kas ražoja civilajām vajadzībām izmantojamus produktus (9), kā arī deviņi mazāki meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

(11)

HDS bija divi galvenie 100 % meitasuzņēmumi: Electromechanica Kymi Ltd, kas ražoja divējāda lietojuma produktus (8), un Ipiros Metalworks Industry SA, kas ražoja civilajām vajadzībām izmantojamus produktus (9), kā arī deviņi mazāki meitasuzņēmumi.

HDS

Electromechanica Kymi Ltd

8

Ipiros Metalworks Industry SA

9

| (12) | Šajā lēmumā Komisija atsauksies uz HDS kā grupu. |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā Komisija atsauksies uz HDS kā grupu.

HDS

2.1.2.   
  HDS finanšu rezultāti

HDS

| (13) | Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju HDS galvenie finanšu dati laikposmā, uz kuru attiecas 2013. gada 6. marta lēmumā minētie pārbaudāmie pasākumi, proti, 2004.–2011. gadā, bija tādi, kā norādīts 1. tabulā.

  1. tabula



  HDS galvenie finanšu dati 2004.–2011. gadā (miljonos EUR) grupas līmenī | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 97,3 | 91,4 | 94,7 | 63,8 | 62,1 | 53,9 | 31,3 | 39,2 |
| Peļņa pirms nodokļiem (EBT) | – 132,1 | – 94,7 | – 110,5 | – 118,9 | – 146,9 | – 173 | – 138,7 | 10,9 |
| Reģistrētais kapitāls | 400,3 | 461,4 | 489,0 | 493,0 | 493,0 | 493,0 | 493,0 | 651,2 |
| Pašu kapitāls | 41,2 | 7,7 | – 75,3 | – 282,7 | – 418,7 | – 594,0 | – 676,3 | – 537,7 |
| Iepriekšējo gadu zaudējumi | 215,96 | 348,06 | 442,7 | 553,2 | 672,1 | 819,0 | 992,0 | 1 130,7 |
| Avots: Grieķijas iestāžu 2017. gada 3. jūlija vēstule. |

(13)

Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju HDS galvenie finanšu dati laikposmā, uz kuru attiecas 2013. gada 6. marta lēmumā minētie pārbaudāmie pasākumi, proti, 2004.–2011. gadā, bija tādi, kā norādīts 1. tabulā.

HDS

1. tabula

1. tabula

HDS galvenie finanšu dati 2004.–2011. gadā (miljonos EUR) grupas līmenī

HDS

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

Apgrozījums

97,3

91,4

94,7

63,8

62,1

53,9

31,3

39,2

Peļņa pirms nodokļiem (EBT)

EBT

– 132,1

– 94,7

– 110,5

– 118,9

– 146,9

– 173

– 138,7

10,9

Reģistrētais kapitāls

400,3

461,4

489,0

493,0

493,0

493,0

493,0

651,2

Pašu kapitāls

41,2

7,7

– 75,3

– 282,7

– 418,7

– 594,0

– 676,3

– 537,7

Iepriekšējo gadu zaudējumi

215,96

348,06

442,7

553,2

672,1

819,0

992,0

1 130,7

Avots: Grieķijas iestāžu 2017. gada 3. jūlija vēstule.

Avots:

2.2.   Pasākumu apraksts

Pasākumu apraksts

| (14) | Komisija, pieņemot 2013. gada 6. marta lēmumu, informēja Grieķiju par to, ka Komisija ir nolēmusi sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz tālāk minētajiem trim pasākumiem. |
| --- | --- |

(14)

Komisija, pieņemot 2013. gada 6. marta lēmumu, informēja Grieķiju par to, ka Komisija ir nolēmusi sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz tālāk minētajiem trim pasākumiem.

2.2.1.   1. pasākums. Valsts garantijas

1. pasākums. Valsts garantijas

| (15) | Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju laikā no 2004. gada līdz 2011. gadam valsts garantēja 11 aizdevumus, ko dažādas Grieķijā darbojošās bankas bija izsniegušas HDS ar dažādām procentu likmēm, garantijas prēmija (“maksa”) bija 1 %, un tā uzņēmumam HDS bija jāmaksā Grieķijai papildus aizdevumu atmaksai bankām. Grieķijas iestādes paskaidroja, ka šo aizdevumu vajadzībām aktīvi netika ieķīlāti. Aizdevumu kopējā summa bija EUR 942,05 miljoni, no kuriem HDS nespēja veikt maksājumus par kopējo summu vairāk nekā EUR 246 miljonu apmērā, un tādējādi bija nepieciešams izmantot attiecīgo valsts garantiju. Par nevienu no šīm valsts garantijām netika paziņots Komisijai, lai tā varētu novērtēt valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju laikā no 2004. gada līdz 2011. gadam valsts garantēja 11 aizdevumus, ko dažādas Grieķijā darbojošās bankas bija izsniegušas HDS ar dažādām procentu likmēm, garantijas prēmija (“maksa”) bija 1 %, un tā uzņēmumam HDS bija jāmaksā Grieķijai papildus aizdevumu atmaksai bankām. Grieķijas iestādes paskaidroja, ka šo aizdevumu vajadzībām aktīvi netika ieķīlāti. Aizdevumu kopējā summa bija EUR 942,05 miljoni, no kuriem HDS nespēja veikt maksājumus par kopējo summu vairāk nekā EUR 246 miljonu apmērā, un tādējādi bija nepieciešams izmantot attiecīgo valsts garantiju. Par nevienu no šīm valsts garantijām netika paziņots Komisijai, lai tā varētu novērtēt valsts atbalstu.

HDS

HDS

HDS

| (16) | Grieķijas iestādes savās 2012. gada 9. marta un 2017. gada 3. jūlija vēstulēs iesniedza valsts garantiju un kavēto maksājumu sarakstu, kā parādīts 2. un 3. tabulā.

  2. tabula


  Grieķijas valsts garantijas aizdevumiem uzņēmumam HDS















  State Guaranteed Loans |
| --- | --- |
| Notice | Bank | Type of Loan | Disbursement Date | Date of Guarantee Granted | Commission Fee (%) | Total Amount | Duration | Interest rate |
| Amounts in EUR | | | | | | | |
| 1 | National Bank | Bond loan | 2009 | 23.7.2009
  (GOVERNMENT GAZETTE 1554/28-9-2009) | 1 | 195 000 000 | 5 years | 2,6055 % + 1,85 % |
| 2 | National Bank | Loan | 2005 | 17.3.2005
  (GOVERNMENT GAZETTE 387/24-3-2005) | 1 | 30 000 000 | 10 years | 3,54 % + 0,14 % |
| 3 | Alpha bank | Bond loan | 2006 | 18.4.2006
  (GOVERNMENT GAZETTE 550/3-5-2006) | 1 | 164 000 000 | 12 years | 4,019 % + 0,12 % |
| 4 | National Bank | Loan | 2004 | 3.3.2004
  (GOVERNMENT GAZETTE 494/5-3-2004) | 1 | 10 000 000 | 10 years | EUR 6M + 0,135 % |
| 5 | National Bank | Bond loan | 2008 | 21.4.2008
  (GOVERNMENT GAZETTE 788/6-5-2007) | 1 | 213 000 000 | 15 years | 4,63 % + 0,29 % |
| 6 | Emporiki Bank | Bond loan | 2007 | 25.4.2007
  (GOVERNMENT GAZETTE 720/8-5-2007) | 1 | 175 000 000 | 20 years | 4,605 % + 0,06 % |
| 7 | National Bank | Loan | 2004 | 15.12.2004
  (GOVERNMENT GAZETTE 1886/20-12-2004) | 1 | 15 050 000 | 10 years | 3,36 % + 0,14 % |
| 8 | National Bank | Loan | 2004 | 21.6.2004
  (GOVERNMENT GAZETTE 963/28-6-2004) | 1 | 40 000 000 | 10 years | EUR 6M + 0,135 % |
| 9 | Alpha bank | Loan | 2005 | 28.6.2005
  (GOVERNMENT GAZETTE 911/4-7-2005) | 1 | 60 000 000 | 10 years | 2,974 % + 0,09 % |
| 10 | National Bank, Alpha bank, EFG Eurobank | Bond loan | 2011 | 29.7.2011
  (GOVERNMENT GAZETTE 1823/12-8-2011) | 1 | 30 000 000 | 2 years | 9,70 % |
| 11 | Tbank | Bond loan | 2011 | 4.11.2011
  (GOVERNMENT GAZETTE 2495/4-11-2011) | 1 | 10 000 000 | 2 years | 12 % |
| Total | | | | | | 942 050 000 | | |
| Avots: Grieķijas iestāžu 2012. gada 9. marta un 2017. gada 3. jūlija vēstules. |

(16)

Grieķijas iestādes savās 2012. gada 9. marta un 2017. gada 3. jūlija vēstulēs iesniedza valsts garantiju un kavēto maksājumu sarakstu, kā parādīts 2. un 3. tabulā.

2. tabula

2. tabula

Grieķijas valsts garantijas aizdevumiem uzņēmumam HDS

Grieķijas valsts garantijas aizdevumiem uzņēmumam HDS

State Guaranteed Loans

Notice

Bank

Type of Loan

Disbursement Date

Date of Guarantee Granted

Commission Fee (%)

Total Amount

Duration

Interest rate

Amounts in EUR

1

National Bank

Bond loan

2009

23.7.2009

(GOVERNMENT GAZETTE 1554/28-9-2009)

1

195 000 000

5 years

2,6055 % + 1,85 %

2

National Bank

Loan

2005

17.3.2005

(GOVERNMENT GAZETTE 387/24-3-2005)

1

30 000 000

10 years

3,54 % + 0,14 %

3

Alpha bank

Bond loan

2006

18.4.2006

(GOVERNMENT GAZETTE 550/3-5-2006)

1

164 000 000

12 years

4,019 % + 0,12 %

4

National Bank

Loan

2004

3.3.2004

(GOVERNMENT GAZETTE 494/5-3-2004)

1

10 000 000

10 years

EUR 6M + 0,135 %

5

National Bank

Bond loan

2008

21.4.2008

(GOVERNMENT GAZETTE 788/6-5-2007)

1

213 000 000

15 years

4,63 % + 0,29 %

6

Emporiki Bank

Bond loan

2007

25.4.2007

(GOVERNMENT GAZETTE 720/8-5-2007)

1

175 000 000

20 years

4,605 % + 0,06 %

7

National Bank

Loan

2004

15.12.2004

(GOVERNMENT GAZETTE 1886/20-12-2004)

1

15 050 000

10 years

3,36 % + 0,14 %

8

National Bank

Loan

2004

21.6.2004

(GOVERNMENT GAZETTE 963/28-6-2004)

1

40 000 000

10 years

EUR 6M + 0,135 %

9

Alpha bank

Loan

2005

28.6.2005

(GOVERNMENT GAZETTE 911/4-7-2005)

1

60 000 000

10 years

2,974 % + 0,09 %

10

National Bank, Alpha bank, EFG Eurobank

Bond loan

2011

29.7.2011

(GOVERNMENT GAZETTE 1823/12-8-2011)

1

30 000 000

2 years

9,70 %

11

Tbank

Bond loan

2011

4.11.2011

(GOVERNMENT GAZETTE 2495/4-11-2011)

1

10 000 000

2 years

12 %

Total

Total

942 050 000

942 050 000

Avots: Grieķijas iestāžu 2012. gada 9. marta un 2017. gada 3. jūlija vēstules.

Avots:

3. tabula

3. tabula

Grieķijas valsts maksājumi par garantētajiem aizdevumiem, kurus nespēja samaksāt uzņēmums HDS

Grieķijas valsts maksājumi par garantētajiem aizdevumiem, kurus nespēja samaksāt uzņēmums HDS

| Termiņš | Maksājums (summa EUR) |
| --- | --- |
| 2004. g. |
| [..] |
| Kopā | 583 288,89 |
| 2005. g. |
| [..] |
| Kopā | 3 449 021,79 |
| 2006. g. |
| [..] |
| Kopā | 4 703 698,18 |
| 2007. g. |
| [..] |
| Kopā | 15 307 189,45 |

Termiņš

Maksājums (summa EUR)

2004. g.

[..]

Kopā

Kopā

583 288,89

583 288,89

2005. g.

[..]

Kopā

Kopā

3 449 021,79

3 449 021,79

2006. g.

[..]

Kopā

Kopā

4 703 698,18

4 703 698,18

2007. g.

[..]

Kopā

Kopā

15 307 189,45

15 307 189,45

| Termiņš | Maksājums (summa EUR) |
| --- | --- |
| 2008. g. |
| [..] |
| Kopā | 10 953 074,99 |
| 2009. g. |
| [..] |
| Kopā | 31 578 868,23 |
| 2010. g. |
| [..] |
| Kopā | 89 679 233,21 |
| 2011. g. |
| [..] |
| Kopā | 90 305 615,31 |

Termiņš

Maksājums (summa EUR)

2008. g.

[..]

Kopā

Kopā

10 953 074,99

10 953 074,99

2009. g.

[..]

Kopā

Kopā

31 578 868,23

31 578 868,23

2010. g.

[..]

Kopā

Kopā

89 679 233,21

89 679 233,21

2011. g.

[..]

Kopā

Kopā

90 305 615,31

90 305 615,31

Avots: Grieķijas iestāžu 2012. gada 9. marta vēstule.

Avots:

2.2.2.   2. pasākums. 2003. gada dotācija

2. pasākums. 2003. gada dotācija

| (17) | Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju valsts 2003. gadā piešķīra HDS dotāciju EUR 10 miljonu apmērā tāda ieguldījumu plāna [..] īstenošanai, ko izmantoja tikai ražošanai militārajām vajadzībām. Par šo dotāciju netika paziņots Komisijai, lai tā varētu novērtēt valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju valsts 2003. gadā piešķīra HDS dotāciju EUR 10 miljonu apmērā tāda ieguldījumu plāna [..] īstenošanai, ko izmantoja tikai ražošanai militārajām vajadzībām. Par šo dotāciju netika paziņots Komisijai, lai tā varētu novērtēt valsts atbalstu.

HDS

2.2.3.   3. pasākums. Kapitāla palielināšana 2011. gadā

3. pasākums. Kapitāla palielināšana 2011. gadā

| (18) | Saskaņā ar 2011. gada decembrī iesniegto HDS finanšu pārskatu uzņēmuma akciju kapitāls 2011. gadā tika palielināts par EUR 158,2 miljoniem. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar 2011. gada decembrī iesniegto HDS finanšu pārskatu uzņēmuma akciju kapitāls 2011. gadā tika palielināts par EUR 158,2 miljoniem.

HDS

| (19) | Konkrēti, saskaņā ar HDS 2011. gada jūnija pusgada pārskatu 2011. gada pirmajā pusē uzņēmuma kapitāls tika palielināts divas reizes, proti, par EUR 50,6 miljoniem (2011. gada martā) un EUR 62,5 miljoniem (2011. gada maijā). Ņemot vērā to, ka uzņēmuma akciju kapitāls 2011. gadā palielinājās kopumā par EUR 158,2 miljoniem, var secināt, ka trešo reizi tas tika palielināts par EUR 45,1 miljonu 2011. gada otrajā pusē. Šo kapitāla palielināšanu finansēja vienīgi valsts kā galvenais akcionārs. |
| --- | --- |

(19)

Konkrēti, saskaņā ar HDS 2011. gada jūnija pusgada pārskatu 2011. gada pirmajā pusē uzņēmuma kapitāls tika palielināts divas reizes, proti, par EUR 50,6 miljoniem (2011. gada martā) un EUR 62,5 miljoniem (2011. gada maijā). Ņemot vērā to, ka uzņēmuma akciju kapitāls 2011. gadā palielinājās kopumā par EUR 158,2 miljoniem, var secināt, ka trešo reizi tas tika palielināts par EUR 45,1 miljonu 2011. gada otrajā pusē. Šo kapitāla palielināšanu finansēja vienīgi valsts kā galvenais akcionārs.

HDS

2.3.   Procedūras sākšanas pamatojums

Procedūras sākšanas pamatojums

| (20) | Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā sākotnēji secināja, ka minētie trīs pasākumi, par kuriem netika paziņots, bija attiecināmi uz Grieķiju, piešķirti no valsts līdzekļiem un selektīvi. Turklāt tie varēja radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību Kopienā. Turklāt Komisija izdarīja sākotnējo secinājumu, ka laikā, kad tika piešķirti iepriekš minētie pasākumi, HDS bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (10) izpratnē. Komisijai bija šaubas par to, vai tirgus ekonomikas dalībnieks būtu piešķīris HDS šādu finansējumu (garantijas, dotāciju un kapitāla palielināšanu). Tāpēc Komisija sākotnēji secināja, ka minētie trīs pasākumi radīja priekšrocību HDS. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2013. gada 6. marta lēmumā sākotnēji secināja, ka minētie trīs pasākumi, par kuriem netika paziņots, bija attiecināmi uz Grieķiju, piešķirti no valsts līdzekļiem un selektīvi. Turklāt tie varēja radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību Kopienā. Turklāt Komisija izdarīja sākotnējo secinājumu, ka laikā, kad tika piešķirti iepriekš minētie pasākumi, HDS bija grūtībās nonācis uzņēmums 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (10) izpratnē. Komisijai bija šaubas par to, vai tirgus ekonomikas dalībnieks būtu piešķīris HDS šādu finansējumu (garantijas, dotāciju un kapitāla palielināšanu). Tāpēc Komisija sākotnēji secināja, ka minētie trīs pasākumi radīja priekšrocību HDS.

HDS

10

HDS

HDS

| (21) | Turklāt Komisija norādīja, ka, lai gan HDS galvenokārt ražoja Grieķijas armijai paredzētus produktus militārajām vajadzībām, lietas sākotnējās izskatīšanas laikā Grieķija ne reizi nepamatojās uz LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanu un oficiāli nelūdza to piemērot, un tāpēc šo pantu varēja neņemt vērā novērtēšanā tajā laikā. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt Komisija norādīja, ka, lai gan HDS galvenokārt ražoja Grieķijas armijai paredzētus produktus militārajām vajadzībām, lietas sākotnējās izskatīšanas laikā Grieķija ne reizi nepamatojās uz LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanu un oficiāli nelūdza to piemērot, un tāpēc šo pantu varēja neņemt vērā novērtēšanā tajā laikā.

HDS

| (22) | Ņemot to vērā, Komisija sākotnēji secināja, ka minētie trīs pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija arī pauda šaubas par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un jo īpaši ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kas bija un joprojām ir atbilstošs tiesiskais regulējums, lai novērtētu valsts atbalstu, ko laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam piešķīra grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot to vērā, Komisija sākotnēji secināja, ka minētie trīs pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisija arī pauda šaubas par šā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un jo īpaši ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, kas bija un joprojām ir atbilstošs tiesiskais regulējums, lai novērtētu valsts atbalstu, ko laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam piešķīra grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

3.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES

GRIEĶIJAS PIEZĪMES

3.1.   Ražošanas militārajām vajadzībām un ražošanas civilajām vajadzībām nodalīšana – svarīgas Grieķijas drošības intereses

Ražošanas militārajām vajadzībām un ražošanas civilajām vajadzībām nodalīšana – svarīgas Grieķijas drošības intereses

| (23) | Savās piezīmēs saistībā ar oficiālās izmeklēšanas procedūru Grieķijas iestādes apgalvoja, ka minētie trīs pasākumi bija paredzēti tikai tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, un būtībā tie bija vajadzīgi, lai aizsargātu svarīgas Grieķijas drošības intereses. |
| --- | --- |

(23)

Savās piezīmēs saistībā ar oficiālās izmeklēšanas procedūru Grieķijas iestādes apgalvoja, ka minētie trīs pasākumi bija paredzēti tikai tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, un būtībā tie bija vajadzīgi, lai aizsargātu svarīgas Grieķijas drošības intereses.

HDS

| (24) | Grieķijas iestādes iesniedza datus par visu uzņēmuma 2004.–2011. gadā gūto ieņēmumu sadalījumu, kas parādīja, ka no visiem ieņēmumiem EUR 482,4 miljonu apmērā 91,23 % tika gūti no līgumiem vai nu par militārajām vajadzībām paredzētiem produktiem, kas tika pārdoti Grieķijas bruņotajiem spēkiem, vai saistībā ar Grieķijas bruņoto spēku un valsts aizsardzības un drošības pienākumiem, 3,11 % tika gūti no līgumiem par eksportētajiem produktiem militārajām vajadzībām (tostarp uz Kipru) un 5,66 % – no civilajām vajadzībām paredzēto produktu pārdošanas. |
| --- | --- |

(24)

Grieķijas iestādes iesniedza datus par visu uzņēmuma 2004.–2011. gadā gūto ieņēmumu sadalījumu, kas parādīja, ka no visiem ieņēmumiem EUR 482,4 miljonu apmērā 91,23 % tika gūti no līgumiem vai nu par militārajām vajadzībām paredzētiem produktiem, kas tika pārdoti Grieķijas bruņotajiem spēkiem, vai saistībā ar Grieķijas bruņoto spēku un valsts aizsardzības un drošības pienākumiem, 3,11 % tika gūti no līgumiem par eksportētajiem produktiem militārajām vajadzībām (tostarp uz Kipru) un 5,66 % – no civilajām vajadzībām paredzēto produktu pārdošanas.

| (25) | Attiecībā uz HDS ražošanu civilajām vajadzībām Grieķijas iestādes apgalvoja, ka tā tika veikta ražošanas līnijās, kas bija fiziski un organizatoriski nodalītas no ražošanas militārajām vajadzībām ([..]), un ka HDS atsevišķi uzskaitīja izmaksas un ieņēmumus attiecībā uz ražošanu militārajām vajadzībām un ražošanu civilajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz HDS ražošanu civilajām vajadzībām Grieķijas iestādes apgalvoja, ka tā tika veikta ražošanas līnijās, kas bija fiziski un organizatoriski nodalītas no ražošanas militārajām vajadzībām ([..]), un ka HDS atsevišķi uzskaitīja izmaksas un ieņēmumus attiecībā uz ražošanu militārajām vajadzībām un ražošanu civilajām vajadzībām.

HDS

HDS

| (26) | Attiecībā uz ražošanu militārajām vajadzībām Grieķijas iestādes norādīja, ka tā būtībā bija saistīta ar Grieķijas bruņoto spēku prasībām un apgādi un attiecās vienīgi uz produktiem, kas bija iekļauti Padomes 1958. gadā sagatavotajā ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma sarakstā (turpmāk tekstā “Padomes 1958. gada saraksts”) (11). Šajā kontekstā Grieķija iesniedza pārskatu par visiem HDS noslēgtajiem līgumiem un veikto pārdošanu saistībā ar militārajām vajadzībām paredzētiem produktiem, kurā bija norādīta informācija, sākot no 2003. gada, un bija aptverta munīcija, tostarp vieglā munīcija, granātas, tanku munīcija, ieroču sistēmas, kājnieku ieroči, tostarp pistoles, lielgabali, mīnmetēji un aviācijas produkti, tostarp degvielas tvertnes un gaisa kuģu ārējie piloni. Grieķijas iestādes arī paskaidroja, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām tika veikta vienīgi saistībā ar īpašiem līgumiem, un tas nozīmē ka HDS neveidoja militārajām vajadzībām paredzētu produktu krājumus. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz ražošanu militārajām vajadzībām Grieķijas iestādes norādīja, ka tā būtībā bija saistīta ar Grieķijas bruņoto spēku prasībām un apgādi un attiecās vienīgi uz produktiem, kas bija iekļauti Padomes 1958. gadā sagatavotajā ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma sarakstā (turpmāk tekstā “Padomes 1958. gada saraksts”) (11). Šajā kontekstā Grieķija iesniedza pārskatu par visiem HDS noslēgtajiem līgumiem un veikto pārdošanu saistībā ar militārajām vajadzībām paredzētiem produktiem, kurā bija norādīta informācija, sākot no 2003. gada, un bija aptverta munīcija, tostarp vieglā munīcija, granātas, tanku munīcija, ieroču sistēmas, kājnieku ieroči, tostarp pistoles, lielgabali, mīnmetēji un aviācijas produkti, tostarp degvielas tvertnes un gaisa kuģu ārējie piloni. Grieķijas iestādes arī paskaidroja, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām tika veikta vienīgi saistībā ar īpašiem līgumiem, un tas nozīmē ka HDS neveidoja militārajām vajadzībām paredzētu produktu krājumus.

11

HDS

HDS

HDS

| (27) | Kā norādīja Grieķijas iestādes, HDS ražošanas līnijas militārajām vajadzībām paredzēto produktu ražošanai ir vienīgais valsts rūpnieciskais komplekss, ko izmantoja ieroču un munīcijas ražošanai Grieķijā, un tāpēc tās ir Grieķijas valsts rūpnieciskās aizsardzības infrastruktūras svarīga daļa. HDS tika nodibināts kā aizsardzības uzņēmums un visu laiku darbojās šādā statusā. Tā infrastruktūra vienmēr bija iekļauta Grieķijas valsts aizsardzības plānā atbilstoši valsts aizsardzības un drošības interesēm. Šajā saistībā HDS savās militārajām vajadzībām paredzētajās ražošanas līnijās bija jāuztur pilnībā izmantojama rezerves jauda (pat ja tā neatbilda faktiskajam pašreizējam pieprasījumam) tādu produktu ražošanai, kas uzskaitīti Padomes 1958. gada sarakstā, lai aizsargātu svarīgas Grieķijas drošības intereses, piemēram, garantētu Grieķijas bruņoto spēku apgādes drošību un darbības autonomiju, kā arī lai spētu apmierināt pieprasījumu krīzes, mobilizācijas vai kara laikā. |
| --- | --- |

(27)

Kā norādīja Grieķijas iestādes, HDS ražošanas līnijas militārajām vajadzībām paredzēto produktu ražošanai ir vienīgais valsts rūpnieciskais komplekss, ko izmantoja ieroču un munīcijas ražošanai Grieķijā, un tāpēc tās ir Grieķijas valsts rūpnieciskās aizsardzības infrastruktūras svarīga daļa. HDS tika nodibināts kā aizsardzības uzņēmums un visu laiku darbojās šādā statusā. Tā infrastruktūra vienmēr bija iekļauta Grieķijas valsts aizsardzības plānā atbilstoši valsts aizsardzības un drošības interesēm. Šajā saistībā HDS savās militārajām vajadzībām paredzētajās ražošanas līnijās bija jāuztur pilnībā izmantojama rezerves jauda (pat ja tā neatbilda faktiskajam pašreizējam pieprasījumam) tādu produktu ražošanai, kas uzskaitīti Padomes 1958. gada sarakstā, lai aizsargātu svarīgas Grieķijas drošības intereses, piemēram, garantētu Grieķijas bruņoto spēku apgādes drošību un darbības autonomiju, kā arī lai spētu apmierināt pieprasījumu krīzes, mobilizācijas vai kara laikā.

HDS

HDS

HDS

| (28) | Šajā kontekstā Grieķijas iestādes apgalvoja, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām bija svarīga valsts drošībai, ņemot vērā Grieķijas ģeopolitisko stāvokli, kas nosaka to, ka Grieķijai ir jāspēj pašai pietiekamā mērā nodrošināt svarīgākos ieročus un munīciju. |
| --- | --- |

(28)

Šajā kontekstā Grieķijas iestādes apgalvoja, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām bija svarīga valsts drošībai, ņemot vērā Grieķijas ģeopolitisko stāvokli, kas nosaka to, ka Grieķijai ir jāspēj pašai pietiekamā mērā nodrošināt svarīgākos ieročus un munīciju.

HDS

| (29) | Attiecībā uz militārajām vajadzībām paredzēto produktu eksportu Grieķijas iestādes uzsvēra, ka kopējie ieņēmumi no eksporta laikposmā no uzņēmuma dibināšanas 2004. gadā līdz 2011. gadam bija EUR 15,02 miljoni (t. i., 3,1 % no visiem ieņēmumiem jeb 3,3 % no ieņēmumiem no aizsardzības darbībām). [..] |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz militārajām vajadzībām paredzēto produktu eksportu Grieķijas iestādes uzsvēra, ka kopējie ieņēmumi no eksporta laikposmā no uzņēmuma dibināšanas 2004. gadā līdz 2011. gadam bija EUR 15,02 miljoni (t. i., 3,1 % no visiem ieņēmumiem jeb 3,3 % no ieņēmumiem no aizsardzības darbībām). [..]

| (30) | Grieķijas iestādes apgalvoja, ka pārējā eksporta daļa, kas procentos ir ļoti maza daļa no HDS kopējā apgrozījuma, ir saistīta ar eksportu uz trešām valstīm [..], pamatojoties uz līgumiem, kas bija noslēgti tieši ar HDS. [..] |
| --- | --- |

(30)

Grieķijas iestādes apgalvoja, ka pārējā eksporta daļa, kas procentos ir ļoti maza daļa no HDS kopējā apgrozījuma, ir saistīta ar eksportu uz trešām valstīm [..], pamatojoties uz līgumiem, kas bija noslēgti tieši ar HDS. [..]

HDS

HDS

| (31) | Nobeigumā attiecībā uz ražošanu militārajām vajadzībām Grieķijas iestādes paskaidroja, ka minētie trīs pasākumi bija paredzēti tam, lai atbalstītu militārām vajadzībām paredzētu produktu ražotāju, kuram ir liela loma Grieķijas bruņoto spēku apgādāšanā ar ieročiem un munīciju. Tāpēc tā darbība ir nozīmīga, lai garantētu svarīgas Grieķijas drošības intereses. Grieķijas iestādes pastiprināja savu argumentāciju, citējot vairākus Grieķijas tiesību aktus, kuros bija noteikta EBO un PYRKAL (kuri vēlāk tika pārveidoti par HDS) loma svarīgu Grieķijas drošības interešu īstenošanā (12). |
| --- | --- |

(31)

Nobeigumā attiecībā uz ražošanu militārajām vajadzībām Grieķijas iestādes paskaidroja, ka minētie trīs pasākumi bija paredzēti tam, lai atbalstītu militārām vajadzībām paredzētu produktu ražotāju, kuram ir liela loma Grieķijas bruņoto spēku apgādāšanā ar ieročiem un munīciju. Tāpēc tā darbība ir nozīmīga, lai garantētu svarīgas Grieķijas drošības intereses. Grieķijas iestādes pastiprināja savu argumentāciju, citējot vairākus Grieķijas tiesību aktus, kuros bija noteikta EBO un PYRKAL (kuri vēlāk tika pārveidoti par HDS) loma svarīgu Grieķijas drošības interešu īstenošanā (12).

EBO

PYRKAL

HDS

12

| (32) | Ar šiem argumentiem Grieķijas iestādes skaidri lūdza piemērot LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz pārbaudāmajiem pasākumiem un apgalvoja, ka tie bija vajadzīgi, lai aizsargātu svarīgas Grieķijas aizsardzības intereses saistībā ar ieroču, munīcijas un militāro materiālu ražošanu un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(32)

Ar šiem argumentiem Grieķijas iestādes skaidri lūdza piemērot LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz pārbaudāmajiem pasākumiem un apgalvoja, ka tie bija vajadzīgi, lai aizsargātu svarīgas Grieķijas aizsardzības intereses saistībā ar ieroču, munīcijas un militāro materiālu ražošanu un tirdzniecību.

| (33) | [..] |
| --- | --- |

(33)

[..]

| (34) | Grieķijas iestādes atzina, ka arī HDS ražošana civilajām vajadzībām radīja zaudējumus. Tās paskaidroja, ka šos zaudējumus radīja HDS lielās darbības izmaksas, kas bija saistītas ar to, ka daļa no civilajām vajadzībām paredzētās ražošanas jaudas bija nodota apakšuzņēmējiem, kuri ražoja produktus militārajām vajadzībām saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti ar Grieķijas bruņotajiem spēkiem. Tas tika izdarīts, neieviešot atbilstīgas saistības kontos, kas attiecas uz ražošanu militārajām vajadzībām. Turklāt tajā laikā abas ražošanas līnijas – gan militārajām, gan civilajām vajadzībām paredzētās – izmantoja HDS administratīvos un izplatīšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(34)

Grieķijas iestādes atzina, ka arī HDS ražošana civilajām vajadzībām radīja zaudējumus. Tās paskaidroja, ka šos zaudējumus radīja HDS lielās darbības izmaksas, kas bija saistītas ar to, ka daļa no civilajām vajadzībām paredzētās ražošanas jaudas bija nodota apakšuzņēmējiem, kuri ražoja produktus militārajām vajadzībām saskaņā ar līgumiem, kas noslēgti ar Grieķijas bruņotajiem spēkiem. Tas tika izdarīts, neieviešot atbilstīgas saistības kontos, kas attiecas uz ražošanu militārajām vajadzībām. Turklāt tajā laikā abas ražošanas līnijas – gan militārajām, gan civilajām vajadzībām paredzētās – izmantoja HDS administratīvos un izplatīšanas pakalpojumus.

HDS

HDS

HDS

3.2.   1. pasākums. Valsts garantijas

1. pasākums. Valsts garantijas

| (35) | Grieķijas iestādes apgalvoja, ka 1. pasākums bija paredzēts vienīgi tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, jo aizdevumi tika izmantoti tikai militārajām vajadzībām, kas bija tieši saistītas ar svarīgu Grieķijas drošības interešu aizsardzību. Kā norādīja Grieķijas iestādes, tas nozīmē, ka attiecībā uz 1. pasākumu nebūtu jāveic valsts atbalsta novērtējums, jo uz to attiektos LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums. Šajā saistībā Grieķijas iestādes apgalvoja, ka ražošana militārajām vajadzībām bija nodalīta no ražošanas civilajām vajadzībām un ka tiesību aktos par valsts garantijām bija minēta atsauce, saskaņā ar kuru garantētie aizdevumi bija paredzēti “uzņēmuma darbības vajadzību segšanai, lai varētu ražot militāros materiālus valstij”. |
| --- | --- |

(35)

Grieķijas iestādes apgalvoja, ka 1. pasākums bija paredzēts vienīgi tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, jo aizdevumi tika izmantoti tikai militārajām vajadzībām, kas bija tieši saistītas ar svarīgu Grieķijas drošības interešu aizsardzību. Kā norādīja Grieķijas iestādes, tas nozīmē, ka attiecībā uz 1. pasākumu nebūtu jāveic valsts atbalsta novērtējums, jo uz to attiektos LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums. Šajā saistībā Grieķijas iestādes apgalvoja, ka ražošana militārajām vajadzībām bija nodalīta no ražošanas civilajām vajadzībām un ka tiesību aktos par valsts garantijām bija minēta atsauce, saskaņā ar kuru garantētie aizdevumi bija paredzēti “uzņēmuma darbības vajadzību segšanai, lai varētu ražot militāros materiālus valstij”.

HDS

| (36) | Grieķijas iestādes arī paskaidroja, ka HDS nevarētu piešķirt aktīvus kā minēto aizdevumu ķīlu, jo HDS iekārtas aizsargāja valsts drošības noteikumi, kas neļāva tām piekļūt. Būtībā, kā norādīja Grieķijas iestādes, ja uzņēmuma nekustamais īpašums tiktu piešķirts kā nodrošinājums, tas būtu pretrunā valsts drošības interesēm, kurās darbojās uzņēmums, un, iespējams, varētu tikt atklāta slepena informācija. Tas nozīmē, ka HDS nevarēja mēģināt nodrošināt banku aizdevumus, piešķirot daļu no sava nekustamā īpašuma kā nodrošinājumu. Tādējādi Grieķijas iestādes norādīja, ka iemesls, kāpēc uzņēmums nemēģināja nodrošināt banku aizdevumus bez valsts garantijām, nebija tā nespēja iegūt šādus līdzekļus, bet gan tas, ka uzņēmums nevarēja sniegt nodrošinājumu, jo pastāvēja valsts drošības interešu apdraudējuma risks. |
| --- | --- |

(36)

Grieķijas iestādes arī paskaidroja, ka HDS nevarētu piešķirt aktīvus kā minēto aizdevumu ķīlu, jo HDS iekārtas aizsargāja valsts drošības noteikumi, kas neļāva tām piekļūt. Būtībā, kā norādīja Grieķijas iestādes, ja uzņēmuma nekustamais īpašums tiktu piešķirts kā nodrošinājums, tas būtu pretrunā valsts drošības interesēm, kurās darbojās uzņēmums, un, iespējams, varētu tikt atklāta slepena informācija. Tas nozīmē, ka HDS nevarēja mēģināt nodrošināt banku aizdevumus, piešķirot daļu no sava nekustamā īpašuma kā nodrošinājumu. Tādējādi Grieķijas iestādes norādīja, ka iemesls, kāpēc uzņēmums nemēģināja nodrošināt banku aizdevumus bez valsts garantijām, nebija tā nespēja iegūt šādus līdzekļus, bet gan tas, ka uzņēmums nevarēja sniegt nodrošinājumu, jo pastāvēja valsts drošības interešu apdraudējuma risks.

HDS

HDS

HDS

| (37) | Attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 30 miljonu apmērā, ko 2011. gadā piešķīra Grieķijas valsts banka, Alpha Bank un EFG Eurobank (sk. 2. tabulu – 10. aizdevums), Grieķijas iestādes precizēja 2013. gada 7. augustā un 2017. gada 3. jūlijā iesniegtajos dokumentos, ka galu galā HDS saņēma tikai avansa maksājumu EUR 6 miljonu apmērā 2011. gada 8. septembrī un ka pēc banku atsaukuma tikai EUR 7 095 858 no šā obligāciju aizņēmuma tika piešķirti 2013. gada 19. martā. Tāpēc no šīs valsts garantijas gūtajai priekšrocībai nevajadzētu pārsniegt šo summu. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 30 miljonu apmērā, ko 2011. gadā piešķīra Grieķijas valsts banka, Alpha Bank un EFG Eurobank (sk. 2. tabulu – 10. aizdevums), Grieķijas iestādes precizēja 2013. gada 7. augustā un 2017. gada 3. jūlijā iesniegtajos dokumentos, ka galu galā HDS saņēma tikai avansa maksājumu EUR 6 miljonu apmērā 2011. gada 8. septembrī un ka pēc banku atsaukuma tikai EUR 7 095 858 no šā obligāciju aizņēmuma tika piešķirti 2013. gada 19. martā. Tāpēc no šīs valsts garantijas gūtajai priekšrocībai nevajadzētu pārsniegt šo summu.

Alpha Bank

EFG Eurobank

HDS

| (38) | Arī attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 10 miljonu apmērā, ko 2011. gadā piešķīra Tbank (sk. 2. tabulu – 11. aizdevums), Grieķijas iestādes precizēja 2017. gada 3. jūlijā iesniegtajā dokumentā, ka HDS saņēma avansa maksājumu EUR 6 miljonu apmērā (no kuriem EUR 3 miljonus – 2011. gada 5. jūlijā un vēl EUR 3 miljonus – 2011. gada 2. novembrī). Tā kā obligāciju aizņēmums netika izsniegts, Grieķijas iestādes apgalvo, ka valsts garantija nenosedza avansa maksājumu. |
| --- | --- |

(38)

Arī attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 10 miljonu apmērā, ko 2011. gadā piešķīra Tbank (sk. 2. tabulu – 11. aizdevums), Grieķijas iestādes precizēja 2017. gada 3. jūlijā iesniegtajā dokumentā, ka HDS saņēma avansa maksājumu EUR 6 miljonu apmērā (no kuriem EUR 3 miljonus – 2011. gada 5. jūlijā un vēl EUR 3 miljonus – 2011. gada 2. novembrī). Tā kā obligāciju aizņēmums netika izsniegts, Grieķijas iestādes apgalvo, ka valsts garantija nenosedza avansa maksājumu.

Tbank

HDS

| (39) | Tādējādi, kā norādīja Grieķijas iestādes, kopējās valsts garantijas 2011. gadā piešķirtajiem aizdevumiem, bija EUR 7 095 858, nevis EUR 40 miljoni, kā sākotnēji bija minēts 2013. gada 6. marta lēmumā. Grieķijas iestādes neapstrīdēja citos gados izsniegtās garantijas un aizdevumus. |
| --- | --- |

(39)

Tādējādi, kā norādīja Grieķijas iestādes, kopējās valsts garantijas 2011. gadā piešķirtajiem aizdevumiem, bija EUR 7 095 858, nevis EUR 40 miljoni, kā sākotnēji bija minēts 2013. gada 6. marta lēmumā. Grieķijas iestādes neapstrīdēja citos gados izsniegtās garantijas un aizdevumus.

3.3.   2. pasākums. 2003. gada dotācija

2. pasākums. 2003. gada dotācija

| (40) | Grieķijas iestādes apgalvoja, ka arī 2. pasākums bija paredzēts vienīgi tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, un ka attiecībā uz to nebūtu jāveic valsts atbalsta novērtējums, jo uz to attiektos LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums. |
| --- | --- |

(40)

Grieķijas iestādes apgalvoja, ka arī 2. pasākums bija paredzēts vienīgi tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, un ka attiecībā uz to nebūtu jāveic valsts atbalsta novērtējums, jo uz to attiektos LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums.

HDS

| (41) | Grieķijas iestādes savu argumentāciju pamatoja ar to, ka [..] rūpnieciskais objekts, uz ko attiecās 2. pasākums, tika izmantots vienīgi militārajām vajadzībām paredzētu produktu ražošanai [..] (13). |
| --- | --- |

(41)

Grieķijas iestādes savu argumentāciju pamatoja ar to, ka [..] rūpnieciskais objekts, uz ko attiecās 2. pasākums, tika izmantots vienīgi militārajām vajadzībām paredzētu produktu ražošanai [..] (13).

13

3.4.   3. pasākums. Kapitāla palielināšana 2011. gadā

3. pasākums. Kapitāla palielināšana 2011. gadā

| (42) | Grieķijas iestādes apgalvoja, ka Grieķijas valsts kā vairākuma akcionāra lēmums veikt attiecīgo kapitāla palielināšanu atbilda tam, kā rīkotos tirgus ekonomikas investors līdzīgā situācijā. Grieķijas iestādes apgalvoja, ka valsts kā akcionāra lēmums palielināt uzņēmuma akciju kapitālu, lai nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju, bija tīri komerciāls lēmums, ņemot vērā uzņēmuma izšķirošo lomu valsts aizsardzībā un drošībā. Tāpēc tās uzskata, ka kapitāla palielināšana nebija valsts atbalsts. Tomēr savā 2017. gada 3. jūlija vēstulē Grieķijas iestādes apstiprināja, ka tām nav pieejama papildu informācija vai dokumenti, kas pamatotu to apsvērumus par kapitāla palielināšanu, atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu iesniegt, ja pieejams, i) HDS pārstrukturēšanas plānu, kas bija izstrādāts, pirms tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu, ii) valsts veiktu ex ante ekonomisku analīzi par to, vai garantiju izmantošanas dēļ radušos prasījumu pārvēršana kapitālā bija ekonomiski izdevīgāka nekā šo prasījumu paturēšana vai izpilde, un iii) valsts veiktu ex ante ienākumu analīzi attiecībā uz jauno kapitālu, ko piešķīra kapitāla palielināšanai. |
| --- | --- |

(42)

Grieķijas iestādes apgalvoja, ka Grieķijas valsts kā vairākuma akcionāra lēmums veikt attiecīgo kapitāla palielināšanu atbilda tam, kā rīkotos tirgus ekonomikas investors līdzīgā situācijā. Grieķijas iestādes apgalvoja, ka valsts kā akcionāra lēmums palielināt uzņēmuma akciju kapitālu, lai nodrošinātu uzņēmuma dzīvotspēju, bija tīri komerciāls lēmums, ņemot vērā uzņēmuma izšķirošo lomu valsts aizsardzībā un drošībā. Tāpēc tās uzskata, ka kapitāla palielināšana nebija valsts atbalsts. Tomēr savā 2017. gada 3. jūlija vēstulē Grieķijas iestādes apstiprināja, ka tām nav pieejama papildu informācija vai dokumenti, kas pamatotu to apsvērumus par kapitāla palielināšanu, atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu iesniegt, ja pieejams, i) HDS pārstrukturēšanas plānu, kas bija izstrādāts, pirms tika pieņemts lēmums palielināt uzņēmuma kapitālu, ii) valsts veiktu ex ante ekonomisku analīzi par to, vai garantiju izmantošanas dēļ radušos prasījumu pārvēršana kapitālā bija ekonomiski izdevīgāka nekā šo prasījumu paturēšana vai izpilde, un iii) valsts veiktu ex ante ienākumu analīzi attiecībā uz jauno kapitālu, ko piešķīra kapitāla palielināšanai.

HDS

ex ante

ex ante

| (43) | Jebkurā gadījumā – tāpat kā attiecībā uz pārējiem diviem pasākumiem – Grieķijas iestādes turklāt apgalvoja, ka arī 3. pasākums bija paredzēts vienīgi tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, un ka attiecībā uz to nebūtu jāveic valsts atbalsta novērtējums, jo uz to attiektos LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums. |
| --- | --- |

(43)

Jebkurā gadījumā – tāpat kā attiecībā uz pārējiem diviem pasākumiem – Grieķijas iestādes turklāt apgalvoja, ka arī 3. pasākums bija paredzēts vienīgi tam, lai atbalstītu HDS ražošanu militārajām vajadzībām, un ka attiecībā uz to nebūtu jāveic valsts atbalsta novērtējums, jo uz to attiektos LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktais izņēmums.

HDS

| (44) | Attiecībā uz kopējo kapitāla palielinājumu šajā gadījumā Grieķijas iestādes savā 2013. gada 1. jūlijā iesniegtajā dokumentā apgalvoja, ka tā kopējais apmērs bija EUR 107,6 miljoni. Taču 2013. gada 7. augustā iesniegtajā dokumentā Grieķijas iestādes beidzot precizēja, ka 3. pasākumā ietvertā kapitāla palielinājuma kopējais apmērs bija EUR 158,19 miljoni, kā bija noteikts 2013. gada 6. marta lēmumā. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz kopējo kapitāla palielinājumu šajā gadījumā Grieķijas iestādes savā 2013. gada 1. jūlijā iesniegtajā dokumentā apgalvoja, ka tā kopējais apmērs bija EUR 107,6 miljoni. Taču 2013. gada 7. augustā iesniegtajā dokumentā Grieķijas iestādes beidzot precizēja, ka 3. pasākumā ietvertā kapitāla palielinājuma kopējais apmērs bija EUR 158,19 miljoni, kā bija noteikts 2013. gada 6. marta lēmumā.

| (45) | No kopējā kapitāla palielinājuma EUR 158,19 miljonu apmērā EUR 154,19 miljoni tika iegūti, kapitalizējot HDS parādus valstij. Šie parādi radās tāpēc, ka tika izpildītas garantijas, kas tika piešķirtas saskaņā ar 1. pasākumu, jo HDS nespēja atmaksāt parādus. Atlikušie EUR 4 miljoni tika piešķirti kā jauns kapitāls. |
| --- | --- |

(45)

No kopējā kapitāla palielinājuma EUR 158,19 miljonu apmērā EUR 154,19 miljoni tika iegūti, kapitalizējot HDS parādus valstij. Šie parādi radās tāpēc, ka tika izpildītas garantijas, kas tika piešķirtas saskaņā ar 1. pasākumu, jo HDS nespēja atmaksāt parādus. Atlikušie EUR 4 miljoni tika piešķirti kā jauns kapitāls.

HDS

HDS

| (46) | Ģenerālā asambleja 2010. gada 25. oktobrī vienojās, ka HDS kapitāls ir jāpalielina. Taču par kapitāla palielināšanas konkrētiem apmēriem vairākos posmos ģenerālā asambleja lēma dažādās sanāksmēs 2011. gadā – datumos, kad Grieķija piekrita piešķirt attiecīgos līdzekļus. Kā norādīja Grieķijas iestādes, 3. pasākumā paredzētās kapitāla palielināšanas apmēri un līdzekļu piešķiršanas datumi bija tādi, kā norādīts tālāk 4. tabulā.

  4. tabula


  Datumi, kad tika piešķirti līdzekļi kapitāla palielināšanai 2011. gadā








  Ģenerālās asamblejas lēmuma pieņemšanas datums | Summa EUR | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011. gada 4. maijs | 109 052 604,87 | To parādu kapitalizācija, kas radās, jo tika izpildītas garantijas |
| 2011. gada 19. oktobris | 42 255 180,01 |
| 2011. gada 16. decembris | 2 882 919,33 |
| 2011. gada 4. maijs | 4 000 000 | Maksājums skaidrā naudā |
| Kopā | 158 190 704,21 | |

(46)

Ģenerālā asambleja 2010. gada 25. oktobrī vienojās, ka HDS kapitāls ir jāpalielina. Taču par kapitāla palielināšanas konkrētiem apmēriem vairākos posmos ģenerālā asambleja lēma dažādās sanāksmēs 2011. gadā – datumos, kad Grieķija piekrita piešķirt attiecīgos līdzekļus. Kā norādīja Grieķijas iestādes, 3. pasākumā paredzētās kapitāla palielināšanas apmēri un līdzekļu piešķiršanas datumi bija tādi, kā norādīts tālāk 4. tabulā.

HDS

4. tabula

4. tabula

Datumi, kad tika piešķirti līdzekļi kapitāla palielināšanai 2011. gadā

Datumi, kad tika piešķirti līdzekļi kapitāla palielināšanai 2011. gadā

Ģenerālās asamblejas lēmuma pieņemšanas datums

Summa EUR

Piezīmes

2011. gada 4. maijs

109 052 604,87

To parādu kapitalizācija, kas radās, jo tika izpildītas garantijas

2011. gada 19. oktobris

42 255 180,01

2011. gada 16. decembris

2 882 919,33

2011. gada 4. maijs

4 000 000

Maksājums skaidrā naudā

Kopā

Kopā

158 190 704,21

158 190 704,21

| (47) | Grieķijas iestādes apgalvoja, ka kapitāla palielināšanu par EUR 154,19 miljoniem, ko īstenoja, kapitalizējot parādus, kuri radās, jo tika izpildītas garantijas, nevajadzētu uzskatīt par “jaunu” valsts atbalstu HDS, jo saskaņā ar Komisijas sniegto pamatojumu 2013. gada 6. marta lēmumā tas jau tika uzskatīts par valsts atbalstu 1. pasākuma kontekstā. |
| --- | --- |

(47)

Grieķijas iestādes apgalvoja, ka kapitāla palielināšanu par EUR 154,19 miljoniem, ko īstenoja, kapitalizējot parādus, kuri radās, jo tika izpildītas garantijas, nevajadzētu uzskatīt par “jaunu” valsts atbalstu HDS, jo saskaņā ar Komisijas sniegto pamatojumu 2013. gada 6. marta lēmumā tas jau tika uzskatīts par valsts atbalstu 1. pasākuma kontekstā.

HDS

3.5.   
  HDS sašķelšana

HDS

| (48) | Saistībā ar regulāro pārskatu par ekonomikas korekciju programmu, ko sagatavoja iestādes, kas pārstāv valsts kreditorus (Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka un Starptautiskais Valūtas fonds), 2013. gada vidū Grieķija apņēmās līdz 2013. gada augusta beigām pieņemt neatsaucamu lēmumu par HDS nākotni. Grieķijas iestādes 2013. gada 27. augustā iesniedza savu priekšlikumu par HDS nākotni. |
| --- | --- |

(48)

Saistībā ar regulāro pārskatu par ekonomikas korekciju programmu, ko sagatavoja iestādes, kas pārstāv valsts kreditorus (Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka un Starptautiskais Valūtas fonds), 2013. gada vidū Grieķija apņēmās līdz 2013. gada augusta beigām pieņemt neatsaucamu lēmumu par HDS nākotni. Grieķijas iestādes 2013. gada 27. augustā iesniedza savu priekšlikumu par HDS nākotni.

HDS

HDS

| (49) | Saskaņā ar minēto priekšlikumu HDS tiktu sadalīts divās daļās – civilajā un militārajā. Darbība tika nosaukta par “sašķelšanu”. Civilā daļa tiktu likvidēta. Militārā daļa tiktu pārstrukturēta, un tās ražošana tiktu ierobežota līdz produktiem, kas nepieciešami svarīgām valsts drošības interesēm. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar minēto priekšlikumu HDS tiktu sadalīts divās daļās – civilajā un militārajā. Darbība tika nosaukta par “sašķelšanu”. Civilā daļa tiktu likvidēta. Militārā daļa tiktu pārstrukturēta, un tās ražošana tiktu ierobežota līdz produktiem, kas nepieciešami svarīgām valsts drošības interesēm.

HDS

| (50) | Pēc apspriešanās ar Komisijas departamentu un citu iestāžu pārstāvjiem Grieķijas iestādes 2013. gada 16. decembra vēstulē pauda apņemšanos veikt sašķelšanu un iesniedza rīcības plānu. |
| --- | --- |

(50)

Pēc apspriešanās ar Komisijas departamentu un citu iestāžu pārstāvjiem Grieķijas iestādes 2013. gada 16. decembra vēstulē pauda apņemšanos veikt sašķelšanu un iesniedza rīcības plānu.

| (51) | Ar valdes 2014. gada 26. februāra lēmumu sākās uzņēmuma sašķelšanas process un tika noteikts, ka pārstrukturēšanas datums ir 2014. gada 28. februāris (“pārstrukturēšanas bilances” datums). Ar valdes 2014. gada 21. maija lēmumu tika noteikts, ka saistību pārņēmēju sabiedrību ar ierobežotu atbildību, kas turpmāk nodarbosies vienīgi ar ieroču, munīcijas un militāro materiālu ražošanu un tirdzniecību svarīgu Grieķijas drošības interešu vajadzībām, sauks Hellenic Defence Systems Industrial Commercial Ltd (turpmāk tekstā “HDS military”). Ar to pašu lēmumu tika noteikts, ka saistību pārņēmēju sabiedrību ar ierobežotu atbildību, kas pārņems sākotnējā uzņēmuma civilās darbības, sauks Hellenic Civilian Production Systems Industrial Commercial Ltd (turpmāk tekstā “HDS civil”). |
| --- | --- |

(51)

Ar valdes 2014. gada 26. februāra lēmumu sākās uzņēmuma sašķelšanas process un tika noteikts, ka pārstrukturēšanas datums ir 2014. gada 28. februāris (“pārstrukturēšanas bilances” datums). Ar valdes 2014. gada 21. maija lēmumu tika noteikts, ka saistību pārņēmēju sabiedrību ar ierobežotu atbildību, kas turpmāk nodarbosies vienīgi ar ieroču, munīcijas un militāro materiālu ražošanu un tirdzniecību svarīgu Grieķijas drošības interešu vajadzībām, sauks Hellenic Defence Systems Industrial Commercial Ltd (turpmāk tekstā “HDS military”). Ar to pašu lēmumu tika noteikts, ka saistību pārņēmēju sabiedrību ar ierobežotu atbildību, kas pārņems sākotnējā uzņēmuma civilās darbības, sauks Hellenic Civilian Production Systems Industrial Commercial Ltd (turpmāk tekstā “HDS civil”).

Hellenic Defence Systems Industrial Commercial Ltd

HDS military

Hellenic Civilian Production Systems Industrial Commercial Ltd

HDS civil

| (52) | Valde ar 2014. gada 26. maija lēmumu apstiprināja plānu sašķelt uzņēmumu, pārstrukturēšanas bilanci un valdes skaidrojošo ziņojumu. Tajā pašā datumā uzņēmuma pilnvarotie pārstāvji parakstīja plānu sašķelt uzņēmumu un plāns tika iesniegts uzraudzības iestādei. 2014. gada 7. jūlijā tika iesniegts oficiāls revidenta ziņojums, lai novērtētu uzņēmuma aizsardzības un militārās nodaļas aktīvus un noteiktu to uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

(52)

Valde ar 2014. gada 26. maija lēmumu apstiprināja plānu sašķelt uzņēmumu, pārstrukturēšanas bilanci un valdes skaidrojošo ziņojumu. Tajā pašā datumā uzņēmuma pilnvarotie pārstāvji parakstīja plānu sašķelt uzņēmumu un plāns tika iesniegts uzraudzības iestādei. 2014. gada 7. jūlijā tika iesniegts oficiāls revidenta ziņojums, lai novērtētu uzņēmuma aizsardzības un militārās nodaļas aktīvus un noteiktu to uzskaites vērtību.

| (53) | 2014. gada 28. augusta ģenerālā asambleja apstiprināja lēmumu par uzņēmuma sašķelšanu, pārstrukturēšanas bilanci, valdes skaidrojošo ziņojumu, revidenta ziņojumu par sākotnējā uzņēmuma aktīvu uzskaites vērtību un abu saistību pārņēmēju uzņēmumu darba uzdevumus. Turklāt tika ieceltas abu saistību pārņēmēju uzņēmumu valdes. |
| --- | --- |

(53)

2014. gada 28. augusta ģenerālā asambleja apstiprināja lēmumu par uzņēmuma sašķelšanu, pārstrukturēšanas bilanci, valdes skaidrojošo ziņojumu, revidenta ziņojumu par sākotnējā uzņēmuma aktīvu uzskaites vērtību un abu saistību pārņēmēju uzņēmumu darba uzdevumus. Turklāt tika ieceltas abu saistību pārņēmēju uzņēmumu valdes.

| (54) | Sākotnējā uzņēmuma aktīvi un ražošanas jauda tika sašķelta, pamatojoties uz 2014. gada 28. februāra pārstrukturēšanas bilanci. Visi aktīvi, kas bija saistīti ar sākotnējā uzņēmuma ražošanu militārajām vajadzībām, tika nodoti HDS military. Grieķijas iestādes norādīja, ka visi šie aktīvi ir saistīti vienīgi ar LESD 346. pantā noteikto aizsardzības produktu ražošanu. |
| --- | --- |

(54)

Sākotnējā uzņēmuma aktīvi un ražošanas jauda tika sašķelta, pamatojoties uz 2014. gada 28. februāra pārstrukturēšanas bilanci. Visi aktīvi, kas bija saistīti ar sākotnējā uzņēmuma ražošanu militārajām vajadzībām, tika nodoti HDS military. Grieķijas iestādes norādīja, ka visi šie aktīvi ir saistīti vienīgi ar LESD 346. pantā noteikto aizsardzības produktu ražošanu.

HDS military

| (55) | Visi aktīvi, kas bija saistīti vienīgi ar ražošanu civilajām vajadzībām, tika nodoti HDS civil, t. i.:






  a) | visa zeme, kas tika izmantota vienīgi ražošanai civilajām vajadzībām (tostarp ražošanas ēkas, noliktavas u. c. ēkas uz šīs zemes); |
| --- | --- | --- |

(55)

Visi aktīvi, kas bija saistīti vienīgi ar ražošanu civilajām vajadzībām, tika nodoti HDS civil, t. i.:

HDS civil

a)

visa zeme, kas tika izmantota vienīgi ražošanai civilajām vajadzībām (tostarp ražošanas ēkas, noliktavas u. c. ēkas uz šīs zemes);

| b) | visas iekārtas, aprīkojums, transportlīdzekļi u. c., kas tika izmantoti vienīgi ražošanai civilajām vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

visas iekārtas, aprīkojums, transportlīdzekļi u. c., kas tika izmantoti vienīgi ražošanai civilajām vajadzībām;

| c) | gatavie produkti un pusfabrikāti, kas bija paredzēti izmantošanai civilajām vajadzībām, attiecīgie izejmateriāli un sākotnējā uzņēmuma prasījumi no civilo produktu pircējiem. |
| --- | --- |

c)

gatavie produkti un pusfabrikāti, kas bija paredzēti izmantošanai civilajām vajadzībām, attiecīgie izejmateriāli un sākotnējā uzņēmuma prasījumi no civilo produktu pircējiem.

| (56) | Atikas reģions ar lēmumu Nr. 22153/2014/2.10.2014. apstiprināja uzņēmuma sašķelšanu, sākotnējā uzņēmuma likvidēšanu un divu jaunu uzņēmumu dibināšanu. Šis lēmums tika reģistrēts Vispārējā tirdzniecības reģistrā, un pēc tam Vispārējā tirdzniecības reģistrā tika reģistrēti arī abi saistību pārņēmēji uzņēmumi un to statūti. |
| --- | --- |

(56)

Atikas reģions ar lēmumu Nr. 22153/2014/2.10.2014. apstiprināja uzņēmuma sašķelšanu, sākotnējā uzņēmuma likvidēšanu un divu jaunu uzņēmumu dibināšanu. Šis lēmums tika reģistrēts Vispārējā tirdzniecības reģistrā, un pēc tam Vispārējā tirdzniecības reģistrā tika reģistrēti arī abi saistību pārņēmēji uzņēmumi un to statūti.

4.   TIRGUS APSTĀKĻI ATTIECĪBĀ UZ VALSTS GARANTIJĀM HDS (1. PASĀKUMS)

TIRGUS APSTĀKĻI ATTIECĪBĀ UZ VALSTS GARANTIJĀM HDS

| (57) | Grieķijas iestādes paskaidroja, ka HDS nemēģināja nodrošināt bankas aizdevumus bez valsts garantijām, taču iemesls nebija tā nespēja iegūt šādus līdzekļus (36. apsvērums). Tāpēc attiecībā uz 1. pasākumu oficiālajā izmeklēšanā nevarēja noteikt 2004. gadā kotētas procentu likmes aizdevumiem HDS bez valsts garantijas vai kotētas procentu likmes vēlākai garantijai, ko piešķīra tirgus galvotājs. Lai iegūtu faktisko bāzi, kas nepieciešama, lai novērtētu, vai valsts garantijas HDS piešķirtajiem aizdevumiem deva HDS priekšrocību, ko tas nebūtu guvis tirgus apstākļos, un ņemot vērā uzņēmuma finanšu stāvokli 2004.–2006. gadā (sk. 1. tabulu), Komisija pārbaudīja, kādos tirgus apstākļos uzņēmumi ar reitingu CCC+ (grūtībās nonācis uzņēmums ar augstu risku), D (uzņēmums, kas nav izpildījis saistības) vai SD (uzņēmums ar selektīvām neizpildītām saistībām) varētu iegūt finansējumu finanšu tirgos. Šajā saistībā Komisija apkopoja finanšu datus no datubāzes S&P Capital IQ Platform (14) un jo īpaši par procentu likmju starpībām kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem (CDS), kā arī par obligāciju ienesīgumu laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(57)

Grieķijas iestādes paskaidroja, ka HDS nemēģināja nodrošināt bankas aizdevumus bez valsts garantijām, taču iemesls nebija tā nespēja iegūt šādus līdzekļus (36. apsvērums). Tāpēc attiecībā uz 1. pasākumu oficiālajā izmeklēšanā nevarēja noteikt 2004. gadā kotētas procentu likmes aizdevumiem HDS bez valsts garantijas vai kotētas procentu likmes vēlākai garantijai, ko piešķīra tirgus galvotājs. Lai iegūtu faktisko bāzi, kas nepieciešama, lai novērtētu, vai valsts garantijas HDS piešķirtajiem aizdevumiem deva HDS priekšrocību, ko tas nebūtu guvis tirgus apstākļos, un ņemot vērā uzņēmuma finanšu stāvokli 2004.–2006. gadā (sk. 1. tabulu), Komisija pārbaudīja, kādos tirgus apstākļos uzņēmumi ar reitingu CCC+ (grūtībās nonācis uzņēmums ar augstu risku), D (uzņēmums, kas nav izpildījis saistības) vai SD (uzņēmums ar selektīvām neizpildītām saistībām) varētu iegūt finansējumu finanšu tirgos. Šajā saistībā Komisija apkopoja finanšu datus no datubāzes S&P Capital IQ Platform (14) un jo īpaši par procentu likmju starpībām kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem (CDS), kā arī par obligāciju ienesīgumu laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam.

HDS

HDS

HDS

HDS

S&P Capital IQ Platform

14

CDS

| (58) | CDS ir finanšu mijmaiņas nolīgums, ko CDS pārdevējs kompensēs pircējam (parasti – atsauces aizdevuma kreditors), ja aizdevuma saistības netiks izpildītas (ja debitors neizpildīs aizdevuma saistības). Citiem vārdiem sakot, CDS pārdevējs apdrošina pircēju pret atsauces aizdevuma saistību neizpildi. Šis instruments ir piemērots, lai sniegtu norādi par to, kādu riska prēmiju/garantijas maksu pieprasītu tirgus dalībnieks, lai nodrošinātos pret aizdevuma saistību nepildīšanas risku. Apkopotie dati parāda, ka CDS likmes starpība aizdevumiem ar piecu gadu termiņu uzņēmumiem ar lielu finansiālo risku bija no 4,4 % līdz 33,5 % laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(58)

CDS ir finanšu mijmaiņas nolīgums, ko CDS pārdevējs kompensēs pircējam (parasti – atsauces aizdevuma kreditors), ja aizdevuma saistības netiks izpildītas (ja debitors neizpildīs aizdevuma saistības). Citiem vārdiem sakot, CDS pārdevējs apdrošina pircēju pret atsauces aizdevuma saistību neizpildi. Šis instruments ir piemērots, lai sniegtu norādi par to, kādu riska prēmiju/garantijas maksu pieprasītu tirgus dalībnieks, lai nodrošinātos pret aizdevuma saistību nepildīšanas risku. Apkopotie dati parāda, ka CDS likmes starpība aizdevumiem ar piecu gadu termiņu uzņēmumiem ar lielu finansiālo risku bija no 4,4 % līdz 33,5 % laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam.

CDS

CDS

CDS

CDS

| (59) | Obligāciju ienesīgums ir peļņa, ko investors gūst no obligācijas un kas sniedz labu norādi par uzņēmuma aizņēmuma “visām” izmaksām (aizdevuma izmaksas apvienojumā ar saistītās garantijas izmaksām). Apkopotie dati parāda, ka 2004.–2006. gadā likme bija 12,9–43,2 % obligācijām ar viena gada termiņu, ko izsniedza uzņēmumi ar lielu finansiālo risku. |
| --- | --- |

(59)

Obligāciju ienesīgums ir peļņa, ko investors gūst no obligācijas un kas sniedz labu norādi par uzņēmuma aizņēmuma “visām” izmaksām (aizdevuma izmaksas apvienojumā ar saistītās garantijas izmaksām). Apkopotie dati parāda, ka 2004.–2006. gadā likme bija 12,9–43,2 % obligācijām ar viena gada termiņu, ko izsniedza uzņēmumi ar lielu finansiālo risku.

5.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

| (60) | Šis lēmums ir, pirmkārt, par LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanu un, otrkārt, par darbībām vai pasākumiem, uz kuriem neattiecas šajā pantā paredzētais izņēmums, par valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un, visbeidzot, par to, vai šāds atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(60)

Šis lēmums ir, pirmkārt, par LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanu un, otrkārt, par darbībām vai pasākumiem, uz kuriem neattiecas šajā pantā paredzētais izņēmums, par valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un, visbeidzot, par to, vai šāds atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu.

5.1.   LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošana

LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošana

| (61) | Saskaņā ar LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu “dalībvalstis var veikt pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai aizsargātu savas būtiskās drošības intereses, kas saistītas ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību; šādi pasākumi iekšējā tirgū nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt tādu ražojumu konkurenci, kuri nav tieši paredzēti militāriem nolūkiem”. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu “dalībvalstis var veikt pasākumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai aizsargātu savas būtiskās drošības intereses, kas saistītas ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību; šādi pasākumi iekšējā tirgū nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt tādu ražojumu konkurenci, kuri nav tieši paredzēti militāriem nolūkiem”.

| (62) | Saskaņā ar 1958. gada Padomes lēmumu izveidotajā sarakstā, uz kuru attiecas LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkts (turpmāk tekstā “1958. gada Padomes lēmums”), cita starpā ir ietverti rokas un automātiskie šaujamieroči, artilērija, munīcija šādiem ieročiem, spridzekļi, torpēdas, raķetes, pulveri un sprāgstvielas (minētā saraksta 1., 2., 3., 4., 8. un 13. punkts). Tas nozīmē, ka šajā gadījumā LESD 107. un 108. pantu nepiemēro pasākumiem, kas attiecas uz 1958. gada Padomes lēmumā iekļautajiem produktiem, ja šie pasākumi ir vajadzīgi svarīgu attiecīgās dalībvalsts drošības interešu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar 1958. gada Padomes lēmumu izveidotajā sarakstā, uz kuru attiecas LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkts (turpmāk tekstā “1958. gada Padomes lēmums”), cita starpā ir ietverti rokas un automātiskie šaujamieroči, artilērija, munīcija šādiem ieročiem, spridzekļi, torpēdas, raķetes, pulveri un sprāgstvielas (minētā saraksta 1., 2., 3., 4., 8. un 13. punkts). Tas nozīmē, ka šajā gadījumā LESD 107. un 108. pantu nepiemēro pasākumiem, kas attiecas uz 1958. gada Padomes lēmumā iekļautajiem produktiem, ja šie pasākumi ir vajadzīgi svarīgu attiecīgās dalībvalsts drošības interešu aizsardzībai.

| (63) | Saskaņā ar judikatūru dalībvalstij, kas vēlas izmantot LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto izņēmumu, ir jāiesniedz pierādījumi tam, ka šie pasākumi nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai garantētu svarīgas drošības intereses (15). |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar judikatūru dalībvalstij, kas vēlas izmantot LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikto izņēmumu, ir jāiesniedz pierādījumi tam, ka šie pasākumi nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai garantētu svarīgas drošības intereses (15).

15

| (64) | Grieķijas iestādes apgalvoja, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām atbilda 1958. gada Padomes lēmuma, jo īpaši tā 1., 2., 3., 4., 8. un 13. punkta, piemērošanas jomai, un ka tā ir vajadzīga svarīgu Grieķijas drošības interešu garantēšanai, jo HDS apgādāja Grieķijas bruņotos spēkus ar specializētiem militārajiem produktiem. Attiecībā uz 2. pasākumu Grieķijas iestādes pierādīja, ka Egejas rūpnieciskā objekta modernizācija bija nepieciešama, lai izpildītu īpašu līgumu ar Grieķijas bruņotajiem spēkiem par īpašu 1958. gada Padomes sarakstā, jo īpaši tā 1. punktā, iekļautu militāro produktu ražošanu. |
| --- | --- |

(64)

Grieķijas iestādes apgalvoja, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām atbilda 1958. gada Padomes lēmuma, jo īpaši tā 1., 2., 3., 4., 8. un 13. punkta, piemērošanas jomai, un ka tā ir vajadzīga svarīgu Grieķijas drošības interešu garantēšanai, jo HDS apgādāja Grieķijas bruņotos spēkus ar specializētiem militārajiem produktiem. Attiecībā uz 2. pasākumu Grieķijas iestādes pierādīja, ka Egejas rūpnieciskā objekta modernizācija bija nepieciešama, lai izpildītu īpašu līgumu ar Grieķijas bruņotajiem spēkiem par īpašu 1958. gada Padomes sarakstā, jo īpaši tā 1. punktā, iekļautu militāro produktu ražošanu.

HDS

HDS

| (65) | Grieķijas iestādes arī apgalvoja, ka civilajām vajadzībām paredzētās HDS ražošanas līnijas tika nodalītas no militārajām vajadzībām paredzētajām ražošanas līnijām un ka pārbaudāmie pasākumi deva labumu vienīgi saistībā ar Grieķijas bruņotajiem spēkiem pārdoto militāro produktu ražošanu. |
| --- | --- |

(65)

Grieķijas iestādes arī apgalvoja, ka civilajām vajadzībām paredzētās HDS ražošanas līnijas tika nodalītas no militārajām vajadzībām paredzētajām ražošanas līnijām un ka pārbaudāmie pasākumi deva labumu vienīgi saistībā ar Grieķijas bruņotajiem spēkiem pārdoto militāro produktu ražošanu.

HDS

| (66) | Ņemot vērā Grieķijas iesniegtos argumentus, Komisija piekrīt, ka HDS ražošanas daļu, kas attiecas uz militārajiem materiāliem, var uzskatīt par tādu, kas atbilst LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas tvērumam. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā Grieķijas iesniegtos argumentus, Komisija piekrīt, ka HDS ražošanas daļu, kas attiecas uz militārajiem materiāliem, var uzskatīt par tādu, kas atbilst LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas tvērumam.

HDS

| (67) | Komisija arī neapstrīd civilajām un militārajām vajadzībām paredzēto ražošanas līniju fizisku nodalīšanu. Tomēr Grieķijas iestāžu iesniegtie dati nepamato argumentu par to, ka HDS bija attiecīgajā laikposmā nodalījis kontus, kas paredzēti ražošanai civilajām un militārajām vajadzībām. Turklāt Grieķijas iestādes atzina, ka civilajām vajadzībām paredzētās ražošanas līnijas reizēm tika izmantotas ražošanai militārajām vajadzībām bez pienācīgas atlīdzības, kurai vajadzēja būt, ja konti būtu pienācīgi nodalīti, un ka gan militārajām, gan civilajām vajadzībām paredzētās ražošanas līnijas tajā laikā izmantoja HDS administratīvos un izplatīšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(67)

Komisija arī neapstrīd civilajām un militārajām vajadzībām paredzēto ražošanas līniju fizisku nodalīšanu. Tomēr Grieķijas iestāžu iesniegtie dati nepamato argumentu par to, ka HDS bija attiecīgajā laikposmā nodalījis kontus, kas paredzēti ražošanai civilajām un militārajām vajadzībām. Turklāt Grieķijas iestādes atzina, ka civilajām vajadzībām paredzētās ražošanas līnijas reizēm tika izmantotas ražošanai militārajām vajadzībām bez pienācīgas atlīdzības, kurai vajadzēja būt, ja konti būtu pienācīgi nodalīti, un ka gan militārajām, gan civilajām vajadzībām paredzētās ražošanas līnijas tajā laikā izmantoja HDS administratīvos un izplatīšanas pakalpojumus.

HDS

HDS

| (68) | Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka civilajām un militārajām darbībām nebija atsevišķu kontu, Komisija nevar izslēgt, ka ražošanai militārajām vajadzībām paredzētie pasākumi deva labumu arī HDS ražošanai civilajām vajadzībām un tādējādi radīja konkurences izkropļojumu attiecīgajā tirgū. Tā ir 1. un 3. pasākuma gadījumā, kuri neatkarīgi no sava mērķa deva būtisku labumu HDS kopumā un tādējādi arī ražošanai civilajām vajadzībām, kas nebija finansiāli nodalīta no ražošanas militārajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka civilajām un militārajām darbībām nebija atsevišķu kontu, Komisija nevar izslēgt, ka ražošanai militārajām vajadzībām paredzētie pasākumi deva labumu arī HDS ražošanai civilajām vajadzībām un tādējādi radīja konkurences izkropļojumu attiecīgajā tirgū. Tā ir 1. un 3. pasākuma gadījumā, kuri neatkarīgi no sava mērķa deva būtisku labumu HDS kopumā un tādējādi arī ražošanai civilajām vajadzībām, kas nebija finansiāli nodalīta no ražošanas militārajām vajadzībām.

HDS

HDS

| (69) | Tāpēc Komisija uzskata, ka 1. un 3. pasākums, ciktāl tie varētu būt devuši labumu HDS ražošanai civilajām vajadzībām, ir jāvērtē, ņemot vērā Līguma noteikumus par valsts atbalstu. Tomēr, ciktāl šie pasākumi ir devuši labumu militāro produktu ražošanai un piegādei Grieķijas bruņotajiem spēkiem, Komisija piekrīt, ka tie nav jāvērtē atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz Līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(69)

Tāpēc Komisija uzskata, ka 1. un 3. pasākums, ciktāl tie varētu būt devuši labumu HDS ražošanai civilajām vajadzībām, ir jāvērtē, ņemot vērā Līguma noteikumus par valsts atbalstu. Tomēr, ciktāl šie pasākumi ir devuši labumu militāro produktu ražošanai un piegādei Grieķijas bruņotajiem spēkiem, Komisija piekrīt, ka tie nav jāvērtē atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz Līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

HDS

| (70) | Attiecībā uz 2. pasākumu Komisija secina, ka Grieķijas sniegtie pierādījumi parāda, ka attiecīgā dotācija [..] nedeva nekādu labumu ražošanai civilajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz 2. pasākumu Komisija secina, ka Grieķijas sniegtie pierādījumi parāda, ka attiecīgā dotācija [..] nedeva nekādu labumu ražošanai civilajām vajadzībām.

| (71) | Attiecīgi Komisija piekrīt, ka 2. pasākums deva labumu vienīgi 1958. gada Padomes lēmumā iekļauto militāro produktu ražošanai un tas bija nepieciešams Grieķijas armijas apgādāšanai ar šiem produktiem. Tāpēc Komisija piekrīt, ka 2. pasākums nav jāvērtē atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz Līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(71)

Attiecīgi Komisija piekrīt, ka 2. pasākums deva labumu vienīgi 1958. gada Padomes lēmumā iekļauto militāro produktu ražošanai un tas bija nepieciešams Grieķijas armijas apgādāšanai ar šiem produktiem. Tāpēc Komisija piekrīt, ka 2. pasākums nav jāvērtē atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz Līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

5.2.   Atbalsta esības novērtējums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

Atbalsta esības novērtējums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (72) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(72)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (73) | Pamatojoties uz šo noteikumu, lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem: i) pasākums ir attiecināms uz valsti un finansēts no valsts līdzekļiem; ii) pasākums ir selektīvs; iii) pasākums rada ekonomisku priekšrocību uzņēmumam un iv) pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz šo noteikumu, lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem šādiem kumulatīviem nosacījumiem: i) pasākums ir attiecināms uz valsti un finansēts no valsts līdzekļiem; ii) pasākums ir selektīvs; iii) pasākums rada ekonomisku priekšrocību uzņēmumam un iv) pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.2.1.   1. pasākums. Valsts garantijas

1. pasākums. Valsts garantijas

5.2.1.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (74) | Valsts garantijas piešķīra tieši Grieķijas valsts, un pēc būtības 1. pasākums ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(74)

Valsts garantijas piešķīra tieši Grieķijas valsts, un pēc būtības 1. pasākums ir attiecināms uz valsti.

| (75) | Valsts garantijas pēc definīcijas pakļauj riskam valsts līdzekļus, jo ikviena garantija paredz iespēju, ka valsts varētu zaudēt līdzekļus. Turklāt jebkura garantija, kas netiek pienācīgi atlīdzināta, nozīmē valsts finanšu līdzekļu tiešu zaudējumu. Maksa 1 % apmērā, ko valsts iekasēja no HDS, nav uzskatāma par pietiekamu, ņemot vērā uzņēmuma finanšu stāvokli un saistību nepildīšanas risku. Turklāt HDS nebija izpildījis vairāku aizdevumu saistības jau 2004. gadā, bet lielākā daļa garantiju tika piešķirta pēc tam. Pēc būtības garantijās ir iesaistīti valsts līdzekļi gan, iespējams, nesaņemto garantijas maksu ziņā, gan tādā ziņā, ka gadījumā, ja HDS nepildītu savas saistības, valsts budžets tiktu pakļauts riskam. |
| --- | --- |

(75)

Valsts garantijas pēc definīcijas pakļauj riskam valsts līdzekļus, jo ikviena garantija paredz iespēju, ka valsts varētu zaudēt līdzekļus. Turklāt jebkura garantija, kas netiek pienācīgi atlīdzināta, nozīmē valsts finanšu līdzekļu tiešu zaudējumu. Maksa 1 % apmērā, ko valsts iekasēja no HDS, nav uzskatāma par pietiekamu, ņemot vērā uzņēmuma finanšu stāvokli un saistību nepildīšanas risku. Turklāt HDS nebija izpildījis vairāku aizdevumu saistības jau 2004. gadā, bet lielākā daļa garantiju tika piešķirta pēc tam. Pēc būtības garantijās ir iesaistīti valsts līdzekļi gan, iespējams, nesaņemto garantijas maksu ziņā, gan tādā ziņā, ka gadījumā, ja HDS nepildītu savas saistības, valsts budžets tiktu pakļauts riskam.

HDS

HDS

HDS

| (76) | Tādējādi 1. pasākuma gadījumā ir izpildīts kritērijs par valsts līdzekļiem un attiecināmību uz valsti. Arī Grieķijas iestādes to neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(76)

Tādējādi 1. pasākuma gadījumā ir izpildīts kritērijs par valsts līdzekļiem un attiecināmību uz valsti. Arī Grieķijas iestādes to neapstrīdēja.

5.2.1.2.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (77) | Tā kā garantijas tika piešķirtas vienam atbalsta saņēmējam, proti, HDS, un ad hoc, nevis vispārējās ekonomikas politikas pasākumā, kas varētu būt pieejams visiem Grieķijas uzņēmumiem un ekonomikas nozarēm, pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā garantijas tika piešķirtas vienam atbalsta saņēmējam, proti, HDS, un ad hoc, nevis vispārējās ekonomikas politikas pasākumā, kas varētu būt pieejams visiem Grieķijas uzņēmumiem un ekonomikas nozarēm, pasākums ir selektīvs.

HDS

ad hoc

5.2.1.3.   Ekonomiskas priekšrocības esība

Ekonomiskas priekšrocības esība

| (78) | Iedibinātajā judikatūrā ir noteikts, ka, lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jānosaka, vai saņēmējs uzņēmums guva ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos (16). |
| --- | --- |

(78)

Iedibinātajā judikatūrā ir noteikts, ka, lai noteiktu, vai valsts pasākums ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jānosaka, vai saņēmējs uzņēmums guva ekonomisku priekšrocību, ko tas nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos (16).

16

| (79) | Ekonomiska priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finanšu stāvoklis valsts iejaukšanās rezultātā ir uzlabojies. Tomēr valsts iestādes iejaukšanās ne vienmēr rada priekšrocību labuma guvējam un pēc būtības nav atbalsts, ja tā notiek normālos tirgus apstākļos, citiem vārdiem sakot, ja valsts iestāde rīkojas tā, kā būtu rīkojies piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgos apstākļos. Šajā saistībā Grieķijas valsts bija HDS kontrolējošais akcionārs laikā, kad notika minētās darbības, un ir tāda aizvien. Izmantojot šīs pilnvaras, Grieķijas valsts garantēja 11 aizdevumus, kurus laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam piešķīra piecas dažādas bankas. Nevar izslēgt, ka šādu garantiju sniegšana aizdevumiem, kas tiek piešķirti uzņēmumam, var būt tā kontrolējošā akcionāra interesēs, ciktāl lētāks finansējums varētu radīt lielāku atlīdzību (dividendes) vai palielina uzņēmuma vērtību, palielinot kontrolējošā akcionāra kā galvotāja risku. Tomēr HDS gadījumā valsts nevarēja gaidīt šādu atdevi, ņemot vērā HDS sarežģīto finanšu stāvokli šajā laikposmā, kā parādīts 1. tabulā, un jo īpaši tā pastāvīgos zaudējumus kopš 2004. gada. Tāpēc valsts garantiju pamatojums un ar tām saistītā atlīdzība ir jāvērtē atsevišķi, neizskatot iespējamo atdevi akcionāriem. |
| --- | --- |

(79)

Ekonomiska priekšrocība pastāv, ja uzņēmuma finanšu stāvoklis valsts iejaukšanās rezultātā ir uzlabojies. Tomēr valsts iestādes iejaukšanās ne vienmēr rada priekšrocību labuma guvējam un pēc būtības nav atbalsts, ja tā notiek normālos tirgus apstākļos, citiem vārdiem sakot, ja valsts iestāde rīkojas tā, kā būtu rīkojies piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks līdzīgos apstākļos. Šajā saistībā Grieķijas valsts bija HDS kontrolējošais akcionārs laikā, kad notika minētās darbības, un ir tāda aizvien. Izmantojot šīs pilnvaras, Grieķijas valsts garantēja 11 aizdevumus, kurus laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam piešķīra piecas dažādas bankas. Nevar izslēgt, ka šādu garantiju sniegšana aizdevumiem, kas tiek piešķirti uzņēmumam, var būt tā kontrolējošā akcionāra interesēs, ciktāl lētāks finansējums varētu radīt lielāku atlīdzību (dividendes) vai palielina uzņēmuma vērtību, palielinot kontrolējošā akcionāra kā galvotāja risku. Tomēr HDS gadījumā valsts nevarēja gaidīt šādu atdevi, ņemot vērā HDS sarežģīto finanšu stāvokli šajā laikposmā, kā parādīts 1. tabulā, un jo īpaši tā pastāvīgos zaudējumus kopš 2004. gada. Tāpēc valsts garantiju pamatojums un ar tām saistītā atlīdzība ir jāvērtē atsevišķi, neizskatot iespējamo atdevi akcionāriem.

HDS

HDS

HDS

| (80) | Jo īpaši, samazinot risku, ko uzņēmās bankas, kuras laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam piešķīra aizdevumus HDS, attiecīgās 11 garantijas izraisīja to, ka samazinājās procentu likmes attiecīgajiem aizdevumiem. Šīs procentu likmes bija dažādas, taču visas, izņemot divas, bija mazākas par 5 % minētajā laikposmā. Ņemot vērā HDS sliktos darbības rādītājus, pat atsevišķos gadījumos piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks bez valsts garantijām nebūtu piešķīris finansējumu HDS 2004.–2011. gadā apstākļos, kas attiecās uz 11 aizdevumiem, kurus piešķīra laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(80)

Jo īpaši, samazinot risku, ko uzņēmās bankas, kuras laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam piešķīra aizdevumus HDS, attiecīgās 11 garantijas izraisīja to, ka samazinājās procentu likmes attiecīgajiem aizdevumiem. Šīs procentu likmes bija dažādas, taču visas, izņemot divas, bija mazākas par 5 % minētajā laikposmā. Ņemot vērā HDS sliktos darbības rādītājus, pat atsevišķos gadījumos piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks bez valsts garantijām nebūtu piešķīris finansējumu HDS 2004.–2011. gadā apstākļos, kas attiecās uz 11 aizdevumiem, kurus piešķīra laikposmā no 2004. līdz 2011. gadam.

HDS

HDS

HDS

| (81) | Šajā saistībā attiecībā uz Grieķijas iestāžu apgalvojumu par to, ka HDS varētu piekļūt tirgus finansējumam bez valsts garantijas, ir jānošķir: i) laikposms no 2004. līdz 2006. gadam un ii) laikposms no 2007. līdz 2011. gadam. Pamatojoties uz HDS finanšu datiem, kas doti 1. tabulā, Komisija uzskata, ka laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam HDS varēja piekļūt tirgus finansējumam, lai gan ar nosacījumiem, kas nebūtu tik izdevīgi kā valsts garantiju gadījumā. Savukārt laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam HDS būtiski pasliktinājušies finanšu dati, kas doti 1. tabulā, liecina, ka bez valsts garantijām tas nevarētu piekļūt tirgus finansējumam ne ar kādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(81)

Šajā saistībā attiecībā uz Grieķijas iestāžu apgalvojumu par to, ka HDS varētu piekļūt tirgus finansējumam bez valsts garantijas, ir jānošķir: i) laikposms no 2004. līdz 2006. gadam un ii) laikposms no 2007. līdz 2011. gadam. Pamatojoties uz HDS finanšu datiem, kas doti 1. tabulā, Komisija uzskata, ka laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam HDS varēja piekļūt tirgus finansējumam, lai gan ar nosacījumiem, kas nebūtu tik izdevīgi kā valsts garantiju gadījumā. Savukārt laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam HDS būtiski pasliktinājušies finanšu dati, kas doti 1. tabulā, liecina, ka bez valsts garantijām tas nevarētu piekļūt tirgus finansējumam ne ar kādiem nosacījumiem.

HDS

HDS

HDS

HDS

| (82) | 2004.–2006. gadā, lai gan HDS bija būtiski iepriekšējo gadu zaudējumi un negatīva peļņa pirms nodokļiem (EBT), tam aizvien bija salīdzinoši stabils gada apgrozījums aptuveni EUR 91–97 miljonu apmērā. Turklāt HDS pašu kapitāls vēl bija pozitīvs, un tas kļuva negatīvs pirmo reizi tikai 2006. gadā. Tāpēc, lai gan 2004.–2006. gadā bija pazīmes, kas liecināja par HDS finanšu grūtībām, šīs grūtības nebija tik lielas, lai uzņēmumam pilnībā liegtu piekļuvi finansējumam minētajā laikposmā. Attiecībā uz šāda finansējuma līmeni 58. un 59. apsvērumā norādītā CDS likmes starpība un obligāciju ienesīgums apstiprina, ka dažiem uzņēmumiem ar augstu finansiālo risku bija piekļuve finanšu tirgiem 2004.–2006. gadā, un liecina par to, cik stingri bija nosacījumi, lai šie uzņēmumi varētu piekļūt finansējumam. Šie tirgus dati liecina, ka arī bez valsts garantijām HDS varētu piekļūt finansējumam tirgū, taču ar garantijas prēmiju, kas būtu būtiski lielāka nekā 1 %. |
| --- | --- |

(82)

2004.–2006. gadā, lai gan HDS bija būtiski iepriekšējo gadu zaudējumi un negatīva peļņa pirms nodokļiem (EBT), tam aizvien bija salīdzinoši stabils gada apgrozījums aptuveni EUR 91–97 miljonu apmērā. Turklāt HDS pašu kapitāls vēl bija pozitīvs, un tas kļuva negatīvs pirmo reizi tikai 2006. gadā. Tāpēc, lai gan 2004.–2006. gadā bija pazīmes, kas liecināja par HDS finanšu grūtībām, šīs grūtības nebija tik lielas, lai uzņēmumam pilnībā liegtu piekļuvi finansējumam minētajā laikposmā. Attiecībā uz šāda finansējuma līmeni 58. un 59. apsvērumā norādītā CDS likmes starpība un obligāciju ienesīgums apstiprina, ka dažiem uzņēmumiem ar augstu finansiālo risku bija piekļuve finanšu tirgiem 2004.–2006. gadā, un liecina par to, cik stingri bija nosacījumi, lai šie uzņēmumi varētu piekļūt finansējumam. Šie tirgus dati liecina, ka arī bez valsts garantijām HDS varētu piekļūt finansējumam tirgū, taču ar garantijas prēmiju, kas būtu būtiski lielāka nekā 1 %.

HDS

EBT

HDS

HDS

CDS

HDS

| (83) | Līdzīgi, starp 2. tabulā minētajiem aizdevumiem uzņēmumam HDS ir būtiskas atšķirības galvotāja saistību nepildīšanas riska ziņā – no pamatsummas EUR 10 miljonu apmērā (4. aizdevums, ko piešķīra valsts banka 2004. gadā) līdz pamatsummai EUR 164 miljonu apmērā (3. aizdevums, ko piešķīra Alpha Bank 2006. gadā). Tomēr šo atšķirību dēļ netika noteikta lielāka garantijas maksa. Var secināt, ka fiksētā maksa 1 % apmērā, ko HDS maksāja valstij kā atlīdzību par garantijām, neatbilst tirgus likmei, jo tā neatspoguļo garantēto aizdevumu palielināto risku saistību nepildīšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(83)

Līdzīgi, starp 2. tabulā minētajiem aizdevumiem uzņēmumam HDS ir būtiskas atšķirības galvotāja saistību nepildīšanas riska ziņā – no pamatsummas EUR 10 miljonu apmērā (4. aizdevums, ko piešķīra valsts banka 2004. gadā) līdz pamatsummai EUR 164 miljonu apmērā (3. aizdevums, ko piešķīra Alpha Bank 2006. gadā). Tomēr šo atšķirību dēļ netika noteikta lielāka garantijas maksa. Var secināt, ka fiksētā maksa 1 % apmērā, ko HDS maksāja valstij kā atlīdzību par garantijām, neatbilst tirgus likmei, jo tā neatspoguļo garantēto aizdevumu palielināto risku saistību nepildīšanas gadījumā.

HDS

Alpha Bank

HDS

| (84) | Tāpēc 2004.–2006. gadā piešķirtās garantijas radīja ekonomisku priekšrocību HDS, ko uzņēmums nebūtu ieguvis tirgus apstākļos. Priekšrocības apmērs atbilst starpībai starp izmaksām, kas saistītas ar finansējumu, kuru HDS būtu ieguvis tirgū bez valsts garantijām, un cenu (pamatlikme plus prēmija), ko tas faktiski samaksāja par valsts garantijām un attiecīgajiem aizdevumiem (17). |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc 2004.–2006. gadā piešķirtās garantijas radīja ekonomisku priekšrocību HDS, ko uzņēmums nebūtu ieguvis tirgus apstākļos. Priekšrocības apmērs atbilst starpībai starp izmaksām, kas saistītas ar finansējumu, kuru HDS būtu ieguvis tirgū bez valsts garantijām, un cenu (pamatlikme plus prēmija), ko tas faktiski samaksāja par valsts garantijām un attiecīgajiem aizdevumiem (17).

HDS

HDS

17

| (85) | Tomēr izmeklēšanā netika noskaidrotas konkrētas tajā laikā kotētas procentu likmes aizdevumiem HDS bez valsts garantijas vai tirgus kvotas šai garantijai. Pieejamie tirgus dati (58. un 59. apsvērums) ataino finanšu instrumentus, kas atšķiras no dažādajiem aizdevumiem un garantijām, par kuriem HDS noslēdza līgumus, proti, termiņa un summas ziņā, un tie ir iegūti no uzņēmumiem, kuru finanšu dati nebija līdzīgi tiem, kas norādīti attiecībā uz HDS 1. tabulā (2004.–2006. gadā), un saistību nepildīšanas vēstures, kas līdzīga 3. tabulā atspoguļotajai HDS vēsturei (2004.–2006. gads). Turklāt pretstatā citiem uzņēmumiem HDS ražošanu militārajām vajadzībām un tā galvenā klienta, proti, Grieķijas bruņoto spēku, darbības Grieķijas bankas varēja uzskatīt par papildu komerciālu iemeslu piešķirt finansējumu HDS. Tas nozīmē, ka šajā gadījumā tirgus dati paši par sevi nav pārliecinoša norāde un precīzs standarts attiecībā uz izmaksām, kādas varēja būt HDS, saņemot tādus pašus aizdevumus laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr izmeklēšanā netika noskaidrotas konkrētas tajā laikā kotētas procentu likmes aizdevumiem HDS bez valsts garantijas vai tirgus kvotas šai garantijai. Pieejamie tirgus dati (58. un 59. apsvērums) ataino finanšu instrumentus, kas atšķiras no dažādajiem aizdevumiem un garantijām, par kuriem HDS noslēdza līgumus, proti, termiņa un summas ziņā, un tie ir iegūti no uzņēmumiem, kuru finanšu dati nebija līdzīgi tiem, kas norādīti attiecībā uz HDS 1. tabulā (2004.–2006. gadā), un saistību nepildīšanas vēstures, kas līdzīga 3. tabulā atspoguļotajai HDS vēsturei (2004.–2006. gads). Turklāt pretstatā citiem uzņēmumiem HDS ražošanu militārajām vajadzībām un tā galvenā klienta, proti, Grieķijas bruņoto spēku, darbības Grieķijas bankas varēja uzskatīt par papildu komerciālu iemeslu piešķirt finansējumu HDS. Tas nozīmē, ka šajā gadījumā tirgus dati paši par sevi nav pārliecinoša norāde un precīzs standarts attiecībā uz izmaksām, kādas varēja būt HDS, saņemot tādus pašus aizdevumus laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam tirgus apstākļos.

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

| (86) | Tāpēc, lai noteiktu šīs hipotētiskās tirgus finansējuma izmaksas saistībā ar 6 aizdevumiem 2004.–2006. gadā (t. i., 2. tabulā norādīto 2., 3., 4., 7., 8. un 9. aizdevumu), Komisija ir ņēmusi vērā norādes, kas minētas Paziņojumā par atsauces un diskonta likmi (turpmāk tekstā “2008. gada paziņojums”) (18). |
| --- | --- |

(86)

Tāpēc, lai noteiktu šīs hipotētiskās tirgus finansējuma izmaksas saistībā ar 6 aizdevumiem 2004.–2006. gadā (t. i., 2. tabulā norādīto 2., 3., 4., 7., 8. un 9. aizdevumu), Komisija ir ņēmusi vērā norādes, kas minētas Paziņojumā par atsauces un diskonta likmi (turpmāk tekstā “2008. gada paziņojums”) (18).

18

| (87) | Ņemot vērā HDS finanšu stāvokli 2004.–2006. gadā saskaņā ar 1. tabulā norādītajiem HDS finanšu datiem un to, ka Grieķijas iestādes nevarēja iesniegt Komisijai plānu, kurā būtu ticami atspoguļota uzņēmuma pozitīva attīstība nākotnē, jāuzskata, ka HDS kredītspēja (reitings) ir zemākā no pieciem iespējamajiem reitingiem, kas norādīti 2008. gada paziņojumā, proti, “slikta / finansiālas grūtības (CCC un zemāk)”. Turklāt minētajiem aizdevumiem nebija nodrošinājuma un tāpēc tie ir jākvalificē kā “ar zemu nodrošinājumu” saskaņā ar 2008. gada paziņojumā norādīto trīs pakāpju skalu. Tāpēc tirgus procentu likme katram aizdevumam ir jāaprēķina kā viena gada IBOR apmērs laikā, kad tika piešķirts aizdevums, plus 1 000 bāzes punktu, kā noteikts 2008. gada paziņojumā. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā HDS finanšu stāvokli 2004.–2006. gadā saskaņā ar 1. tabulā norādītajiem HDS finanšu datiem un to, ka Grieķijas iestādes nevarēja iesniegt Komisijai plānu, kurā būtu ticami atspoguļota uzņēmuma pozitīva attīstība nākotnē, jāuzskata, ka HDS kredītspēja (reitings) ir zemākā no pieciem iespējamajiem reitingiem, kas norādīti 2008. gada paziņojumā, proti, “slikta / finansiālas grūtības (CCC un zemāk)”. Turklāt minētajiem aizdevumiem nebija nodrošinājuma un tāpēc tie ir jākvalificē kā “ar zemu nodrošinājumu” saskaņā ar 2008. gada paziņojumā norādīto trīs pakāpju skalu. Tāpēc tirgus procentu likme katram aizdevumam ir jāaprēķina kā viena gada IBOR apmērs laikā, kad tika piešķirts aizdevums, plus 1 000 bāzes punktu, kā noteikts 2008. gada paziņojumā.

HDS

HDS

HDS

slikta / finansiālas grūtības (CCC un zemāk)

ar zemu nodrošinājumu

IBOR

| (88) | Iepriekš minētā aprēķina uzticamību šajā gadījumā apstiprina arī tas, ka šis rezultāts ir 58. un 59. apsvērumā noteiktās CDS likmes starpības un obligāciju ienesīguma diapazonā. |
| --- | --- |

(88)

Iepriekš minētā aprēķina uzticamību šajā gadījumā apstiprina arī tas, ka šis rezultāts ir 58. un 59. apsvērumā noteiktās CDS likmes starpības un obligāciju ienesīguma diapazonā.

CDS

| (89) | Tāpēc priekšrocība, kas saistīta ar garantijām, kuras piešķīra valsts HDS saņemtajiem aizdevumiem 2004.–2006. gadā (kā noteikts 87. apsvērumā), ir jāaprēķina atsevišķi katram aizdevumam atbilstoši tālāk minētajai metodikai. Atšķirība starp: i) aizdevuma pamatsummas tirgus procentu likmi, pamatojoties uz 2008. gada paziņojumu, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 87. apsvērumā, un ii) faktiskajām finansējuma izmaksām, kuras bija jāsedz HDS, ņemot vērā banku noteikto procentu likmi aizdevuma pamatsummai un valsts noteikto garantijas prēmiju 1 % apmērā (sk. 2. tabulu), kas aprēķināta un piemērota laikposmā, kurā HDS bija pieejamas dažādas summas. |
| --- | --- |

(89)

Tāpēc priekšrocība, kas saistīta ar garantijām, kuras piešķīra valsts HDS saņemtajiem aizdevumiem 2004.–2006. gadā (kā noteikts 87. apsvērumā), ir jāaprēķina atsevišķi katram aizdevumam atbilstoši tālāk minētajai metodikai. Atšķirība starp: i) aizdevuma pamatsummas tirgus procentu likmi, pamatojoties uz 2008. gada paziņojumu, kas aprēķināta tā, kā paskaidrots 87. apsvērumā, un ii) faktiskajām finansējuma izmaksām, kuras bija jāsedz HDS, ņemot vērā banku noteikto procentu likmi aizdevuma pamatsummai un valsts noteikto garantijas prēmiju 1 % apmērā (sk. 2. tabulu), kas aprēķināta un piemērota laikposmā, kurā HDS bija pieejamas dažādas summas.

HDS

HDS

HDS

| (90) | Savukārt laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam HDS finanšu stāvoklis bija būtiski atšķirīgs. Saskaņā ar 1. tabulu 2007. gadā HDS zaudēja trešdaļu no sava apgrozījuma salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, uzņēmuma zaudējumi (negatīva peļņa pirms nodokļiem (EBT)) bija divreiz lielāki par apgrozījumu, negatīvais pašu kapitāls četras reizes pārsniedza apgrozījumu, bet iepriekšējo gadu zaudējumi bija gandrīz deviņas reizes lielāki nekā apgrozījums. HDS negatīvais pašu kapitāls 2007. gadā bija gandrīz četras reizes lielāks nekā 2006. gadā, tādējādi ne vien nostiprinot šo negatīvo attīstību, bet lielā mērā palielinot tās intensitāti. Pēc 2007. gada finanšu dati tikai turpināja būtiski pasliktināties. HDS apgrozījums pakāpeniski saruka līdz EUR 39 miljoniem 2011. gadā no EUR 95 miljoniem 2006. gadā, savukārt iepriekšējo gadu zaudējumi uzkrājās līdz EUR 1 131 miljonam 2011. gadā salīdzinājumā ar EUR 443 miljoniem 2006. gadā. HDS 2011. gadā bija negatīvs pašu kapitāls, kas gandrīz 14 reizes pārsniedza apgrozījumu, bet iepriekšējo gadu zaudējumi bija gandrīz 29 reizes lielāki nekā apgrozījums. Turklāt 3. tabulā ir parādīts, ka HDS parāds 2007. gadā sasniedza divciparu summas EUR miljonos, pakāpeniski palielinoties no EUR 15 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 90 miljoniem 2011. gadā. |
| --- | --- |

(90)

Savukārt laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam HDS finanšu stāvoklis bija būtiski atšķirīgs. Saskaņā ar 1. tabulu 2007. gadā HDS zaudēja trešdaļu no sava apgrozījuma salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, uzņēmuma zaudējumi (negatīva peļņa pirms nodokļiem (EBT)) bija divreiz lielāki par apgrozījumu, negatīvais pašu kapitāls četras reizes pārsniedza apgrozījumu, bet iepriekšējo gadu zaudējumi bija gandrīz deviņas reizes lielāki nekā apgrozījums. HDS negatīvais pašu kapitāls 2007. gadā bija gandrīz četras reizes lielāks nekā 2006. gadā, tādējādi ne vien nostiprinot šo negatīvo attīstību, bet lielā mērā palielinot tās intensitāti. Pēc 2007. gada finanšu dati tikai turpināja būtiski pasliktināties. HDS apgrozījums pakāpeniski saruka līdz EUR 39 miljoniem 2011. gadā no EUR 95 miljoniem 2006. gadā, savukārt iepriekšējo gadu zaudējumi uzkrājās līdz EUR 1 131 miljonam 2011. gadā salīdzinājumā ar EUR 443 miljoniem 2006. gadā. HDS 2011. gadā bija negatīvs pašu kapitāls, kas gandrīz 14 reizes pārsniedza apgrozījumu, bet iepriekšējo gadu zaudējumi bija gandrīz 29 reizes lielāki nekā apgrozījums. Turklāt 3. tabulā ir parādīts, ka HDS parāds 2007. gadā sasniedza divciparu summas EUR miljonos, pakāpeniski palielinoties no EUR 15 miljoniem 2007. gadā līdz EUR 90 miljoniem 2011. gadā.

HDS

HDS

EBT

HDS

HDS

HDS

HDS

| (91) | Ņemot vērā šo pierādījumu, Komisija uzskata, ka 2007. gadā HDS nenodrošināto aizdevumu saistību nepildīšanas risks bija tik augsts, ka bez valsts garantijām HDS nevarētu saņemt šādu aizdevumu tirgū ar jebkādu likmi. Patiesi, neviens tirgus aizdevējs, kuram būtu iesniegti HDS finanšu dati par 2007.–2011. gadu un tā saistību nepildīšanas vēsture, nepiekristu piešķirt finansējumu HDS bez stabilas garantijas vai nodrošinājuma, jo ikviens tirgus aizdevējs pieņemtu, ka šis finansējums galu galā tiktu zaudēts. Savukārt neviens tirgus galvotājs nedotu aizdevējiem garantiju aizdevumiem HDS 2007. gadā bez avansa vienreizējas prēmijas 100 % apmērā no aizdevuma pamatsummām, kas pilnīgi nodrošinātu zaudējumus, kuri noteikti rastos galvotājam, ja agrāk vai vēlāk HDS nespētu izpildīt savas aizdevumu saistības. Tāpēc atbalsta elements valsts garantijās, kas tika piešķirtas HDS 2007.–2011. gadā, ir vienāds ar vienreizēju garantijas prēmiju, kas vienāda ar garantēto aizdevumu pamatsummas pilnu apmēru, un vienreizējo avansa maksājumu garantijas piešķiršanas laikā, mīnus garantijas prēmija, ko HDS faktiski samaksāja par katru aizdevumu (19). |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā šo pierādījumu, Komisija uzskata, ka 2007. gadā HDS nenodrošināto aizdevumu saistību nepildīšanas risks bija tik augsts, ka bez valsts garantijām HDS nevarētu saņemt šādu aizdevumu tirgū ar jebkādu likmi. Patiesi, neviens tirgus aizdevējs, kuram būtu iesniegti HDS finanšu dati par 2007.–2011. gadu un tā saistību nepildīšanas vēsture, nepiekristu piešķirt finansējumu HDS bez stabilas garantijas vai nodrošinājuma, jo ikviens tirgus aizdevējs pieņemtu, ka šis finansējums galu galā tiktu zaudēts. Savukārt neviens tirgus galvotājs nedotu aizdevējiem garantiju aizdevumiem HDS 2007. gadā bez avansa vienreizējas prēmijas 100 % apmērā no aizdevuma pamatsummām, kas pilnīgi nodrošinātu zaudējumus, kuri noteikti rastos galvotājam, ja agrāk vai vēlāk HDS nespētu izpildīt savas aizdevumu saistības. Tāpēc atbalsta elements valsts garantijās, kas tika piešķirtas HDS 2007.–2011. gadā, ir vienāds ar vienreizēju garantijas prēmiju, kas vienāda ar garantēto aizdevumu pamatsummas pilnu apmēru, un vienreizējo avansa maksājumu garantijas piešķiršanas laikā, mīnus garantijas prēmija, ko HDS faktiski samaksāja par katru aizdevumu (19).

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

HDS

19

| (92) | Komisija ņem vērā Grieķijas iestāžu precizējumu par summu, kas bija faktiski pieejama HDS saistībā ar EUR 30 miljonu lielo aizdevumu, ko piešķīra Grieķijas nacionālā banka, Alpha Bank un EFG 2011. gadā (10. garantija 2. tabulā), kas bija EUR 7 095 858, nevis EUR 30 000 000, kā bija sākotnēji minēts 2013. gada 6. marta lēmumā. |
| --- | --- |

(92)

Komisija ņem vērā Grieķijas iestāžu precizējumu par summu, kas bija faktiski pieejama HDS saistībā ar EUR 30 miljonu lielo aizdevumu, ko piešķīra Grieķijas nacionālā banka, Alpha Bank un EFG 2011. gadā (10. garantija 2. tabulā), kas bija EUR 7 095 858, nevis EUR 30 000 000, kā bija sākotnēji minēts 2013. gada 6. marta lēmumā.

HDS

Alpha Bank

EFG

| (93) | Komisija arī ņem vērā Grieķijas iestāžu precizējumu saistībā ar valsts garantiju Tbank aizdevumam 2011. gadā EUR 10 miljonu apmērā (11. garantija 2. tabulā), saskaņā ar kuru obligāciju aizņēmums netika izsniegts. |
| --- | --- |

(93)

Komisija arī ņem vērā Grieķijas iestāžu precizējumu saistībā ar valsts garantiju Tbank aizdevumam 2011. gadā EUR 10 miljonu apmērā (11. garantija 2. tabulā), saskaņā ar kuru obligāciju aizņēmums netika izsniegts.

Tbank

| (94) | Komisija arī konstatē, ka, lai gan no 2. tabulā minētā 10. aizdevuma HDS faktiski tika piešķirti tikai EUR 7 095 858, bet no 11. aizdevuma – EUR 0, valsts garantijas tika piešķirtas pilnā apmērā – par EUR 40 miljoniem. Tomēr, nosakot atgūstamā atbalsta apmēru, nozīme ir vienīgi faktiski izmaksātajām aizdevumu summām, kā paskaidrots šā lēmuma 135. apsvērumā. Piešķiršanas datumi ir norādīti 2. tabulā. |
| --- | --- |

(94)

Komisija arī konstatē, ka, lai gan no 2. tabulā minētā 10. aizdevuma HDS faktiski tika piešķirti tikai EUR 7 095 858, bet no 11. aizdevuma – EUR 0, valsts garantijas tika piešķirtas pilnā apmērā – par EUR 40 miljoniem. Tomēr, nosakot atgūstamā atbalsta apmēru, nozīme ir vienīgi faktiski izmaksātajām aizdevumu summām, kā paskaidrots šā lēmuma 135. apsvērumā. Piešķiršanas datumi ir norādīti 2. tabulā.

HDS

| (95) | Komisija arī norāda, ka dažas no garantijām 1. pasākuma kontekstā tika izpildītas, tāpēc valsts kļuva par HDS kreditoru (3. pasākums). Tomēr apmēram, kādā netika pildītas saistības pēc attiecīgās garantijas piešķiršanas, nav nozīmes, kvalificējot pasākumu kā valsts atbalstu un nosakot ekonomiskās priekšrocības kopējo apmēru. Tas tā ir tāpēc, ka garantijas izpildīšana ir dabiskas sekas, ja galvotājs piešķir šādu garantiju. Citiem vārdiem sakot, ekonomiskā priekšrocība, ko rada valsts garantija, kuras cena ir noteikta zemāka par tirgus nosacījumiem, ir starpība starp valsts iekasēto garantijas prēmiju un prēmiju, ko iekasētu tirgus galvotājs, ja tāds būtu. Tāpēc garantijas prēmija var būt priekšrocība neatkarīgi no tā, vai garantija tiek izpildīta, vai ne, un pat ja aizņēmējs pilnībā atmaksā attiecīgo aizdevumu un garantija netiek izpildīta. Tomēr, ja saistību nepildīšana jau ir notikusi pirms jaunu garantiju piešķiršanas, tirgus galvotājam būtu jāņem vērā HDS iepriekšējie saistību nepildīšanas gadījumi un tam būtu jāatspoguļojas garantijas maksās, kuras jāmaksā HDS par jaunajiem aizdevumiem, vismaz kā palielinātam riskam, vai arī vispār nebūtu jāpiešķir nekāda garantija vai aizdevums (20). |
| --- | --- |

(95)

Komisija arī norāda, ka dažas no garantijām 1. pasākuma kontekstā tika izpildītas, tāpēc valsts kļuva par HDS kreditoru (3. pasākums). Tomēr apmēram, kādā netika pildītas saistības pēc attiecīgās garantijas piešķiršanas, nav nozīmes, kvalificējot pasākumu kā valsts atbalstu un nosakot ekonomiskās priekšrocības kopējo apmēru. Tas tā ir tāpēc, ka garantijas izpildīšana ir dabiskas sekas, ja galvotājs piešķir šādu garantiju. Citiem vārdiem sakot, ekonomiskā priekšrocība, ko rada valsts garantija, kuras cena ir noteikta zemāka par tirgus nosacījumiem, ir starpība starp valsts iekasēto garantijas prēmiju un prēmiju, ko iekasētu tirgus galvotājs, ja tāds būtu. Tāpēc garantijas prēmija var būt priekšrocība neatkarīgi no tā, vai garantija tiek izpildīta, vai ne, un pat ja aizņēmējs pilnībā atmaksā attiecīgo aizdevumu un garantija netiek izpildīta. Tomēr, ja saistību nepildīšana jau ir notikusi pirms jaunu garantiju piešķiršanas, tirgus galvotājam būtu jāņem vērā HDS iepriekšējie saistību nepildīšanas gadījumi un tam būtu jāatspoguļojas garantijas maksās, kuras jāmaksā HDS par jaunajiem aizdevumiem, vismaz kā palielinātam riskam, vai arī vispār nebūtu jāpiešķir nekāda garantija vai aizdevums (20).

HDS

HDS

HDS

20

| (96) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Grieķijas iestāžu izvirzītajam argumentam, ka HDS nevarēja sniegt nodrošinājumu attiecīgajiem aizdevumiem drošības apsvērumu dēļ, nav nozīmes, kvalificējot 1. pasākuma garantijas kā valsts atbalstu. Tā kā valsts atbalsts ir objektīvs jēdziens, svarīgi ir nevis tas, ka HDS nevarēja sniegt nodrošinājumu, bet gan tas, ka HDS nevarēja saņemt 2. tabulā norādītos aizdevumus ar tādiem pašiem nosacījumiem bez garantijām. Savukārt aizdevumi bez nodrošinājuma ir riskantāki aizdevējam nekā aizdevumi ar nodrošinājumu un tāpēc tiek noteikta augstāka procentu likme, lai atlīdzinātu uzņemto risku. Šis objektīvais fakts ir ietverts procentu likmē, kas aprēķināta saskaņā ar 2008. gada paziņojumu un ir apgriezti proporcionāla piešķirtā nodrošinājuma kvalitātei. |
| --- | --- |

(96)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Grieķijas iestāžu izvirzītajam argumentam, ka HDS nevarēja sniegt nodrošinājumu attiecīgajiem aizdevumiem drošības apsvērumu dēļ, nav nozīmes, kvalificējot 1. pasākuma garantijas kā valsts atbalstu. Tā kā valsts atbalsts ir objektīvs jēdziens, svarīgi ir nevis tas, ka HDS nevarēja sniegt nodrošinājumu, bet gan tas, ka HDS nevarēja saņemt 2. tabulā norādītos aizdevumus ar tādiem pašiem nosacījumiem bez garantijām. Savukārt aizdevumi bez nodrošinājuma ir riskantāki aizdevējam nekā aizdevumi ar nodrošinājumu un tāpēc tiek noteikta augstāka procentu likme, lai atlīdzinātu uzņemto risku. Šis objektīvais fakts ir ietverts procentu likmē, kas aprēķināta saskaņā ar 2008. gada paziņojumu un ir apgriezti proporcionāla piešķirtā nodrošinājuma kvalitātei.

HDS

HDS

HDS

| (97) | Attiecīgi Komisija secina, ka 1. pasākums radīja priekšrocību HDS apmērā, kas ir aprēķināts, izmantojot norādīto metodiku, attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas 2004.–2006. gadā saņemtajiem aizdevumiem, kā norādīts 89. apsvērumā iepriekš, un attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas 2007.–2011. gadā saņemtajiem aizdevumiem, kā norādīts 91. apsvērumā iepriekš. |
| --- | --- |

(97)

Attiecīgi Komisija secina, ka 1. pasākums radīja priekšrocību HDS apmērā, kas ir aprēķināts, izmantojot norādīto metodiku, attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas 2004.–2006. gadā saņemtajiem aizdevumiem, kā norādīts 89. apsvērumā iepriekš, un attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas 2007.–2011. gadā saņemtajiem aizdevumiem, kā norādīts 91. apsvērumā iepriekš.

HDS

| (98) | Attiecībā uz Grieķijas iestāžu argumentiem, kas apkopoti šā lēmuma 33. un 34. apsvērumā, Komisija uzskata, ka uzņēmuma finanšu grūtības ir jāvērtē objektīvi, pamatojoties uz attiecīgā uzņēmuma finanšu un ekonomiskajiem rādītājiem. Tāpēc finanšu grūtību iemesli paši par sevi nedrīkst mazināt minēto finanšu grūtību nopietnību, kā parādīts ar attiecīgajiem finanšu un ekonomiskajiem rādītājiem (21). |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz Grieķijas iestāžu argumentiem, kas apkopoti šā lēmuma 33. un 34. apsvērumā, Komisija uzskata, ka uzņēmuma finanšu grūtības ir jāvērtē objektīvi, pamatojoties uz attiecīgā uzņēmuma finanšu un ekonomiskajiem rādītājiem. Tāpēc finanšu grūtību iemesli paši par sevi nedrīkst mazināt minēto finanšu grūtību nopietnību, kā parādīts ar attiecīgajiem finanšu un ekonomiskajiem rādītājiem (21).

21

5.2.1.4.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (99) | Attiecīgie pasākumi ļāva HDS finansēt ražošanu gan militārajām, gan civilajām vajadzībām zem normālām tirgus likmēm. Tāpēc attiecīgie pasākumi radīja konkurences izkropļojumus, jo citiem uzņēmumiem, kas darbojās tajos pašos tirgus, bija jāfinansē sava darbība tirgus apstākļos un jādarbojas bez līdzīga valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(99)

Attiecīgie pasākumi ļāva HDS finansēt ražošanu gan militārajām, gan civilajām vajadzībām zem normālām tirgus likmēm. Tāpēc attiecīgie pasākumi radīja konkurences izkropļojumus, jo citiem uzņēmumiem, kas darbojās tajos pašos tirgus, bija jāfinansē sava darbība tirgus apstākļos un jādarbojas bez līdzīga valsts atbalsta.

HDS

| (100) | Arī neatkarīgi no tā, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām bija ļoti nozīmīga svarīgu Grieķijas valsts drošības interešu garantēšanā, HDS aktīvi darbojās nozarē, kurā dalībvalstis tirgo civiliem mērķiem paredzētus produktus. |
| --- | --- |

(100)

Arī neatkarīgi no tā, ka HDS ražošana militārajām vajadzībām bija ļoti nozīmīga svarīgu Grieķijas valsts drošības interešu garantēšanā, HDS aktīvi darbojās nozarē, kurā dalībvalstis tirgo civiliem mērķiem paredzētus produktus.

HDS

HDS

| (101) | Attiecīgi 1. pasākums varēja ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgi 1. pasākums varēja ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.2.1.5.   Secinājums par valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē 1. pasākuma kontekstā

Secinājums par valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē 1. pasākuma kontekstā

| (102) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 1. pasākumā noteiktās garantijas, kuras Grieķija piešķīra HDS un kuras ir izklāstītas 15. un 16. apsvērumā, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl no tām guva labumu HDS civilās darbības. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka 1. pasākumā noteiktās garantijas, kuras Grieķija piešķīra HDS un kuras ir izklāstītas 15. un 16. apsvērumā, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl no tām guva labumu HDS civilās darbības.

HDS

HDS

5.2.2.   3. pasākums. Kapitāla palielināšana 2011. gadā

3. pasākums. Kapitāla palielināšana 2011. gadā

5.2.2.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (103) | Komisija norāda, ka attiecīgo kapitāla palielināšanu veica Grieķijas valsts. Tātad 3. pasākums kā tāds ir attiecināms uz valsti un ir finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(103)

Komisija norāda, ka attiecīgo kapitāla palielināšanu veica Grieķijas valsts. Tātad 3. pasākums kā tāds ir attiecināms uz valsti un ir finansēts no valsts līdzekļiem.

| (104) | Attiecībā uz iesaistīto valsts līdzekļu apmēru Komisija nepiekrīt Grieķijas iestādēm, ka daļa no kapitāla palielināšanas nav uzskatāma par 3. pasākumu, jo tā bija ar valsts garantiju izpildi saistīto parādu kapitalizācija (1. pasākums). Tas tā ir tāpēc, ka ar garantijas izpildi saistīta parāda kapitalizācija nav automātiska pārvēršana, bet gan aktīvs valsts lēmums nepieprasīt šo parādu. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz iesaistīto valsts līdzekļu apmēru Komisija nepiekrīt Grieķijas iestādēm, ka daļa no kapitāla palielināšanas nav uzskatāma par 3. pasākumu, jo tā bija ar valsts garantiju izpildi saistīto parādu kapitalizācija (1. pasākums). Tas tā ir tāpēc, ka ar garantijas izpildi saistīta parāda kapitalizācija nav automātiska pārvēršana, bet gan aktīvs valsts lēmums nepieprasīt šo parādu.

| (105) | Šāda pārvēršana netieši norāda uz iespējamu vērtības zudumu, ņemot vērā to, ka valsts mainīja savu pozīciju no kreditora uz akcionāru, tādējādi atsakoties no valsts līdzekļiem tādu parādu veidā, kurus tā nolēma nepiedzīt. Turklāt uzņēmuma iespējamas likvidācijas gadījumā akcionāram būtu mazāk iespēju iegūt kapitālu nekā kreditoram, tāpēc parāda valstij pārvēršanas kapitālā rezultāts ir atteikšanās no iespējamiem valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(105)

Šāda pārvēršana netieši norāda uz iespējamu vērtības zudumu, ņemot vērā to, ka valsts mainīja savu pozīciju no kreditora uz akcionāru, tādējādi atsakoties no valsts līdzekļiem tādu parādu veidā, kurus tā nolēma nepiedzīt. Turklāt uzņēmuma iespējamas likvidācijas gadījumā akcionāram būtu mazāk iespēju iegūt kapitālu nekā kreditoram, tāpēc parāda valstij pārvēršanas kapitālā rezultāts ir atteikšanās no iespējamiem valsts līdzekļiem.

5.2.2.2.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (106) | Tā kā pasākums tika veikts attiecībā uz vienu uzņēmumu, proti, HDS, Komisija secina, ka tas bija selektīvs. |
| --- | --- |

(106)

Tā kā pasākums tika veikts attiecībā uz vienu uzņēmumu, proti, HDS, Komisija secina, ka tas bija selektīvs.

HDS

5.2.2.3.   Ekonomiskas priekšrocības esība

Ekonomiskas priekšrocības esība

| (107) | Kā norādīts iepriekš, priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ir ekonomisks labums, ko uzņēmums nevarētu gūt normālos tirgus apstākļos. Šajā saistībā Komisija nav saņēmusi nevienu pārliecinošu pierādījumu no Grieķijas iestādēm, kas pamatotu Grieķijas argumentu par to, ka attiecīgā kapitāla palielināšana notika normālos tirgus apstākļos un tāpēc nerada ekonomisku priekšrocību, jo valsts rīkojās kā saprātīgs tirgus investors. |
| --- | --- |

(107)

Kā norādīts iepriekš, priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ir ekonomisks labums, ko uzņēmums nevarētu gūt normālos tirgus apstākļos. Šajā saistībā Komisija nav saņēmusi nevienu pārliecinošu pierādījumu no Grieķijas iestādēm, kas pamatotu Grieķijas argumentu par to, ka attiecīgā kapitāla palielināšana notika normālos tirgus apstākļos un tāpēc nerada ekonomisku priekšrocību, jo valsts rīkojās kā saprātīgs tirgus investors.

| (108) | Komisija secina, ka vairākkārtīga kapitāla palielināšana, kurai piekrita Grieķijas valsts kā akcionārs 2011. gadā laikposmā no maija līdz decembrim, nebija pamatota ar paredzēto ieguldījumu atdeves analīzi, ko racionāls investors būtu pārbaudījis un ņēmis vērā pirms lēmuma par ieguldījumiem pieņemšanas. Kā paskaidroja Grieķija, kapitāla palielināšana tika veikta tāpēc, lai nodrošinātu HDS dzīvotspēju, ņemot vērā uzņēmuma izšķirošo lomu valsts aizsardzībā un drošībā. Jebkurā gadījumā kapitāla palielinājuma apmērs bija nepietiekams, lai segtu negatīvo HDS pašu kapitālu, un tāpēc to nevar uzskatīt par pasākumu, kas nosargā uzņēmuma vērtību un atbalsta tā pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(108)

Komisija secina, ka vairākkārtīga kapitāla palielināšana, kurai piekrita Grieķijas valsts kā akcionārs 2011. gadā laikposmā no maija līdz decembrim, nebija pamatota ar paredzēto ieguldījumu atdeves analīzi, ko racionāls investors būtu pārbaudījis un ņēmis vērā pirms lēmuma par ieguldījumiem pieņemšanas. Kā paskaidroja Grieķija, kapitāla palielināšana tika veikta tāpēc, lai nodrošinātu HDS dzīvotspēju, ņemot vērā uzņēmuma izšķirošo lomu valsts aizsardzībā un drošībā. Jebkurā gadījumā kapitāla palielinājuma apmērs bija nepietiekams, lai segtu negatīvo HDS pašu kapitālu, un tāpēc to nevar uzskatīt par pasākumu, kas nosargā uzņēmuma vērtību un atbalsta tā pārstrukturēšanu.

HDS

HDS

| (109) | Šajā saistībā, pamatojoties uz Grieķijas sniegto informāciju, var secināt, ka nav pierādījumu tam, ka valsts būtu veikusi ex ante ekonomisko analīzi par to, vai ar garantiju izpildi saistīto prasījumu pārvēršana kapitālā bija ekonomiski izdevīgāka nekā šo prasījumu saglabāšana vai izpilde. Tirgus kreditors parasti pirms lēmuma pieņemšanas pārbaudītu, kura rīcība būtu ekonomiski izdevīgāka. |
| --- | --- |

(109)

Šajā saistībā, pamatojoties uz Grieķijas sniegto informāciju, var secināt, ka nav pierādījumu tam, ka valsts būtu veikusi ex ante ekonomisko analīzi par to, vai ar garantiju izpildi saistīto prasījumu pārvēršana kapitālā bija ekonomiski izdevīgāka nekā šo prasījumu saglabāšana vai izpilde. Tirgus kreditors parasti pirms lēmuma pieņemšanas pārbaudītu, kura rīcība būtu ekonomiski izdevīgāka.

ex ante

| (110) | Lai novērtētu, vai valsts piešķīra priekšrocību HDS, veicot attiecīgo kapitāla palielināšanu, ir jānosaka, vai valsts rīkojās tā, kā līdzīgā situācijā būtu rīkojies tirgus ekonomikas dalībnieks. Šāds tirgus ekonomikas dalībnieks neņemtu vērā valsts politikas apsvērumus. Šajā saistībā Grieķijas norādītais arguments par tāda uzņēmuma saglabāšanu, kurš ir svarīgs galvenajām valsts drošības interesēm, var netikt ņemts vērā kā apsvērums, ko ņemtu vērā tirgus ekonomikas dalībnieks, un pēc būtības tas nav svarīgs attiecīgās kapitāla palielināšanas novērtēšanai. |
| --- | --- |

(110)

Lai novērtētu, vai valsts piešķīra priekšrocību HDS, veicot attiecīgo kapitāla palielināšanu, ir jānosaka, vai valsts rīkojās tā, kā līdzīgā situācijā būtu rīkojies tirgus ekonomikas dalībnieks. Šāds tirgus ekonomikas dalībnieks neņemtu vērā valsts politikas apsvērumus. Šajā saistībā Grieķijas norādītais arguments par tāda uzņēmuma saglabāšanu, kurš ir svarīgs galvenajām valsts drošības interesēm, var netikt ņemts vērā kā apsvērums, ko ņemtu vērā tirgus ekonomikas dalībnieks, un pēc būtības tas nav svarīgs attiecīgās kapitāla palielināšanas novērtēšanai.

HDS

| (111) | Pat tad, ja pašlaik nav pierādījumu tam, ka Grieķijas iestādes veica 108. apsvērumā minēto analīzi, no pieejamajiem rādītājiem ir skaidrs, ka pārvēršana nebija izdevīgāka par status quo, saglabājot parāda prasījumus. Patiesi, faktiski saskaņā ar HDS bilanci tā nesamaksātās ilgtermiņa un īstermiņa saistības 2011. gadā bija EUR 1 008 miljoni. Ņemot vērā negatīvo pašu kapitālu EUR 537 miljonu apmērā tajā pašā gadā un nespēju pārdot uzņēmuma militāros aktīvus, uzņēmuma likvidācijas gadījumā vai gadījumā, ja tā darbība turpinātos bez izredzēm gūt peļņu, valsts, visticamāk, nebūtu atguvusi nevienu daļu no pašu kapitāla palielinājuma, kura kopējais apmērs bija EUR 154,19 miljoni. Tāpēc tirgus kreditors saglabātu parāda prasījumus, kuru gadījumā bija maza, bet tomēr lielāka iespējamība, ka tam būs pozitīva atdeve salīdzinājumā ar pārvēršanu pašu kapitālā. Nosakot kreditoru prioritātes, parādu prasījumi (pat nenodrošināti) tiek vērtēti augstāk par akcionāru prasījumiem. |
| --- | --- |

(111)

Pat tad, ja pašlaik nav pierādījumu tam, ka Grieķijas iestādes veica 108. apsvērumā minēto analīzi, no pieejamajiem rādītājiem ir skaidrs, ka pārvēršana nebija izdevīgāka par status quo, saglabājot parāda prasījumus. Patiesi, faktiski saskaņā ar HDS bilanci tā nesamaksātās ilgtermiņa un īstermiņa saistības 2011. gadā bija EUR 1 008 miljoni. Ņemot vērā negatīvo pašu kapitālu EUR 537 miljonu apmērā tajā pašā gadā un nespēju pārdot uzņēmuma militāros aktīvus, uzņēmuma likvidācijas gadījumā vai gadījumā, ja tā darbība turpinātos bez izredzēm gūt peļņu, valsts, visticamāk, nebūtu atguvusi nevienu daļu no pašu kapitāla palielinājuma, kura kopējais apmērs bija EUR 154,19 miljoni. Tāpēc tirgus kreditors saglabātu parāda prasījumus, kuru gadījumā bija maza, bet tomēr lielāka iespējamība, ka tam būs pozitīva atdeve salīdzinājumā ar pārvēršanu pašu kapitālā. Nosakot kreditoru prioritātes, parādu prasījumi (pat nenodrošināti) tiek vērtēti augstāk par akcionāru prasījumiem.

status quo

HDS

| (112) | Tie paši apsvērumi ir attiecināmi mutatis mutandis uz jauna kapitāla iepludināšanu kopā EUR 4 miljonu apmērā. Neviens tirgus investors neatteiktos no parakstītajām summām bez ex ante iespējamās atdeves. To var secināt no tā, ka Grieķijas iestādes nav iesniegušas ex ante turpmākā ienesīguma ekonomisko analīzi un arī nav pārbaudījušas HDS iepriekšējos un pašreizējos finanšu rādītājus saistībā ar faktisko vai iespējamo atdevi ieguldītājam, kā parādīts 1. tabulā. Patiesi, no HDS finanšu rādītājiem kopš 2004. gada ir redzams, ka uzņēmums nenodrošināja atdevi no ieguldītā kapitāla dividenžu veidā. Savukārt līdz 2011. gadam akcionāru pašu kapitāls samazinājās no nedaudz pozitīva (EUR 41 miljons) līdz ļoti negatīvam (mīnus EUR 537 miljoni), tādējādi izmantojot visu akcionāru ieguldīto kapitālu un bez uzticama uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas plāna atceļot jebkādas hipotētiskas izredzes palielināt grupas vērtību nākotnē. |
| --- | --- |

(112)

Tie paši apsvērumi ir attiecināmi mutatis mutandis uz jauna kapitāla iepludināšanu kopā EUR 4 miljonu apmērā. Neviens tirgus investors neatteiktos no parakstītajām summām bez ex ante iespējamās atdeves. To var secināt no tā, ka Grieķijas iestādes nav iesniegušas ex ante turpmākā ienesīguma ekonomisko analīzi un arī nav pārbaudījušas HDS iepriekšējos un pašreizējos finanšu rādītājus saistībā ar faktisko vai iespējamo atdevi ieguldītājam, kā parādīts 1. tabulā. Patiesi, no HDS finanšu rādītājiem kopš 2004. gada ir redzams, ka uzņēmums nenodrošināja atdevi no ieguldītā kapitāla dividenžu veidā. Savukārt līdz 2011. gadam akcionāru pašu kapitāls samazinājās no nedaudz pozitīva (EUR 41 miljons) līdz ļoti negatīvam (mīnus EUR 537 miljoni), tādējādi izmantojot visu akcionāru ieguldīto kapitālu un bez uzticama uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas plāna atceļot jebkādas hipotētiskas izredzes palielināt grupas vērtību nākotnē.

mutatis mutandis

ex ante

ex ante

HDS

HDS

| (113) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka saprātīgs tirgus investors nepiedalītos HDS akciju kapitāla palielināšanā ar šādiem nosacījumiem, jo īpaši bez uzticama uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas plāna, kurā ex ante būtu parādītas HDS izredzes atjaunot dzīvotspēju un attiecīgu atdevi no ieguldījumiem valstij kā akcionāram un pārskatāma šādas atdeves perspektīva, pamatojoties uz Grieķijas iesniegtajiem rādītājiem. Pēc būtības Komisija secina, ka valsts dalība kapitāla palielināšanā 2011. gadā sniedza labuma guvējam priekšrocību pilnā kapitāla palielinājuma apmērā. Atbalsta maksājumi un piešķiršanas datumi ir norādīti 4. tabulā. |
| --- | --- |

(113)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka saprātīgs tirgus investors nepiedalītos HDS akciju kapitāla palielināšanā ar šādiem nosacījumiem, jo īpaši bez uzticama uzņēmējdarbības pārstrukturēšanas plāna, kurā ex ante būtu parādītas HDS izredzes atjaunot dzīvotspēju un attiecīgu atdevi no ieguldījumiem valstij kā akcionāram un pārskatāma šādas atdeves perspektīva, pamatojoties uz Grieķijas iesniegtajiem rādītājiem. Pēc būtības Komisija secina, ka valsts dalība kapitāla palielināšanā 2011. gadā sniedza labuma guvējam priekšrocību pilnā kapitāla palielinājuma apmērā. Atbalsta maksājumi un piešķiršanas datumi ir norādīti 4. tabulā.

HDS

ex ante

HDS

5.2.2.4.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (114) | Komisija uzskata, ka 99. un 100. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ 3. pasākums varēja ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(114)

Komisija uzskata, ka 99. un 100. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ 3. pasākums varēja ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.2.2.5.   Secinājums par valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē 3. pasākuma kontekstā

Secinājums par valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē 3. pasākuma kontekstā

| (115) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kapitāla palielināšana, kas definēta kā 3. pasākums, ko Grieķija īstenoja par labu HDS un kas ir izklāstīta 42.–47. apsvērumā, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl no tā guva labumu HDS civilās darbības. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kapitāla palielināšana, kas definēta kā 3. pasākums, ko Grieķija īstenoja par labu HDS un kas ir izklāstīta 42.–47. apsvērumā, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl no tā guva labumu HDS civilās darbības.

HDS

HDS

5.2.3.   Secinājums par atbalsta esību

Secinājums par atbalsta esību

| (116) | Ņemot vērā iepriekš minēto un ciktāl no 1. un 3. pasākuma labumu guva HDS ražošana civilajām vajadzībām, Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā iepriekš minēto un ciktāl no 1. un 3. pasākuma labumu guva HDS ražošana civilajām vajadzībām, Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

HDS

5.3.   Nelikumīgs atbalsts

Nelikumīgs atbalsts

| (117) | Gan 1., gan 3. pasākums ir valsts atbalsts, un tie tika veikti, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā noteiktos paziņošanas un nogaidīšanas pienākumus. Attiecīgi šie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(117)

Gan 1., gan 3. pasākums ir valsts atbalsts, un tie tika veikti, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā noteiktos paziņošanas un nogaidīšanas pienākumus. Attiecīgi šie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts.

5.4.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

| (118) | LESD 107. panta 1. punktā noteiktais valsts atbalsta aizliegums nav ne absolūts, ne beznosacījumu. Konkrēti, LESD 107. panta 2. un 3. punkts ir tiesiskais pamats, kas ļauj uzskatīt dažus atbalsta pasākumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(118)

LESD 107. panta 1. punktā noteiktais valsts atbalsta aizliegums nav ne absolūts, ne beznosacījumu. Konkrēti, LESD 107. panta 2. un 3. punkts ir tiesiskais pamats, kas ļauj uzskatīt dažus atbalsta pasākumus par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

| (119) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalsts var norādīt iespējamo saderības pamatojumu un pierādīt, ka šādas saderības nosacījumi ir izpildīti (22). |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalsts var norādīt iespējamo saderības pamatojumu un pierādīt, ka šādas saderības nosacījumi ir izpildīti (22).

22

| (120) | Grieķijas iestādes nenorādīja nekādu iespējamu saderības pamatojumu. Tās uzstāja, ka 1. un 3. pasākums bija paredzēti vienīgi tam, lai atbalstītu ražošanu militārajām vajadzībām, kas vajadzīga svarīgu Grieķijas drošības interešu garantēšanai, un attiecībā uz 3. pasākumu, ka tas nekādā gadījumā nebija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo neradīja priekšrocību HDS, bet tika veikts atbilstoši tam, kā rīkotos tirgus ekonomikas investors. |
| --- | --- |

(120)

Grieķijas iestādes nenorādīja nekādu iespējamu saderības pamatojumu. Tās uzstāja, ka 1. un 3. pasākums bija paredzēti vienīgi tam, lai atbalstītu ražošanu militārajām vajadzībām, kas vajadzīga svarīgu Grieķijas drošības interešu garantēšanai, un attiecībā uz 3. pasākumu, ka tas nekādā gadījumā nebija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo neradīja priekšrocību HDS, bet tika veikts atbilstoši tam, kā rīkotos tirgus ekonomikas investors.

HDS

| (121) | Tomēr, ņemot vērā to, ka pasākumi ir valsts atbalsts, Komisija tomēr uzskata, ka ir jāvērtē šo pasākumu atbilstība saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka: “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(121)

Tomēr, ņemot vērā to, ka pasākumi ir valsts atbalsts, Komisija tomēr uzskata, ka ir jāvērtē šo pasākumu atbilstība saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka: “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (122) | Saskaņā ar šo pantu, lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, tam ir jāatbilst skaidri noteiktam kopēju interešu mērķim, jābūt nepieciešamam un samērīgam ar šo mērķi, jābūt ar stimulējošu ietekmi, tas nedrīkst ietekmēt konkurenci un tirdzniecību ES tādā apmērā, kas būtu pretrunā kopējām interesēm, un tam jāatbilst pārredzamības principiem. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar šo pantu, lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, tam ir jāatbilst skaidri noteiktam kopēju interešu mērķim, jābūt nepieciešamam un samērīgam ar šo mērķi, jābūt ar stimulējošu ietekmi, tas nedrīkst ietekmēt konkurenci un tirdzniecību ES tādā apmērā, kas būtu pretrunā kopējām interesēm, un tam jāatbilst pārredzamības principiem.

| (123) | Tomēr Komisija secina, ka tā nevar noteikt nevienu kopēju interešu mērķi, kuram varētu izmantot atbalstu, un, kā norādīts iepriekš, arī Grieķijas iestādes to neapstrīd. Pat tad, ja HDS tiktu uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu, kas nozīmētu to, ka atbalsta saderība būtu jāvērtē saskaņā ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, Komisija uzskata, ka ir skaidri redzams, ka gan 1. pasākums (valsts garantijas), gan 3. pasākums (kapitāla palielināšana) neatbilst šajās pamatnostādnēs paredzētajiem atbilstības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(123)

Tomēr Komisija secina, ka tā nevar noteikt nevienu kopēju interešu mērķi, kuram varētu izmantot atbalstu, un, kā norādīts iepriekš, arī Grieķijas iestādes to neapstrīd. Pat tad, ja HDS tiktu uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu, kas nozīmētu to, ka atbalsta saderība būtu jāvērtē saskaņā ar 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, Komisija uzskata, ka ir skaidri redzams, ka gan 1. pasākums (valsts garantijas), gan 3. pasākums (kapitāla palielināšana) neatbilst šajās pamatnostādnēs paredzētajiem atbilstības nosacījumiem.

HDS

| (124) | Pēc sešiem mēnešiem atbalsts netika pārtraukts un Grieķijas iestādes nepaziņoja un pat neizstrādāja pārstrukturēšanas plānu, kas atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, vienlaikus netika veikti kompensējoši pasākumi, lai mazinātu atbalsta radītos konkurences izkropļojumus. Nav pierādījumu tam, ka atbalsts bija ierobežots līdz minimālajam nepieciešamajam apmēram, galvenokārt izmantojot atbalsta saņēmēja paša ieguldījumu. Visbeidzot, iestādes neiesniedza arī likvidācijas plānu. |
| --- | --- |

(124)

Pēc sešiem mēnešiem atbalsts netika pārtraukts un Grieķijas iestādes nepaziņoja un pat neizstrādāja pārstrukturēšanas plānu, kas atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, vienlaikus netika veikti kompensējoši pasākumi, lai mazinātu atbalsta radītos konkurences izkropļojumus. Nav pierādījumu tam, ka atbalsts bija ierobežots līdz minimālajam nepieciešamajam apmēram, galvenokārt izmantojot atbalsta saņēmēja paša ieguldījumu. Visbeidzot, iestādes neiesniedza arī likvidācijas plānu.

| (125) | Komisija nav konstatējusi arī nevienu citu iespējamo pamatojumu 1. un 3. pasākuma saderībai. |
| --- | --- |

(125)

Komisija nav konstatējusi arī nevienu citu iespējamo pamatojumu 1. un 3. pasākuma saderībai.

| (126) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts atbalsts, ko piešķīra HDS 1. un 3. pasākumā, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka valsts atbalsts, ko piešķīra HDS 1. un 3. pasākumā, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

HDS

5.5.   Atgūstamā atbalsta apmērs

Atgūstamā atbalsta apmērs

| (127) | Saskaņā ar Līgumu un iedibināto judikatūru, ja Komisija ir konstatējusi, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības lemt par to, ka attiecīgajai dalībvalstij šāds atbalsts ir jāizbeidz vai jāmaina (23). Arī Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalstij pienākumu atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, nosaka, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (24). |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar Līgumu un iedibināto judikatūru, ja Komisija ir konstatējusi, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības lemt par to, ka attiecīgajai dalībvalstij šāds atbalsts ir jāizbeidz vai jāmaina (23). Arī Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalstij pienākumu atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, nosaka, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (24).

23

24

| (128) | Šajā kontekstā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nesaderīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot priekšrocību, kas tam ir bijusi pār tā konkurentiem tirgū, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta maksājuma (25). |
| --- | --- |

(128)

Šajā kontekstā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nesaderīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot priekšrocību, kas tam ir bijusi pār tā konkurentiem tirgū, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta maksājuma (25).

25

| (129) | Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (26) 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [..]”. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar šo judikatūru Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (26) 16. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja [..]”.

26

| (130) | Tā kā 1. un 3. pasākums tika veikti, pārkāpjot LESD 108. pantu, un ir uzskatāmi par atbalstu, kas ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu, šo pasākumu radītās pārmērīgās priekšrocības apmērs ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūšana ir jāveic par laikposmu, kad tika radīta priekšrocība labuma guvējam, t. i., no dienas, kad atbalsts tam bija pieejams, līdz tā faktiskajai atgūšanai. Tāpēc atgūstamajās summās ir jāiekļauj procenti, kas jāmaksā, kamēr notiek atgūšana. Saskaņā ar attiecīgo judikatūru atgūšanas procenti uzkrājas no dienas, kad atbalsts bija faktiski pieejams labuma guvējam (27). |
| --- | --- |

(130)

Tā kā 1. un 3. pasākums tika veikti, pārkāpjot LESD 108. pantu, un ir uzskatāmi par atbalstu, kas ir nelikumīgs un nesaderīgs ar iekšējo tirgu, šo pasākumu radītās pārmērīgās priekšrocības apmērs ir jāatgūst, lai atjaunotu stāvokli, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūšana ir jāveic par laikposmu, kad tika radīta priekšrocība labuma guvējam, t. i., no dienas, kad atbalsts tam bija pieejams, līdz tā faktiskajai atgūšanai. Tāpēc atgūstamajās summās ir jāiekļauj procenti, kas jāmaksā, kamēr notiek atgūšana. Saskaņā ar attiecīgo judikatūru atgūšanas procenti uzkrājas no dienas, kad atbalsts bija faktiski pieejams labuma guvējam (27).

27

| (131) | Tomēr Komisija ir secinājusi, ka HDS ražošanas daļu, kas attiecas uz militārajiem materiāliem, var uzskatīt par tādu, kas atbilst LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas jomai. Tātad 1. un 3. pasākums nav jāvērtē saskaņā ar Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, ciktāl no šiem pasākumiem labumu guva šī ražošanas daļa. Tāpēc ir jāsadala publiskais finansējums starp divām ražošanas daļām, proti, militāro un civilo, lai varētu noteikt nesaderīgā atbalsta apmēru, kas jāatgūst no civilās daļas. |
| --- | --- |

(131)

Tomēr Komisija ir secinājusi, ka HDS ražošanas daļu, kas attiecas uz militārajiem materiāliem, var uzskatīt par tādu, kas atbilst LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas jomai. Tātad 1. un 3. pasākums nav jāvērtē saskaņā ar Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, ciktāl no šiem pasākumiem labumu guva šī ražošanas daļa. Tāpēc ir jāsadala publiskais finansējums starp divām ražošanas daļām, proti, militāro un civilo, lai varētu noteikt nesaderīgā atbalsta apmēru, kas jāatgūst no civilās daļas.

HDS

| (132) | Lai noteiktu, cik lielā mērā no valsts atbalsta 1. un 3. pasākumā labumu guva ražošana civilajām vajadzībām, ja nav atsevišķu kontu, Komisija, ņemot vērā attiecīgo praksi (28), paļausies uz pilnvarotā iesniegtajiem datiem un skatīs dalījumu starp HDS militāro un civilo produktu pārdošanas apjomiem, un attiecīgi sadalīs 1. un 3. pasākuma radīto priekšrocību. |
| --- | --- |

(132)

Lai noteiktu, cik lielā mērā no valsts atbalsta 1. un 3. pasākumā labumu guva ražošana civilajām vajadzībām, ja nav atsevišķu kontu, Komisija, ņemot vērā attiecīgo praksi (28), paļausies uz pilnvarotā iesniegtajiem datiem un skatīs dalījumu starp HDS militāro un civilo produktu pārdošanas apjomiem, un attiecīgi sadalīs 1. un 3. pasākuma radīto priekšrocību.

28

HDS

| (133) | Komisija uzskata, ka ir piemēroti izmantot datus par Grieķijas iestāžu iesniegto militāro un civilo produktu pārdošanas apjoma īpatsvaru 2004.–2011. gadā (sk. 24. apsvērumu), ņemot vērā to, ka tie aptver laikposmu, kurā tika veikti pasākumi. Šajā laikposmā ražošana militārajām vajadzībām veidoja 94,34 % no pārdošanas apjoma, savukārt ražošana civilajām vajadzībām – 5,66 %. |
| --- | --- |

(133)

Komisija uzskata, ka ir piemēroti izmantot datus par Grieķijas iestāžu iesniegto militāro un civilo produktu pārdošanas apjoma īpatsvaru 2004.–2011. gadā (sk. 24. apsvērumu), ņemot vērā to, ka tie aptver laikposmu, kurā tika veikti pasākumi. Šajā laikposmā ražošana militārajām vajadzībām veidoja 94,34 % no pārdošanas apjoma, savukārt ražošana civilajām vajadzībām – 5,66 %.

| (134) | Attiecībā uz 1. pasākumu tas nozīmē, ka valsts atbalsts, ko piešķīra civilajām darbībām un kas ir jāatgūst kā nesaderīgs atbalsts, atbilst 5,66 % no summas, kas aprēķināta, pamatojoties uz ekonomiskās priekšrocības noteikšanas metodiku, kura izklāstīta 89. apsvērumā attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas aizdevumiem 2004.–2006. gadā, un 91. apsvērumā attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas aizdevumiem 2007.–2011. gadā. Priekšrocība materializējās kā zemāki garantijas maksu maksājumi. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija pieejams labuma guvējam laikā, kad garantijas maksas bija jāmaksā sākotnējam HDS (t. i., pirms HDS civil un HDS military nodalīšanas). |
| --- | --- |

(134)

Attiecībā uz 1. pasākumu tas nozīmē, ka valsts atbalsts, ko piešķīra civilajām darbībām un kas ir jāatgūst kā nesaderīgs atbalsts, atbilst 5,66 % no summas, kas aprēķināta, pamatojoties uz ekonomiskās priekšrocības noteikšanas metodiku, kura izklāstīta 89. apsvērumā attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas aizdevumiem 2004.–2006. gadā, un 91. apsvērumā attiecībā uz garantijām, kas tika piešķirtas aizdevumiem 2007.–2011. gadā. Priekšrocība materializējās kā zemāki garantijas maksu maksājumi. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts bija pieejams labuma guvējam laikā, kad garantijas maksas bija jāmaksā sākotnējam HDS (t. i., pirms HDS civil un HDS military nodalīšanas).

HDS

HDS civil

HDS military

| (135) | Attiecībā uz tām garantēto aizdevumu daļām 2011. gadā, kas netika izmantotas (29), Komisijas apsvērumi par aizdevuma pamatsummu, kas jāizmanto 91. apsvērumā (30) izklāstītajā metodikā, ir norādīti tālāk. Tā kā Grieķijas valsts apņēmās piešķirt garantijas pilnā apmērā – par EUR 40 miljoniem, uzskatāms, ka garantija tika piešķirta EUR 40 miljonu apmērā. Patiesi, laikā, kad Grieķijas valsts uzņēmās šīs saistības, HDS bija juridiskas tiesības saņemt atbalstu, pamatojoties uz aizņemamo summu EUR 40 miljonu apmērā. Tomēr, tā kā ne visi EUR 40 miljoni tika izmantoti kā aizdevumi HDS, atbalsts ir jāuzskata par piešķirtu tikai faktiski aizņemtajā apmērā atbilstīgi garantētajiem aizdevumiem, proti, EUR 7 095 858 saistībā ar 10. aizdevumu un nulle saistībā ar 11. aizdevumu. Tāpēc, lai gan ir jāatceļ visa turpmāk piešķiramā (kaut arī neizmaksātā) atbalsta summa (31), pamatojoties uz 91. apsvērumā izklāstīto metodiku, tikai līdz šim faktiski izmaksātā šo garantēto aizdevumu summa ir jāizmanto kā atgūstamā aizdevuma pamatsumma, aprēķinot atgūstamo summu (32). |
| --- | --- |

(135)

Attiecībā uz tām garantēto aizdevumu daļām 2011. gadā, kas netika izmantotas (29), Komisijas apsvērumi par aizdevuma pamatsummu, kas jāizmanto 91. apsvērumā (30) izklāstītajā metodikā, ir norādīti tālāk. Tā kā Grieķijas valsts apņēmās piešķirt garantijas pilnā apmērā – par EUR 40 miljoniem, uzskatāms, ka garantija tika piešķirta EUR 40 miljonu apmērā. Patiesi, laikā, kad Grieķijas valsts uzņēmās šīs saistības, HDS bija juridiskas tiesības saņemt atbalstu, pamatojoties uz aizņemamo summu EUR 40 miljonu apmērā. Tomēr, tā kā ne visi EUR 40 miljoni tika izmantoti kā aizdevumi HDS, atbalsts ir jāuzskata par piešķirtu tikai faktiski aizņemtajā apmērā atbilstīgi garantētajiem aizdevumiem, proti, EUR 7 095 858 saistībā ar 10. aizdevumu un nulle saistībā ar 11. aizdevumu. Tāpēc, lai gan ir jāatceļ visa turpmāk piešķiramā (kaut arī neizmaksātā) atbalsta summa (31), pamatojoties uz 91. apsvērumā izklāstīto metodiku, tikai līdz šim faktiski izmaksātā šo garantēto aizdevumu summa ir jāizmanto kā atgūstamā aizdevuma pamatsumma, aprēķinot atgūstamo summu (32).

29

30

HDS

HDS

31

32

| (136) | Minētā 3. pasākuma gadījumā attiecīgais atgūstamais valsts atbalsts ir EUR 8 953 593,86 (33). |
| --- | --- |

(136)

Minētā 3. pasākuma gadījumā attiecīgais atgūstamais valsts atbalsts ir EUR 8 953 593,86 (33).

33

| (137) | Attiecībā uz atgūšanas procentiem Komisija uzskata, ka tie ir jāaprēķina, pamatojoties uz datumiem, kad atbalsts bija faktiski pieejams vai materializēts katram pasākumam (garantija vai kapitāla palielināšana). |
| --- | --- |

(137)

Attiecībā uz atgūšanas procentiem Komisija uzskata, ka tie ir jāaprēķina, pamatojoties uz datumiem, kad atbalsts bija faktiski pieejams vai materializēts katram pasākumam (garantija vai kapitāla palielināšana).

| (138) | Turklāt Komisija līdzīgā gadījumā (34) ir uzskatījusi, ka nesaderīga atbalsta atgūšana ir jāveic tikai no atbalstītā uzņēmuma civilajām darbībām, lai nodrošinātu, ka atgūšana netiek veikta no līdzekļiem, no kuriem labumu varētu gūt militārās darbības (35). |
| --- | --- |

(138)

Turklāt Komisija līdzīgā gadījumā (34) ir uzskatījusi, ka nesaderīga atbalsta atgūšana ir jāveic tikai no atbalstītā uzņēmuma civilajām darbībām, lai nodrošinātu, ka atgūšana netiek veikta no līdzekļiem, no kuriem labumu varētu gūt militārās darbības (35).

34

35

| (139) | Šajā gadījumā Komisija ņem vērā, ka HDS tika sašķelts divos uzņēmumos, proti, HDS military un HDS civil. Pamatojoties uz aktīvu un ražošanas jaudas sadalījumu (sk. 54. un 55. apsvērumu), HDS civil ir HDS ražošanas civilajām vajadzībām saistību pārņēmējs. To jo īpaši pamato fakts, ka ar sākotnējā HDS ražošanu civilajām vajadzībām saistītie aktīvi tika visi kopā nodoti HDS civil, tostarp visa zeme un ražošanas telpas, iekārtas, aprīkojums, transportlīdzekļi, gatavie produkti un pusfabrikāti, izejmateriāli un sākotnējā HDS prasījumi no civilo produktu pircējiem. Turklāt šķiet, ka saistības tika sadalītas atbilstoši aktīvu sadalījumam starp HDS military un HDS civil. Tādējādi nesaderīgais atbalsts, kas tika piešķirts 1. un 3. pasākumā, ir jāatgūst no HDS civil ieņēmumiem un aktīviem, bet atbalsts, kas turpmāk varētu materializēties 1. pasākuma dēļ, ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(139)

Šajā gadījumā Komisija ņem vērā, ka HDS tika sašķelts divos uzņēmumos, proti, HDS military un HDS civil. Pamatojoties uz aktīvu un ražošanas jaudas sadalījumu (sk. 54. un 55. apsvērumu), HDS civil ir HDS ražošanas civilajām vajadzībām saistību pārņēmējs. To jo īpaši pamato fakts, ka ar sākotnējā HDS ražošanu civilajām vajadzībām saistītie aktīvi tika visi kopā nodoti HDS civil, tostarp visa zeme un ražošanas telpas, iekārtas, aprīkojums, transportlīdzekļi, gatavie produkti un pusfabrikāti, izejmateriāli un sākotnējā HDS prasījumi no civilo produktu pircējiem. Turklāt šķiet, ka saistības tika sadalītas atbilstoši aktīvu sadalījumam starp HDS military un HDS civil. Tādējādi nesaderīgais atbalsts, kas tika piešķirts 1. un 3. pasākumā, ir jāatgūst no HDS civil ieņēmumiem un aktīviem, bet atbalsts, kas turpmāk varētu materializēties 1. pasākuma dēļ, ir jāatceļ.

HDS

HDS military

HDS civil

HDS civil

HDS

HDS

HDS civil

HDS

HDS military

HDS civil

HDS civil

| (140) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru tas, ka uzņēmumi varētu būt nonākuši grūtībās vai bankrotējuši, neietekmē pienākumu atgūt nesaderīgu atbalstu (36). Šādos apstākļos stāvokli, kāds bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas, būtībā var atjaunot un tādējādi arī konkurences izkropļojumus var novērst, reģistrējot saistību grafikā saistības, kas attiecas uz atbalsta atmaksu (37). Ja valsts iestādes nevar atgūt atbalstu pilnā apmērā, saistību reģistrācija atbilst atgūšanas saistībām tikai tad, ja maksātnespējas procesa rezultātā attiecīgais uzņēmums tiek likvidēts, t. i., ja tā darbība tiek pilnīgi izbeigta (38). |
| --- | --- |

(140)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru tas, ka uzņēmumi varētu būt nonākuši grūtībās vai bankrotējuši, neietekmē pienākumu atgūt nesaderīgu atbalstu (36). Šādos apstākļos stāvokli, kāds bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas, būtībā var atjaunot un tādējādi arī konkurences izkropļojumus var novērst, reģistrējot saistību grafikā saistības, kas attiecas uz atbalsta atmaksu (37). Ja valsts iestādes nevar atgūt atbalstu pilnā apmērā, saistību reģistrācija atbilst atgūšanas saistībām tikai tad, ja maksātnespējas procesa rezultātā attiecīgais uzņēmums tiek likvidēts, t. i., ja tā darbība tiek pilnīgi izbeigta (38).

36

37

38

6.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (141) | Minētais 2. pasākums ir atbrīvots no vērtēšanas atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz šā līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Arī 1. un 3. pasākuma daļas, kas attiecas HDS ražošanu militārajām vajadzībām, ir atbrīvotas no vērtēšanas atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz šā līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(141)

Minētais 2. pasākums ir atbrīvots no vērtēšanas atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz šā līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Arī 1. un 3. pasākuma daļas, kas attiecas HDS ražošanu militārajām vajadzībām, ir atbrīvotas no vērtēšanas atbilstīgi Līguma noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz šā līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

HDS

| (142) | Minētais 1. un 3. pasākums, ciktāl no tiem labumu guva HDS ražošana civilajām vajadzībām, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Grieķija nelikumīgi piešķīra šo atbalstu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu. Summas, kas attiecas uz HDS ražošanu civilajām vajadzībām, ir jāatgūst, |
| --- | --- |

(142)

Minētais 1. un 3. pasākums, ciktāl no tiem labumu guva HDS ražošana civilajām vajadzībām, ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Grieķija nelikumīgi piešķīra šo atbalstu, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, un tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu. Summas, kas attiecas uz HDS ražošanu civilajām vajadzībām, ir jāatgūst,

HDS

HDS

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts dotācija, ko Grieķija 2003. gadā piešķīra Hellenic Defence Systems S.A., lai tas īstenotu ieguldījumu plānu Egejas rūpnieciskā objekta modernizācijai, ir atbrīvota no Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz šā līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Pasākumi, kas piešķirti Hellenic Defence Systems S.A., ciktāl tie attiecas uz ražošanu militārajām vajadzībām, t. i., i) valsts garantijas 2004.–2011. gadā un ii) valsts dalība uzņēmuma kapitāla palielināšanā 2011. gadā, ir atbrīvoti no Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem par valsts atbalstu, pamatojoties uz šā līguma 346. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

2. pants

Valsts atbalstu, kas piešķirts Hellenic Defence Systems S.A., ciktāl šis pasākums attiecas uz ražošanu civilajām vajadzībām, t. i., i) valsts garantijas 2004.–2011. gadā un ii) valsts dalība uzņēmuma kapitāla palielināšanā 2011. gadā, Grieķija piešķīra nelikumīgi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, un tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

1.   Grieķija atgūst 2. pantā minēto nesaderīgo atbalstu no labuma guvēja tiesību pārņēmēja, proti, Hellenic Civilian Production Systems Industrial Commercial Ltd.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus, ko aprēķina, sākot no dienas, kad tās ir nodotas labuma guvēja rīcībā, līdz to faktiskai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (39) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (40), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Grieķija anulē visus 2. pantā minētos neveiktos maksājumus.

4. pants

1.   Šā lēmuma 2. pantā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Grieķija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

5. pants

1.   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Grieķija iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopsumma (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no labuma guvēja; |
| --- | --- |

a)

kopsumma (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no labuma guvēja;

| b) | to pasākumu sīks apraksts, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

to pasākumu sīks apraksts, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka labuma guvējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka labuma guvējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Līdz 2. pantā minētā atbalsta atgūšanas beigām Grieķija informē Komisiju par šā lēmuma izpildei noteikto valsts pasākumu īstenošanas gaitu. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma Grieķija nekavējoties iesniedz informāciju par pasākumiem, kas veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no labuma guvēja.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2017. gada 20. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 152, 30.5.2013., 1. lpp.

1

(2)  Sk. Grieķijas Otrā ekonomikas korekciju programma. Pirmais pārskats, 2012. gada decembris. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp123_en.pdf

2

Grieķijas Otrā ekonomikas korekciju programma. Pirmais pārskats, 2012. gada decembris

(3)  Grieķijas Republikas Aktīvu attīstības fonds (HRADF) ir Société Anonyme S.A. struktūra, kas izveidota 2011. gada 1. jūlijā, lai vadītu privatizācijas procesu.

3

HRADF

Société Anonyme S.A.

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

5

(6)  Tostarp kājnieku ieroči, munīcija, ieroču sistēmas un gaisa kuģu degvielas tvertnes.

6

(7)  Tostarp mazās pistoles, sprāgstvielas celtniecības darbiem un uguņošanas ierīces.

7

(*1)  [..] – komercnoslēpums.

*1

(8)  Uniformas un piederumi.

8

(9)  Vara sakausējumi monētu sagatavēm u. c.

9

(10)  Komisijas paziņojums “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

10

(11)  Padome 1958. gadā izveidoja ieroču, munīcijas un militāro materiālu sarakstu, uz kuru attiecās LESD 346. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmais teikums, un tas bija Padomes Lēmuma 255/58 D pielikuma 1. papildinājums. Šis saraksts nekad netika oficiāli publicēts, taču tagad tas ir vispārpieejams.

11

(12)  Prezidenta dekrēts 514/1977 (atsauce oficiālajā vēstnesī: A/165/14.6.1977.); Likums 3978/2011 (atsauce oficiālajā vēstnesī: FEK A/137/16.6.2011.).

12

(13)  [..]

13

(14)  https://www.capitaliq.com

14

(15)  Sk. Tiesas 1999. gada 16. septembra spriedumu Komisija/Spānija, C-414/97, ECLI:EU:C:1999:417, 22. punkts, un Tiesas 2008. gada 8. aprīļa spriedumu Komisija/Itālija, C-337/05, ECLI:EU:C:2008:203, 42., 43. un 44. punkts.

15

(16)  Tiesas 1999. gada 29. jūnija spriedums DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 22. punkts.

16

DMT

(17)  Šajā saistībā skatīt arī Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.), jo īpaši 4.2. iedaļu.

17

(18)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

18

(19)  Sk. Tiesas spriedumu Vācija/Komisija, C-334/99, EU:C:2003:55, 138. punkts; spriedumu Vācija/Komisija, C-288/96, EU:C:2000:537, 30. un 31. punkts.

19

(20)  Sk. šā lēmuma 90. apsvērumu.

20

(21)  Sk. spriedumu Saremar/Komisija, T-220/14, EU:T:2017:267, 175. punkts.

21

Saremar

(22)  Tiesas 1993. gada 28. aprīļa spriedums Itālija/Komisija, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, 20. punkts.

22

(23)  Sk. Tiesas 1973. gada 12. jūlija spriedumu Komisija/Vācija, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, 13. punkts.

23

(24)  Sk. Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedumu Spānija/Komisija, apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, 75. punkts.

24

(25)  Sk. Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedumu Beļģija/Komisija, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, 64. un 65. punkts.

25

(26)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.).

26

(27)  Tiesas 2002. gada 30. janvāra spriedums Keller and Keller Meccanica/Komisija, T-35/99, ECLI:EU:T:2002:19, 106.–109. punkts.

27

Keller and Keller Meccanica/

(28)  Sk. Komisijas 2009. gada 24. marta Lēmumu par valsts atbalstu C 47/2005 (ex NN 86/2005), ko Grieķija piešķīra Hellenic Vehicle Industry S.A. (ELVO) (OV L 118, 12.5.2010., 81. lpp.), 55.–60. apsvērums.

28

Hellenic Vehicle Industry S.A.

ELVO

(29)  Pieņemtas, lai atspoguļotu to darbību daļu, kas nav militāra, kā paskaidrots (134) apsvērumā.

29

(30)  T. i., starpība starp visu summu, attiecībā uz kuru tika piešķirta garantija, proti, EUR 40 miljoniem, un faktiski aizņemto summu, proti, EUR 7 095 858. Sk. 92.–94. apsvērumu.

30

(31)  T. i., tiesības uz divām valsts garantijām par kopējo summu EUR 40 miljoni.

31

(32)  T. i., summa EUR 7 095 858.

32

(33)  EUR 158 190 704,21 × 0,0566.

33

(34)  Sk. ELVO, 29. zemsvītras piezīme.

34

ELVO

(35)  Sk. Komisijas lēmumu par ELVO, turpat.

35

ELVO

(36)  Tiesas 1994. gada 14. septembra spriedums Spānija/Komisija (Merco), C-42/93, ECLI:EU:C:1994:326, 33. punkts; Tiesas 2011. gada 17. novembra spriedums Komisija/Itālija, C-496/09, ECLI:EU:C:2011:740, 72. punkts.

36

Merco

(37)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums Vācija/Komisija, (SMI), C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, 85. punkts.

37

SMI

(38)  Tiesas 2012. gada 11. decembra spriedums Komisija/Spānija (Magefesa), C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, 104. punkts un citētā judikatūra.

38

Magefesa

(39)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

39

(40)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

40

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 12.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 94/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 94/30

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 226/17/COL

(2017. gada 19. decembrī),

ar kuru Norvēģiju atbrīvo no pienākuma dažām sugām piemērot tiesību aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību) [2018/564]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā tiesību aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā,

  Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību
   (1) (“Direktīva 66/401/EEK”) un jo īpaši tās 23.a pantu,
  kas pielāgots EEZ līgumam ar EEZ līguma 1. protokola 4. punkta d) apakšpunktu, ar 5. panta 2. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 1. protokola 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 1. panta 2. punktu un 3. pantu,

ņemot vērā Norvēģijas 2017. gada 3. jūlijā iesniegto pieteikumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 66/401/EEK it paredzēti daži noteikumi attiecībā uz lopbarības augu sēklu tirdzniecību, un tās 23.a pantā ir paredzēts, ka EEZ valsti var pilnīgi vai daļēji atbrīvot no pienākuma piemērot šo direktīvu attiecībā uz atsevišķām sugām, ja šo sugu sēklas parasti netiek reproducētas vai tirgotas tās teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 66/401/EEK it paredzēti daži noteikumi attiecībā uz lopbarības augu sēklu tirdzniecību, un tās 23.a pantā ir paredzēts, ka EEZ valsti var pilnīgi vai daļēji atbrīvot no pienākuma piemērot šo direktīvu attiecībā uz atsevišķām sugām, ja šo sugu sēklas parasti netiek reproducētas vai tirgotas tās teritorijā.

| (2) | Norvēģija 2017. gada 3. jūlijā iesniedza pieteikumu (dok. Nr. 864007) par atbrīvojumu no pienākuma piemērot Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz 22 jaunu sugu iekļaušanu minētajā direktīvā ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2016/2109 (2016. gada 1. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK, lai iekļautu jaunas sugas un sugas Lolium x boucheanum Kunth botānisko nosaukumu (2), kura minēta EEZ līguma I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā, jo šīs sugas parasti netiek reproducētas vai tirgotas Norvēģijā. |
| --- | --- |

(2)

Norvēģija 2017. gada 3. jūlijā iesniedza pieteikumu (dok. Nr. 864007) par atbrīvojumu no pienākuma piemērot Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz 22 jaunu sugu iekļaušanu minētajā direktīvā ar Komisijas Īstenošanas direktīvu (ES) 2016/2109 (2016. gada 1. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK, lai iekļautu jaunas sugas un sugas Lolium x boucheanum Kunth botānisko nosaukumu (2), kura minēta EEZ līguma I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā, jo šīs sugas parasti netiek reproducētas vai tirgotas Norvēģijā.

| (3) | Tāpēc, kamēr ir spēkā minētie nosacījumi, Norvēģija būtu jāatbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz šīm sugām. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc, kamēr ir spēkā minētie nosacījumi, Norvēģija būtu jāatbrīvo no pienākuma piemērot Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz šīm sugām.

| (4) | Šādai atbrīvošanai nevajadzētu skart tādu sēklu tirdzniecību Norvēģijā, kas saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEK ir ražotas citās EEZ līguma Līgumslēdzējās pusēs. |
| --- | --- |

(4)

Šādai atbrīvošanai nevajadzētu skart tādu sēklu tirdzniecību Norvēģijā, kas saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEK ir ražotas citās EEZ līguma Līgumslēdzējās pusēs.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar EBTA Veterinārijas un fitosanitārijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar EBTA Veterinārijas un fitosanitārijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Norvēģiju atbrīvo no pienākuma dažām sugām piemērot tiesību aktu, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu I pielikuma III nodaļas 1. daļas 2. punktā (Padomes Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību), izņemot tās 14. panta 1. punktu, attiecībā uz šādām sugām:

| — | Biserrula pelecinus |
| --- | --- |

—

Biserrula pelecinus

| — | Lathyrus cicera |
| --- | --- |

—

Lathyrus cicera

| — | Medicago doliata |
| --- | --- |

—

Medicago doliata

| — | Medicago italica |
| --- | --- |

—

Medicago italica

| — | Medicago littoralis |
| --- | --- |

—

Medicago littoralis

| — | Medicago murex |
| --- | --- |

—

Medicago murex

| — | Medicago polymorpha |
| --- | --- |

—

Medicago polymorpha

| — | Medicago rugosa |
| --- | --- |

—

Medicago rugosa

| — | Medicago scutellata |
| --- | --- |

—

Medicago scutellata

| — | Medicago truncatula |
| --- | --- |

—

Medicago truncatula

| — | Ornithopus compressus |
| --- | --- |

—

Ornithopus compressus

| — | Ornithopus sativus |
| --- | --- |

—

Ornithopus sativus

| — | Plantago lanceolata |
| --- | --- |

—

Plantago lanceolata

| — | Trifolium fragiferum |
| --- | --- |

—

Trifolium fragiferum

| — | Trifolium glanduliferum |
| --- | --- |

—

Trifolium glanduliferum

| — | Trifolium hirtum |
| --- | --- |

—

Trifolium hirtum

| — | Trifolium isthmocarpum |
| --- | --- |

—

Trifolium isthmocarpum

| — | Trifolium michelianum |
| --- | --- |

—

Trifolium michelianum

| — | Trifolium squarrosum |
| --- | --- |

—

Trifolium squarrosum

| — | Trifolium subterraneum |
| --- | --- |

—

Trifolium subterraneum

| — | Trifolium vesiculosum |
| --- | --- |

—

Trifolium vesiculosum

| — | Vicia benghalensis |
| --- | --- |

—

Vicia benghalensis

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijai.

3. pants

Autentisks ir šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2017. gada 19. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Sven Erik SVEDMAN

kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(1)  
  OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.

1

(2)  
  OV L 327, 2.12.2016., 59. lpp.

2

---