# Uradni list L 103/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 103 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6123. april 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 103

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6123. april 2018

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2018/596 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2018/597 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Direktive Sveta 92/66/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (
  1
  ) | 4 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2018/598 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji | 8 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2018/596 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020)

1

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2018/597 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Direktive Sveta 92/66/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (
  1
  )

1

4

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2018/598 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 23.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/1

---

UREDBA (EU) 2018/596 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. aprila 2018

o spremembi Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 167(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil uveden program Ustvarjalna Evropa (2014–2020) za podporo evropskim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil uveden program Ustvarjalna Evropa (2014–2020) za podporo evropskim kulturnim in ustvarjalnim sektorjem.

| (2) | Mladinski orkester Evropske unije (EUYO) je poseben v tem, da gre za evropski orkester, ki presega kulturne meje, sestavljajo pa ga mladi glasbeniki, ki so bili izbrani na podlagi zahtevnih meril kakovosti po strogo določenem vsakoletnem postopku za avdicije v vsaki državi članici. To je edini orkester v Uniji, ki sprejema kandidate iz vseh držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Mladinski orkester Evropske unije (EUYO) je poseben v tem, da gre za evropski orkester, ki presega kulturne meje, sestavljajo pa ga mladi glasbeniki, ki so bili izbrani na podlagi zahtevnih meril kakovosti po strogo določenem vsakoletnem postopku za avdicije v vsaki državi članici. To je edini orkester v Uniji, ki sprejema kandidate iz vseh držav članic.

| (3) | EUYO vse od svoje ustanovitve prispeva k spodbujanju medkulturnega dialoga ter vzajemnega spoštovanja in razumevanja. EUYO je prevzel vlogo kulturnega ambasadorja Unije s predstavljanjem bogastva in raznolikosti evropskih kultur ter uveljavljajočih se talentov. Prispeva tudi k poznavanju evropske glasbene dediščine, kroženju evropskih del ter mobilnosti mladih evropskih talentov prek nacionalnih in evropskih meja. |
| --- | --- |

(3)

EUYO vse od svoje ustanovitve prispeva k spodbujanju medkulturnega dialoga ter vzajemnega spoštovanja in razumevanja. EUYO je prevzel vlogo kulturnega ambasadorja Unije s predstavljanjem bogastva in raznolikosti evropskih kultur ter uveljavljajočih se talentov. Prispeva tudi k poznavanju evropske glasbene dediščine, kroženju evropskih del ter mobilnosti mladih evropskih talentov prek nacionalnih in evropskih meja.

| (4) | EUYO zagotavlja redno usposabljanje mladih glasbenikov prek programa umetniške rezidence ter jim ponuja priložnosti za nastopanje, s tem pa jim pomaga krepiti mednarodno kariero ter razvijati njihove spretnosti in znanja pod vodstvom priznanih dirigentov. |
| --- | --- |

(4)

EUYO zagotavlja redno usposabljanje mladih glasbenikov prek programa umetniške rezidence ter jim ponuja priložnosti za nastopanje, s tem pa jim pomaga krepiti mednarodno kariero ter razvijati njihove spretnosti in znanja pod vodstvom priznanih dirigentov.

| (5) | EUYO bi moral stalno diverzificirati svoje prihodke, tako da bi poleg sredstev Unije aktivno iskal finančno podporo iz drugih virov, s tem pa zagotavljal lastno trajnost in postopno zmanjšal svojo odvisnost od sredstev Unije. V ta namen bi moral pri svojem upravljanju skrbeti za stroškovno učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

EUYO bi moral stalno diverzificirati svoje prihodke, tako da bi poleg sredstev Unije aktivno iskal finančno podporo iz drugih virov, s tem pa zagotavljal lastno trajnost in postopno zmanjšal svojo odvisnost od sredstev Unije. V ta namen bi moral pri svojem upravljanju skrbeti za stroškovno učinkovitost.

| (6) | EUYO bi si moral prizadevati za povečanje svoje prepoznavnosti, tudi v tradicionalnih in digitalnih medijih, ter za nastopanje na evropskih dogodkih in v več državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

EUYO bi si moral prizadevati za povečanje svoje prepoznavnosti, tudi v tradicionalnih in digitalnih medijih, ter za nastopanje na evropskih dogodkih in v več državah članicah.

| (7) | V sodelovanju s svojimi nacionalnimi pridruženimi partnerji bi EUYO moral povečati ozaveščenost o vsakoletnih avdicijah, da bi se v orkestru vzpostavila bolj uravnotežena zastopanost glasbenikov iz vseh držav članic. |
| --- | --- |

(7)

V sodelovanju s svojimi nacionalnimi pridruženimi partnerji bi EUYO moral povečati ozaveščenost o vsakoletnih avdicijah, da bi se v orkestru vzpostavila bolj uravnotežena zastopanost glasbenikov iz vseh držav članic.

| (8) | Dejavnosti EUYO bi morale biti v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, zlasti s ciljem podpirati razvoj občinstva, in s prednostnimi nalogami podprograma Kultura. Zato bi se moral EUYO dejavno vključiti v razvoj občinstva s posebnim poudarkom na mladih. |
| --- | --- |

(8)

Dejavnosti EUYO bi morale biti v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, zlasti s ciljem podpirati razvoj občinstva, in s prednostnimi nalogami podprograma Kultura. Zato bi se moral EUYO dejavno vključiti v razvoj občinstva s posebnim poudarkom na mladih.

| (9) | EUYO je bil ustanovljen na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. marca 1976 (4) in ima zato posebno mesto med orkestri v Evropi. |
| --- | --- |

(9)

EUYO je bil ustanovljen na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. marca 1976 (4) in ima zato posebno mesto med orkestri v Evropi.

| (10) | Prispevek EUYO je bil priznan s strani držav članic in institucij Unije, vključno z več zaporednimi predsedniki Komisije in Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(10)

Prispevek EUYO je bil priznan s strani držav članic in institucij Unije, vključno z več zaporednimi predsedniki Komisije in Evropskega parlamenta.

| (11) | Zaradi njegovega posebnega statusa, strateških ciljev in dejavnosti, ki presegajo zgolj interes in korist ene ali več držav članic ter jasno dokazujejo evropsko dodano vrednost, EUYO ustreza opredelitvi kot organ, določen s temeljnim aktom v smislu točke (d) člena 190(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (5), kar mu omogoča zbiranje nepovratnih sredstev brez razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi njegovega posebnega statusa, strateških ciljev in dejavnosti, ki presegajo zgolj interes in korist ene ali več držav članic ter jasno dokazujejo evropsko dodano vrednost, EUYO ustreza opredelitvi kot organ, določen s temeljnim aktom v smislu točke (d) člena 190(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (5), kar mu omogoča zbiranje nepovratnih sredstev brez razpisa za zbiranje predlogov.

| (12) | EUYO bi bilo treba izjemoma odobriti finančna sredstva do konca sedanjega programa Ustvarjalna Evropa, tj. do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(12)

EUYO bi bilo treba izjemoma odobriti finančna sredstva do konca sedanjega programa Ustvarjalna Evropa, tj. do 31. decembra 2020.

| (13) | EUYO bi zato bilo treba izjemoma vključiti med ukrepe, za katere je zagotovljena podpora tako iz podprograma Kultura kot iz medsektorskega sklopa programa Ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

(13)

EUYO bi zato bilo treba izjemoma vključiti med ukrepe, za katere je zagotovljena podpora tako iz podprograma Kultura kot iz medsektorskega sklopa programa Ustvarjalna Evropa.

| (14) | Za zagotovitev svojega nemotenega delovanja bi EUYO moral imeti možnost pridobiti podporo, takoj ko bo mogoče, zlasti za stroške, nastale v letu 2018 pred začetkom veljavnosti te uredbe. Ta uredba bi se morala zato uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2018. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev svojega nemotenega delovanja bi EUYO moral imeti možnost pridobiti podporo, takoj ko bo mogoče, zlasti za stroške, nastale v letu 2018 pred začetkom veljavnosti te uredbe. Ta uredba bi se morala zato uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2018.

| (15) | Uredbo (EU) št. 1295/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (EU) št. 1295/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 1295/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 13(1) se doda naslednja točka:






  „(f) | stroške v zvezi z dejavnostmi Mladinskega orkestra Evropske unije, ki prispevajo k mobilnosti glasbenikov, kroženju evropskih del prek meja in razvoju mednarodne kariere mladih glasbenikov.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 13(1) se doda naslednja točka:

„(f)

| (2) | v členu 15(1) se doda naslednja točka:






  „(g) | Mladinski orkester Evropske unije za stroške, ki niso podprti na podlagi točke (f) člena 13(1).“ |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 15(1) se doda naslednja točka:

„(g)

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 18. aprila 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Mnenje z dne 18. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. aprila 2018.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 1976 o predlogu resolucije, ki jo je predložila Kellett-Bowmanova o ustanovitvi mladinskega orkestra Evropske skupnosti (UL C 79, 5.4.1976, str. 8).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

5

---

DIREKTIVE

| 23.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/4

---

DIREKTIVA (EU) 2018/597 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. aprila 2018

o spremembi Direktive Sveta 92/66/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 92/66/EGS (3) določa ukrepe nadzora Unije, ki jih je treba sprejeti v primeru izbruha atipične kokošje kuge pri perutnini, tekmovalnih golobih in drugih v ujetništvu gojenih pticah. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 92/66/EGS (3) določa ukrepe nadzora Unije, ki jih je treba sprejeti v primeru izbruha atipične kokošje kuge pri perutnini, tekmovalnih golobih in drugih v ujetništvu gojenih pticah.

| (2) | Člen 15 Direktive 92/66/EGS določa, da je referenčni laboratorij Evropske unije za atipično kokošjo kugo naveden v Prilogi V k navedeni direktivi. V Prilogi V k navedeni direktivi je ta laboratorij ustrezno naveden, naštete so tudi njegove naloge in dolžnosti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15 Direktive 92/66/EGS določa, da je referenčni laboratorij Evropske unije za atipično kokošjo kugo naveden v Prilogi V k navedeni direktivi. V Prilogi V k navedeni direktivi je ta laboratorij ustrezno naveden, naštete so tudi njegove naloge in dolžnosti.

| (3) | Člen 19 Direktive 92/66/EGS določa ukrepe nadzora, ki jih morajo sprejeti države članice, kadar se sumi, da so golobi pismonoše ali v ujetništvu gojene ptice okužene z atipično kokošjo kugo. Prav tako določa, da v obsegu, potrebnem za ustrezno izvedbo navedenih ukrepov nadzora, države članice Komisiji v skladu z vzorcem iz Priloge VI k navedeni direktivi predložijo informacije o stanju bolezni in izvedenih ukrepih nadzora. |
| --- | --- |

(3)

Člen 19 Direktive 92/66/EGS določa ukrepe nadzora, ki jih morajo sprejeti države članice, kadar se sumi, da so golobi pismonoše ali v ujetništvu gojene ptice okužene z atipično kokošjo kugo. Prav tako določa, da v obsegu, potrebnem za ustrezno izvedbo navedenih ukrepov nadzora, države članice Komisiji v skladu z vzorcem iz Priloge VI k navedeni direktivi predložijo informacije o stanju bolezni in izvedenih ukrepih nadzora.

| (4) | Člen 21 Direktive 92/66/EGS določa, da vsaka država članica pripravi načrt ukrepov, v katerem so določeni nacionalni ukrepi, ki se izvajajo v primeru izbruha atipične kokošje kuge. Prav tako določa, da so merila, ki jih je treba upoštevati pri pripravi tega načrta, določena v Prilogi VII k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(4)

Člen 21 Direktive 92/66/EGS določa, da vsaka država članica pripravi načrt ukrepov, v katerem so določeni nacionalni ukrepi, ki se izvajajo v primeru izbruha atipične kokošje kuge. Prav tako določa, da so merila, ki jih je treba upoštevati pri pripravi tega načrta, določena v Prilogi VII k navedeni direktivi.

| (5) | Člen 24 Direktive 92/66/EGS določa, da priloge k navedeni direktivi spremeni Svet, kot in kadar je to potrebno, s kvalificirano večino na predlog Komisije, še zlasti zaradi upoštevanja razvoja na področju raziskav in diagnostičnih postopkov. |
| --- | --- |

(5)

Člen 24 Direktive 92/66/EGS določa, da priloge k navedeni direktivi spremeni Svet, kot in kadar je to potrebno, s kvalificirano večino na predlog Komisije, še zlasti zaradi upoštevanja razvoja na področju raziskav in diagnostičnih postopkov.

| (6) | V prilogah V, VI in VII k Direktivi 92/66/EGS so določeni: (i) ime in naslov referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo ter njegove naloge in dolžnosti; (ii) vzorec, ki ga države članice uporabijo pri poročanju o stanju bolezni in izvedenih ukrepih nadzora; ter (iii) minimalna merila, ki jih morajo države članice upoštevati pri pripravi načrtov ukrepov, v katerih so določeni nacionalni ukrepi, ki se izvajajo v primeru izbruha atipične kokošje kuge. |
| --- | --- |

(6)

V prilogah V, VI in VII k Direktivi 92/66/EGS so določeni: (i) ime in naslov referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo ter njegove naloge in dolžnosti; (ii) vzorec, ki ga države članice uporabijo pri poročanju o stanju bolezni in izvedenih ukrepih nadzora; ter (iii) minimalna merila, ki jih morajo države članice upoštevati pri pripravi načrtov ukrepov, v katerih so določeni nacionalni ukrepi, ki se izvajajo v primeru izbruha atipične kokošje kuge.

| (7) | Za poenostavitev in poenotenje postopkov v zvezi z nadzorom atipične kokošje kuge, zlasti ob upoštevanju novih pravil glede imenovanja referenčnih laboratorijev Evropske unije iz člena 93 Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in tudi novega sistema izvedbenih aktov iz člena 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Direktive 92/66/EGS bi bilo treba priloge V, VI in VII k Direktivi 92/66/EGS črtati, izvedbena pooblastila na področjih, zajetih z navedenimi prilogami, pa prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(7)

Za poenostavitev in poenotenje postopkov v zvezi z nadzorom atipične kokošje kuge, zlasti ob upoštevanju novih pravil glede imenovanja referenčnih laboratorijev Evropske unije iz člena 93 Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in tudi novega sistema izvedbenih aktov iz člena 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Direktive 92/66/EGS bi bilo treba priloge V, VI in VII k Direktivi 92/66/EGS črtati, izvedbena pooblastila na področjih, zajetih z navedenimi prilogami, pa prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (8) | Zaradi jasnosti bi bilo treba naloge in dolžnosti referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo določiti v členu 15 Direktive 92/66/EGS, merila za načrte ukrepov pa v členu 21 navedene direktive. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi jasnosti bi bilo treba naloge in dolžnosti referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo določiti v členu 15 Direktive 92/66/EGS, merila za načrte ukrepov pa v členu 21 navedene direktive.

| (9) | Zaradi doslednosti in učinkovitosti bi morale države članice zagotoviti pravočasen prenos določb te direktive. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi doslednosti in učinkovitosti bi morale države članice zagotoviti pravočasen prenos določb te direktive.

| (10) | Direktivo 92/66/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 92/66/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 92/66/EGS

Direktiva 92/66/EGS se spremeni:

| (1) | člen 15 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 15

  1.   Komisija z izvedbenimi akti določi referenčni laboratorij Evropske unije za atipično kokošjo kugo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.


  2.   Naloge in dolžnosti referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo so:






  (a) | v posvetovanju s Komisijo usklajevati metode, ki se uporabljajo v državah članicah za diagnosticiranje atipične kokošje kuge, zlasti s:






  (i) | tipizacijo, shranjevanjem in dobavljanjem sevov virusa atipične kokošje kuge za serološke teste in pripravo antiserumov; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

1.   Komisija z izvedbenimi akti določi referenčni laboratorij Evropske unije za atipično kokošjo kugo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.

2.   Naloge in dolžnosti referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo so:

(a)

v posvetovanju s Komisijo usklajevati metode, ki se uporabljajo v državah članicah za diagnosticiranje atipične kokošje kuge, zlasti s:

(i)

tipizacijo, shranjevanjem in dobavljanjem sevov virusa atipične kokošje kuge za serološke teste in pripravo antiserumov;

| (ii) | dobavo standardnih serumov in drugih referenčnih reagentov nacionalnim referenčnim laboratorijem za standardizacijo testov in reagentov, ki se uporabljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

(ii)

dobavo standardnih serumov in drugih referenčnih reagentov nacionalnim referenčnim laboratorijem za standardizacijo testov in reagentov, ki se uporabljajo v državah članicah;

| (iii) | vzpostavitvijo in vzdrževanjem zbirke sevov in izolatov virusa atipične kokošje kuge; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitvijo in vzdrževanjem zbirke sevov in izolatov virusa atipične kokošje kuge;

| (iv) | organizacijo periodičnih primerjalnih testov diagnostičnih postopkov na ravni Unije; |
| --- | --- |

(iv)

organizacijo periodičnih primerjalnih testov diagnostičnih postopkov na ravni Unije;

| (v) | zbiranjem in primerjavo podatkov in informacij o uporabljenih diagnostičnih metodah in rezultatih testov, opravljenih v Uniji; |
| --- | --- |

(v)

zbiranjem in primerjavo podatkov in informacij o uporabljenih diagnostičnih metodah in rezultatih testov, opravljenih v Uniji;

| (vi) | karakterizacijo izolatov virusov atipične kokošje kuge z najsodobnejšimi razpoložljivimi metodami za boljše razumevanje epidemiologije atipične kokošje kuge; |
| --- | --- |

(vi)

karakterizacijo izolatov virusov atipične kokošje kuge z najsodobnejšimi razpoložljivimi metodami za boljše razumevanje epidemiologije atipične kokošje kuge;

| (vii) | sledenjem razvoju nadzora, epidemiologije in preprečevanja atipične kokošje kuge v svetu; |
| --- | --- |

(vii)

sledenjem razvoju nadzora, epidemiologije in preprečevanja atipične kokošje kuge v svetu;

| (viii) | vzdrževanjem strokovnega znanja in izkušenj glede virusa atipične kokošje kuge in drugih zadevnih virusov, kar omogoča hitro diferencialno diagnozo; |
| --- | --- |

(viii)

vzdrževanjem strokovnega znanja in izkušenj glede virusa atipične kokošje kuge in drugih zadevnih virusov, kar omogoča hitro diferencialno diagnozo;

| (ix) | pridobivanjem temeljitega znanja o pripravi in uporabi imunoloških zdravil v veterinarski medicini, ki se uporabljajo za izkoreninjenje in nadzor atipične kokošje kuge; |
| --- | --- |

(ix)

pridobivanjem temeljitega znanja o pripravi in uporabi imunoloških zdravil v veterinarski medicini, ki se uporabljajo za izkoreninjenje in nadzor atipične kokošje kuge;

| (b) | aktivno pomagati pri diagnostiki izbruhov atipične kokošje kuge v državah članicah s sprejemanjem izolatov virusa za potrditveno diagnozo, karakterizacijo in epidemiološke študije; |
| --- | --- |

(b)

aktivno pomagati pri diagnostiki izbruhov atipične kokošje kuge v državah članicah s sprejemanjem izolatov virusa za potrditveno diagnozo, karakterizacijo in epidemiološke študije;

| (c) | omogočiti usposabljanje ali nadaljnje izobraževanje strokovnjakov za laboratorijsko diagnostiko z namenom uskladitve tehnik po celotni Uniji.“; |
| --- | --- |

(c)

omogočiti usposabljanje ali nadaljnje izobraževanje strokovnjakov za laboratorijsko diagnostiko z namenom uskladitve tehnik po celotni Uniji.“;

| (2) | člen 19 se spremeni:






  (a) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   V obsegu, potrebnem za ustrezno izvedbo ukrepov iz tega člena, države članice Komisiji v Stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložijo informacije o stanju bolezni in izvedenih ukrepih nadzora.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 19 se spremeni:

(a)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   V obsegu, potrebnem za ustrezno izvedbo ukrepov iz tega člena, države članice Komisiji v Stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložijo informacije o stanju bolezni in izvedenih ukrepih nadzora.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „6.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o informacijah, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji v skladu z odstavkom 5 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„6.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o informacijah, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji v skladu z odstavkom 5 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.“;

| (3) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 21

  1.   Vsaka država članica pripravi načrt ukrepov, v katerem so določeni nacionalni ukrepi, ki se izvedejo v primeru izbruha atipične kokošje kuge. Načrt ukrepov se po potrebi posodobi, da se upošteva sprememba stanja.
  Načrt ukrepov mora omogočati dostop do objektov, opreme, osebja in vsega drugega ustreznega materiala, potrebnega za hitro in učinkovito izkoreninjenje izbruha atipične kokošje kuge. Vključevati mora natančno navedbo potreb po cepivu, ki jih vsaka država članica šteje za potrebne pri cepljenju v nujnih primerih.


  2.   Načrti ukrepov in vse njihove posodobitve se predložijo Komisiji.


  3.   Komisija pregleda načrte ukrepov in vse njihove posodobitve, da ugotovi, ali omogočajo uresničitev želenega cilja, in zadevni državi članici predlaga vse potrebne spremembe, zlasti, da se zagotovi skladnost z načrti drugih držav članic.
  Komisija odobri načrte ukrepov in vse njihove posodobitve, po potrebi spremenjene, v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.


  4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi merila, ki jih morajo države članice upoštevati pri pripravi načrtov ukrepov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

1.   Vsaka država članica pripravi načrt ukrepov, v katerem so določeni nacionalni ukrepi, ki se izvedejo v primeru izbruha atipične kokošje kuge. Načrt ukrepov se po potrebi posodobi, da se upošteva sprememba stanja.

Načrt ukrepov mora omogočati dostop do objektov, opreme, osebja in vsega drugega ustreznega materiala, potrebnega za hitro in učinkovito izkoreninjenje izbruha atipične kokošje kuge. Vključevati mora natančno navedbo potreb po cepivu, ki jih vsaka država članica šteje za potrebne pri cepljenju v nujnih primerih.

2.   Načrti ukrepov in vse njihove posodobitve se predložijo Komisiji.

3.   Komisija pregleda načrte ukrepov in vse njihove posodobitve, da ugotovi, ali omogočajo uresničitev želenega cilja, in zadevni državi članici predlaga vse potrebne spremembe, zlasti, da se zagotovi skladnost z načrti drugih držav članic.

Komisija odobri načrte ukrepov in vse njihove posodobitve, po potrebi spremenjene, v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi merila, ki jih morajo države članice upoštevati pri pripravi načrtov ukrepov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25.“;

| (4) | člen 25 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 25

  1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (*1). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).


  2.   Pri sklicevanju na ta člen se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(4)

člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (*1). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

2.   Pri sklicevanju na ta člen se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

| (5) | priloge V, VI in VII se črtajo. |
| --- | --- |

(5)

priloge V, VI in VII se črtajo.

Člen 2

Prenos

Države članice do 30. junija 2018 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Te predpise začnejo uporabljati od 1. januarja 2019.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Prehodna določba

Določitev referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo iz Priloge V k Direktivi 92/66/EGS pred spremembami s to direktivo ostane veljavna do ustrezne določitve referenčnega laboratorija Evropske unije za atipično kokošjo kugo v skladu s členom 15 Direktive 92/66/EGS, kakor se spremeni s to direktivo.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 18. aprila 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Mnenje z dne 14. februarja 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. aprila 2018.

2

(3)  Direktiva Sveta 92/66/EGS z dne 14. julija 1992 o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge (UL L 260, 5.9.1992, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

5

(*1)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

*1

(*2)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“;

*2

---

SKLEPI

| 23.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/8

---

SKLEP (EU) 2018/598 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 18. aprila 2018

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Gruzijo se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Gruzija se je vzhodnemu partnerstvu EU pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo. Ta sporazum (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum), ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, je bil podpisan junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Gruzijo se še naprej razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP) in vzhodnega partnerstva. Gruzija se je vzhodnemu partnerstvu EU pridružila leta 2009, sledila pa so pogajanja o pridružitvenem sporazumu med EU in Gruzijo. Ta sporazum (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum), ki vključuje postopno uvedbo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, je bil podpisan junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016.

| (2) | Gruzija se še naprej sooča s šibkimi zunanjimi dejavniki, kar je z manjšim izvozom in nakazili prispevalo k razmeroma skromni rasti BDP leta 2016. Regionalna in svetovna rast sta se leta 2017 povečali, vendar ostajata odvisni od negativnih tveganj. |
| --- | --- |

(2)

Gruzija se še naprej sooča s šibkimi zunanjimi dejavniki, kar je z manjšim izvozom in nakazili prispevalo k razmeroma skromni rasti BDP leta 2016. Regionalna in svetovna rast sta se leta 2017 povečali, vendar ostajata odvisni od negativnih tveganj.

| (3) | Fiskalni primanjkljaj Gruzije ostaja velik in njen delež javnega dolga v BDP se povečuje. Tudi plačilnobilančni položaj Gruzije ostaja ranljiv zaradi zelo velikega primanjkljaja na tekočem računu in velikega zunanjega dolga. Devizne rezerve Gruzije so v absolutnem smislu stabilne, vendar so zaradi povečanih potreb po rezervah padle pod stopnjo, ki naj bi bila po ocenah Mednarodnega denarnega sklada (MDS) zadostna. Poleg tega se Gruzija še naprej prilagaja zahtevam poglobljenega in celovitega območja proste trgovine z Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Fiskalni primanjkljaj Gruzije ostaja velik in njen delež javnega dolga v BDP se povečuje. Tudi plačilnobilančni položaj Gruzije ostaja ranljiv zaradi zelo velikega primanjkljaja na tekočem računu in velikega zunanjega dolga. Devizne rezerve Gruzije so v absolutnem smislu stabilne, vendar so zaradi povečanih potreb po rezervah padle pod stopnjo, ki naj bi bila po ocenah Mednarodnega denarnega sklada (MDS) zadostna. Poleg tega se Gruzija še naprej prilagaja zahtevam poglobljenega in celovitega območja proste trgovine z Unijo.

| (4) | V zvezi s tem so se gruzijski organi in MDS aprila 2017 dogovorili o triletni ureditvi v okviru instrumenta za povečanje financiranja (EFF) v višini 285,3 milijona USD za obdobje 2017–2020. To ureditev je 12. aprila 2017 odobril izvršni odbor MDS. Cilj ureditve EFF je podpreti program gospodarskih reform, ki bo Gruziji pomagal zmanjšati njeno gospodarsko ranljivost in spodbuditi večjo in bolj vključujočo gospodarsko rast. |
| --- | --- |

(4)

V zvezi s tem so se gruzijski organi in MDS aprila 2017 dogovorili o triletni ureditvi v okviru instrumenta za povečanje financiranja (EFF) v višini 285,3 milijona USD za obdobje 2017–2020. To ureditev je 12. aprila 2017 odobril izvršni odbor MDS. Cilj ureditve EFF je podpreti program gospodarskih reform, ki bo Gruziji pomagal zmanjšati njeno gospodarsko ranljivost in spodbuditi večjo in bolj vključujočo gospodarsko rast.

| (5) | Glede na preostale potrebe Gruzije po zunanjem financiranju so gruzijski organi junija 2017 zaprosili za dodatno makrofinančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(5)

Glede na preostale potrebe Gruzije po zunanjem financiranju so gruzijski organi junija 2017 zaprosili za dodatno makrofinančno pomoč Unije.

| (6) | Gruzija je bila zaradi vojaškega konflikta z Rusijo avgusta 2008 deležna dveh ukrepov makrofinančne pomoči, h katerim se je Unija zavezala na mednarodni donatorski konferenci oktobra 2008 v Bruslju. Prvi od teh ukrepov v znesku 46 milijonov EUR, v celoti v obliki nepovratnih sredstev, je bil izveden v obdobju 2009–2010. Drugi, tudi v znesku 46 milijonov EUR, polovica v obliki nepovratnih sredstev in polovica v obliki posojil, je bil izveden v obdobju 2015–2017. Unija je v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020 Gruziji dala na voljo tudi 610 do 746 milijonov EUR, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo. Poleg tega Gruzija prejema pomoč iz Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo, ki je za projekte v Gruziji v obdobju 2008–2017 prispeval približno 86 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(6)

Gruzija je bila zaradi vojaškega konflikta z Rusijo avgusta 2008 deležna dveh ukrepov makrofinančne pomoči, h katerim se je Unija zavezala na mednarodni donatorski konferenci oktobra 2008 v Bruslju. Prvi od teh ukrepov v znesku 46 milijonov EUR, v celoti v obliki nepovratnih sredstev, je bil izveden v obdobju 2009–2010. Drugi, tudi v znesku 46 milijonov EUR, polovica v obliki nepovratnih sredstev in polovica v obliki posojil, je bil izveden v obdobju 2015–2017. Unija je v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2020 Gruziji dala na voljo tudi 610 do 746 milijonov EUR, vključno s proračunsko podporo in tehnično pomočjo. Poleg tega Gruzija prejema pomoč iz Sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo, ki je za projekte v Gruziji v obdobju 2008–2017 prispeval približno 86 milijonov EUR.

| (7) | Ker je Gruzija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(7)

Ker je Gruzija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

| (8) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja. |
| --- | --- |

(8)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

| (9) | Ker je v plačilni bilanci Gruzije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Gruziji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Gruzije za podporo njeni gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančne ureditve MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Gruzije. |
| --- | --- |

(9)

Ker je v plačilni bilanci Gruzije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Gruziji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Gruzije za podporo njeni gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem sredstev iz finančne ureditve MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Gruzije.

| (10) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Gruzije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

(10)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Gruzije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

| (11) | Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Gruzije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Gruziji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije. |
| --- | --- |

(11)

Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Gruzije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Gruziji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

| (12) | Ob upoštevanju preostalih potreb Gruzije po zunanjem financiranju, ravni gospodarskega in socialnega razvoja, ki se izmeri glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, pa tudi njeno stopnjo zadolženosti, bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju preostalih potreb Gruzije po zunanjem financiranju, ravni gospodarskega in socialnega razvoja, ki se izmeri glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, pa tudi njeno stopnjo zadolženosti, bi bilo treba del pomoči zagotoviti v obliki nepovratnih sredstev.

| (13) | Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli za zunanje delovanje iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji ter s cilji različnih področij zunanjega delovanja in drugih ustreznih politik Unije in z ukrepi, sprejetimi v okviru teh področij in politik. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli za zunanje delovanje iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji ter s cilji različnih področij zunanjega delovanja in drugih ustreznih politik Unije in z ukrepi, sprejetimi v okviru teh področij in politik.

| (14) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Gruzije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije. |
| --- | --- |

(14)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Gruzije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

| (15) | Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Gruzije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(15)

Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Gruzije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (16) | Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Gruzija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Gruziji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Makrofinančna pomoč Unije Gruziji bi morala vključevati tudi ukrepe za podporo izvajanju pridružitvenega sporazuma, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine. Posebne cilje je treba opredeliti na preverljiv in merljiv način, da jih bo mogoče ustrezno oceniti. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev. Če predpogoj ne bi bil izpolnjen in cilji ne bi bili doseženi oziroma če nameni in načela iz pridružitvenega sporazuma v splošnem ne bi bili upoštevani, bi morala Komisija začasno prekiniti ali ukiniti izplačilo makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(16)

Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Gruzija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Gruziji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Makrofinančna pomoč Unije Gruziji bi morala vključevati tudi ukrepe za podporo izvajanju pridružitvenega sporazuma, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine. Posebne cilje je treba opredeliti na preverljiv in merljiv način, da jih bo mogoče ustrezno oceniti. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev. Če predpogoj ne bi bil izpolnjen in cilji ne bi bili doseženi oziroma če nameni in načela iz pridružitvenega sporazuma v splošnem ne bi bili upoštevani, bi morala Komisija začasno prekiniti ali ukiniti izplačilo makrofinančne pomoči Unije.

| (17) | Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Gruzija izvesti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim z makrofinančno pomočjo Unije. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije. |
| --- | --- |

(17)

Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Gruzija izvesti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim z makrofinančno pomočjo Unije. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

| (18) | Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa. |
| --- | --- |

(18)

Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

| (19) | Zneski makrofinančne pomoči, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(19)

Zneski makrofinančne pomoči, zagotovljene v obliki nepovratnih sredstev, in zneski rezervacij za makrofinančno pomoč, zagotovljeno v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

| (20) | Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropski parlament in Svet lahko spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o dogajanjih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(20)

Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropski parlament in Svet lahko spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o dogajanjih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

| (21) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (22) | Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z gruzijskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Gruziji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno prekinitev ali ukinitev pomoči uporabljati svetovalni postopek – |
| --- | --- |

(22)

Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z gruzijskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Gruziji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno prekinitev ali ukinitev pomoči uporabljati svetovalni postopek –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Gruziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 45 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Gruzije. Od tega najvišjega zneska se največ 35 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 10 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Gruzije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.   Za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije se na Komisijo prenese pooblastilo, da si na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij v imenu Unije sposodi potrebna sredstva in jih nato posodi Gruziji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.

3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Gruzijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenem sporazumu, vključno s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine.

Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o njenih izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.

4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

5.   Če se finančne potrebe Gruzije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč začasno prekine ali ukine.

Člen 2

1.   Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Gruzija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

2.   Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (4).

Člen 3

1.   Komisija se v skladu s svetovalnim postopkom pregleda iz člena 7(2) z gruzijskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za izpolnitev teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih izvaja Gruzija ob podpori MDS.

2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Gruziji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih, ki ju bodo sklenili Komisija in organi Gruzije.

4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Gruzije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

Člen 4

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh obrokih, vsak od njih pa je sestavljen iz posojila in nepovratnih sredstev. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2.   Znesek makrofinančne pomoči Unije, ki se zagotovi v obliki posojil, se po potrebi oblikuje v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (5).

3.   Komisija sklene, da bo obroke izplačala, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predpogoj iz člena 2(1); |
| --- | --- |

(a)

predpogoj iz člena 2(1);

| (b) | trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, in |
| --- | --- |

(b)

trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, in

| (c) | zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka.

4.   Kadar pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.

5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača Nacionalni banki Gruzije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo gruzijskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

Člen 5

1.   Najemanje in dajanje posojil v povezavi s posojilnim delom makrofinančne pomoči Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.

2.   Kadar okoliščine to dopuščajo in če Gruzija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.

3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Gruzija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Gruzija.

5.   Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

Člen 6

1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (6) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

3.   Sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih iz člena 3(3) vsebujeta določbe, ki:

| (a) | zagotavljajo, da Gruzija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo, da Gruzija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

| (b) | zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti določitev posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (8), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti določitev posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (8), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10);

| (c) | izrecno pooblaščajo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

izrecno pooblaščajo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

| (d) | izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; in |
| --- | --- |

(d)

izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; in

| (e) | zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila in/ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, če se ugotovi, da je Gruzija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila in/ali celotnega poplačila nepovratnih sredstev, če se ugotovi, da je Gruzija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

4.   Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Gruzije, ki so pomembni za tako pomoč.

Člen 7

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 8

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V tem poročilu se:

| (a) | preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; |
| --- | --- |

(a)

preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

| (b) | ocenijo gospodarske razmere in obeti za Gruzijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1); |
| --- | --- |

(b)

ocenijo gospodarske razmere in obeti za Gruzijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1);

| (c) | navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Gruzije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. |
| --- | --- |

(c)

navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Gruzije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

Člen 9

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 18. aprila 2018

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. aprila 2018.

1

(2)  Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (UL L 261, 30.8.2014, str. 4).

2

(3)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

3

(4)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

4

(5)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

10

---