# Euroopa Liidu C 150/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.150.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide26. mai 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.150.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 150

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide26. mai 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 150/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok) (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 150/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6470 – TE/Deutsch) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 150/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok) (
  1
  )

1

1

2012/C 150/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6470 – TE/Deutsch) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 150/03 | Euro vahetuskurss | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 150/03

Euro vahetuskurss

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 150/04 | MEDIA 2007 – Arendus, levi, edendus ja koolitus – Konkursikutse – EACEA/14/12 – Toetus Euroopa kinode digiteerimiseks | 3 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 150/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 150/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business) (
  1
  ) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 150/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 9 |
| 2012/C 150/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 150/04

MEDIA 2007 – Arendus, levi, edendus ja koolitus – Konkursikutse – EACEA/14/12 – Toetus Euroopa kinode digiteerimiseks

3

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 150/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

7

2012/C 150/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business) (
  1
  )

1

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 150/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

9

2012/C 150/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6524 – Sberbank of Russia/BNP Paribas Personal Finance/BNP Paribas Vostok)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 150/01

3. mail 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6524 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6524 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6470 – TE/Deutsch)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 150/02

2. aprillil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6470 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6470 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/2

---

Euro vahetuskurss (1)

25. mai 2012

2012/C 150/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2546 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,80 |
| DKK | Taani kroon | 7,4310 |
| GBP | Inglise nael | 0,80030 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9930 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2014 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5510 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,423 |
| HUF | Ungari forint | 300,77 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6983 |
| PLN | Poola zlott | 4,3530 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4685 |
| TRY | Türgi liir | 2,3106 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2815 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2890 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7395 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6563 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6039 |
| KRW | Korea won | 1 486,23 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4739 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9470 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5815 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 947,18 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9564 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,962 |
| RUB | Vene rubla | 40,0510 |
| THB | Tai baht | 39,758 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5435 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5657 |
| INR | India ruupia | 69,5160 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2546

JPY

Jaapani jeen

99,80

DKK

Taani kroon

7,4310

GBP

Inglise nael

0,80030

SEK

Rootsi kroon

8,9930

CHF

Šveitsi frank

1,2014

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5510

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,423

HUF

Ungari forint

300,77

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6983

PLN

Poola zlott

4,3530

RON

Rumeenia leu

4,4685

TRY

Türgi liir

2,3106

AUD

Austraalia dollar

1,2815

CAD

Kanada dollar

1,2890

HKD

Hongkongi dollar

9,7395

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6563

SGD

Singapuri dollar

1,6039

KRW

Korea won

1 486,23

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4739

CNY

Hiina jüaan

7,9470

HRK

Horvaatia kuna

7,5815

IDR

Indoneesia ruupia

11 947,18

MYR

Malaisia ringit

3,9564

PHP

Filipiini peeso

54,962

RUB

Vene rubla

40,0510

THB

Tai baht

39,758

BRL

Brasiilia reaal

2,5435

MXN

Mehhiko peeso

17,5657

INR

India ruupia

69,5160

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/3

---

MEDIA 2007 – ARENDUS, LEVI, EDENDUS JA KOOLITUS

Konkursikutse – EACEA/14/12

Toetus Euroopa kinode digiteerimiseks

2012/C 150/04

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesoleva konkursikutse alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007).

Programmi üldised eesmärgid on

| a) | säilitada ja väärtustada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning kinematograafia- ja audiovisuaalset pärandit, tagada avalikkusele juurdepääs nendele ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

a)

säilitada ja väärtustada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning kinematograafia- ja audiovisuaalset pärandit, tagada avalikkusele juurdepääs nendele ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi;

| b) | suurendada Euroopa audiovisuaalteoste ringlust ja vaatajaskonda Euroopa Liidu sees ja väljaspool Euroopa Liitu, sealhulgas alal tegutsejate tõhusama koostöö abil; |
| --- | --- |

b)

suurendada Euroopa audiovisuaalteoste ringlust ja vaatajaskonda Euroopa Liidu sees ja väljaspool Euroopa Liitu, sealhulgas alal tegutsejate tõhusama koostöö abil;

| c) | tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet Euroopa avatud ja konkurentsile rajatud turu süsteemis, mis soodustab tööhõivet, sealhulgas audiovisuaalalade spetsialistide vaheliste sidemete edendamise abil. |
| --- | --- |

c)

tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet Euroopa avatud ja konkurentsile rajatud turu süsteemis, mis soodustab tööhõivet, sealhulgas audiovisuaalalade spetsialistide vaheliste sidemete edendamise abil.

Kinode digiteerimise toetuse eesmärk on soodustada suurel määral mitteriiklikke Euroopa teoseid näitavates kinodes digitaalse levitamise võimaluste kasutamist.

Käesoleva konkursikutse eesmärk on võimaldada Euroopas toodetud filme näitavatel kinodel minna üle digitehnoloogiale, toetades digiprojektori ostuga seotud kaudsete kulude katmist.

2.   Abikõlblikud taotlejad

Käesolev teade on suunatud Euroopa sõltumatutele kinoettevõtjatele, kelle põhitegevus on filmide näitamine.

Taotlejate tegevuskoht peab olema ühes järgmistest riikidest:

| — | 27 Euroopa Liidu riiki; |
| --- | --- |

—

27 Euroopa Liidu riiki;

| — | EMP riigid, Šveits ja Horvaatia; |
| --- | --- |

—

EMP riigid, Šveits ja Horvaatia;

| — | Bosnia ja Hertsegoviina (tingimusel, et läbirääkimised lõpetatakse ja kõnealuse riigi osalemine MEDIA programmis kinnitatakse ametlikult). |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina (tingimusel, et läbirääkimised lõpetatakse ja kõnealuse riigi osalemine MEDIA programmis kinnitatakse ametlikult).

Taotlevad organisatsioonid peavad vastama järgmistele tingimustele:

| — | nad peavad olema esilinastuvaid filme näitavad kinod (näitavad esilinastuvaid Euroopas toodetud filme hiljemalt 12 kuu jooksul pärast nende linastumist tootjariigis); |
| --- | --- |

—

nad peavad olema esilinastuvaid filme näitavad kinod (näitavad esilinastuvaid Euroopas toodetud filme hiljemalt 12 kuu jooksul pärast nende linastumist tootjariigis);

| — | nad peavad olema olnud üldsusele avatud vähemalt kolm aastat; |
| --- | --- |

—

nad peavad olema olnud üldsusele avatud vähemalt kolm aastat;

| — | neil peab olema piletimüügi- ja sissepääsu registreerimise süsteem; |
| --- | --- |

—

neil peab olema piletimüügi- ja sissepääsu registreerimise süsteem;

| — | neil peab olema vähemalt üks ekraan ja 70 istekohta; |
| --- | --- |

—

neil peab olema vähemalt üks ekraan ja 70 istekohta;

| — | neil peab olema olnud 520 linastust aastas, kui tegu on püsikinoga (st kinoga, mis tegutseb vähemalt kuus kuud aastas), 300 linastust aastas, kui tegu on ühe ekraaniga kinoga (30 linastust kuus), ja vähemalt 30 linastust kuus, kui tegu on suve-/vabaõhukinoga (kinoga, mis tegutseb alla kuue kuu aastas); |
| --- | --- |

—

neil peab olema olnud 520 linastust aastas, kui tegu on püsikinoga (st kinoga, mis tegutseb vähemalt kuus kuud aastas), 300 linastust aastas, kui tegu on ühe ekraaniga kinoga (30 linastust kuus), ja vähemalt 30 linastust kuus, kui tegu on suve-/vabaõhukinoga (kinoga, mis tegutseb alla kuue kuu aastas);

| — | neil oli viimasel aastal vähemalt 20 000 kinokülastust, mil maksti tavaline piletihind. |
| --- | --- |

—

neil oli viimasel aastal vähemalt 20 000 kinokülastust, mil maksti tavaline piletihind.

Taotlejad, kes on saanud või saavad projektori kolmandalt investorilt VPF-lepingu sõlmimise tulemusel, ei ole toetuse saamiseks abikõlblikud.

Kino loetakse abikõlblikuks, kui seal 2011. aastal näidatud filmidest vähemalt 50 % olid Euroopa filmid, millest vähemalt 30 % olid mitteriiklikud Euroopa filmid.

Film loetakse Euroopa filmiks, kui see vastab programmi MEDIA selliste filmide määratlusele kinode valikulises ja automaatses toetuskavas.

Seni klassifitseeritud filmid on loetletud Euroopa filmiandmebaasis:

http://ec.europa.eu/culture/media/programme/distrib/filmbase/index_en.htm

Film loetakse Euroopas filmiks, kui see vastab järgmisele määratlusele:

mis tahes uus mängu- (sh anima-) või dokumentaalfilm, mis on pikem kui 60 minutit ja mis vastab järgmistele tingimustele:

| — | filmi on valdavas osas loonud tootja või tootjad, kes on asutatud ühes programmi MEDIA osalejariigis. Tegelikuks tootja pidamiseks peab tootmisettevõte olema sertifitseeritud. Tegeliku tootja kindlakstegemisel võidakse arvesse võtta ka muid tegureid, nagu loominguline juhtimine, kasutusõiguste omamine ja kasumi jaotamine
  ning |
| --- | --- |

—

filmi on valdavas osas loonud tootja või tootjad, kes on asutatud ühes programmi MEDIA osalejariigis. Tegelikuks tootja pidamiseks peab tootmisettevõte olema sertifitseeritud. Tegeliku tootja kindlakstegemisel võidakse arvesse võtta ka muid tegureid, nagu loominguline juhtimine, kasutusõiguste omamine ja kasumi jaotamine

ning

| — | filmi tootmises peavad olema märkimisväärselt osalenud spetsialistid, kes on programmi MEDIA osalejariikide kodanikud või kelle peamine elukoht on osalejariigis. „Märkimisväärne osalus” tähendab, et saadakse enam kui 50 % allpool tabelis esitatud punktidest (nt saadakse 10 või enam punkti mängufilmi korral või suurima punktide arvu, kui kogusumma on alla 19 punkti, mis on tavaline dokumentaal- ja animafilmide korral, kus tavaliselt kõikides kategooriates punkte ei anta):






  Funktsioonid | Punktid |
| --- | --- | --- |
| Režissöör | 3 |
| Stsenarist | 3 |
| Helilooja | 1 |
| 1. näitleja | 2 |
| 2. näitleja | 2 |
| 3. näitleja | 2 |
| Kunstiline juht/lavastaja | 1 |
| Operaator | 1 |
| Toimetaja | 1 |
| Heli | 1 |
| Filmimiskoht | 1 |
| Montaaž | 1 |
| KOKKU | 19 |

—

filmi tootmises peavad olema märkimisväärselt osalenud spetsialistid, kes on programmi MEDIA osalejariikide kodanikud või kelle peamine elukoht on osalejariigis. „Märkimisväärne osalus” tähendab, et saadakse enam kui 50 % allpool tabelis esitatud punktidest (nt saadakse 10 või enam punkti mängufilmi korral või suurima punktide arvu, kui kogusumma on alla 19 punkti, mis on tavaline dokumentaal- ja animafilmide korral, kus tavaliselt kõikides kategooriates punkte ei anta):

Funktsioonid

Punktid

Režissöör

3

Stsenarist

3

Helilooja

1

1. näitleja

2

2. näitleja

2

3. näitleja

2

Kunstiline juht/lavastaja

1

Operaator

1

Toimetaja

1

Heli

1

Filmimiskoht

1

Montaaž

1

KOKKU

19

Filmi, mis sisaldab reklaami, pornograafilist või rassistlikku materjali või materjali, mis õhutab vägivallale, ei loeta abikõlblikuks.

3.   Abikõlblikud tegevused

Toetust antakse digiprojektorite soetamisega seotud kaudseteks kuludeks; digiprojektorid peavad vastama digitaalse kino algatuses (Digital Cinema Initiative DCI) kehtestatud sisu turvalisuse nõuetele ja need tuleb paigaldada kõiki abikõlblikkuse kriteeriume täitvasse kinosse.

Toetust võib küsida üksnes ühe projektori jaoks ekraani kohta või kõige rohkem kolme ekraani jaoks kino kohta.

Projektor peab olema ostetud ajavahemikul taotluse esitamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013.

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

Abikõlblikke taotlusi/tegevusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel.

| Kriteeriumid | Punktid |
| --- | --- |
| Euroopa mõõde (Euroopa mitteriiklike filmide protsent) | 65 |
| Taotletud abikõlblike projektorite arv: | |
| 1 projektor |  | 7 |
| 2 projektorit |  | 13 |
| 3 projektorit |  | 25 |
| Riikliku toetusmehhanismi olemasolu | |
| Ei |  | 10 |
| Jah |  | 0 |

Kriteeriumid

Punktid

Euroopa mõõde (Euroopa mitteriiklike filmide protsent)

65

Taotletud abikõlblike projektorite arv:

1 projektor



7

2 projektorit



13

3 projektorit



25

Riikliku toetusmehhanismi olemasolu

Ei



10

Jah



0

5.   Eelarve

Projektide kaasrahastamiseks eraldatav aastaeelarve on hinnanguliselt 2 miljonit eurot.

Rahastamine toimub toetuse vormis kindlasummalise maksena, suurim summa on 20 000 eurot ekraani kohta.

Kõnealuse toetusega kaetakse Euroopa kinode digitehnoloogiale üleminekuga seotud mis tahes kulud, välja arvatud digiprojektori ja serveri maksumus.

Täitevasutus jätab endale õiguse kõiki kasutada olevaid vahendeid toetusteks mitte eraldada.

6.   Taotluste esitamise tähtpäev

Taotlused peavad olema saadetud hiljemalt 31. juulil 2012 (postitempli kuupäev).

Taotlused tuleb saata Hariduse-, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele (EACEA) järgmisel aadressil:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/66 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA)

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/66

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Vastu võetakse ainult ametlikul avaldusvormil esitatud avaldused, mille on nõuetekohaselt allkirjastanud isik, kes on volitatud võtma taotluse esitanud asutuse nimel õiguslikult siduvaid kohustusi. Ümbrikul peab olema selge märge:

MEDIA programme — Distribution EACEA/14/12 — Digitisation of cinemas

Faksi või e-postiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.

7.   Üksikasjalik teave

Üksikasjalik juhend koos taotlusvormidega on järgmisel internetiaadressil:

http://ec.europa.eu/culture/media/index_en.htm

Taotlus tuleb esitada ettenähtud vormil ja peab sisaldama nõutud teavet ning lisasid.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 150/05

| 1. | 15. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Aegon Spanje Holding B.V. (Hispaania), mis kuulub Madalmaade kontserni Aegon Group, ja ettevõtja Liberbank SA (Spain) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA (Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Aegon Spanje Holding B.V. (Hispaania), mis kuulub Madalmaade kontserni Aegon Group, ja ettevõtja Liberbank SA (Spain) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA (Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Aegon Spanje Holding B.V.: kindlustus- ja pensionitoodete pakkumine ja turustamine Hispaanias; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Aegon Spanje Holding B.V.: kindlustus- ja pensionitoodete pakkumine ja turustamine Hispaanias;

| — | Liberbank SA: pangandusteenuste, kindlustus- ja pensionitoodete pakkumine ja turustamine Hispaanias; |
| --- | --- |

—

Liberbank SA: pangandusteenuste, kindlustus- ja pensionitoodete pakkumine ja turustamine Hispaanias;

| — | Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA: elukindlustus- ja pensionitoodete pakkumine ja turustamine Hispaanias. |
| --- | --- |

—

Liberbank Vida y Pensiones, Seguros y Reaseguros, SA: elukindlustus- ja pensionitoodete pakkumine ja turustamine Hispaanias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6594 – Aegon/Liberbank/Liberbank Vida):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 150/06

| 1. | 21. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Robert Bosch GmbH („Bosch”, Saksamaa) omandab aktsiate või osade ja varade ostu teel täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja SPX Corporation remonditöökodade seadmete äritegevuse üle, mis toimub kaubamärgi SPX Service Solutions („SPX' Service Solutions Business”, Ameerika Ühendriigid) all. |
| --- | --- |

1.

21. mail 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Robert Bosch GmbH („Bosch”, Saksamaa) omandab aktsiate või osade ja varade ostu teel täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja SPX Corporation remonditöökodade seadmete äritegevuse üle, mis toimub kaubamärgi SPX Service Solutions („SPX' Service Solutions Business”, Ameerika Ühendriigid) all.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bosch: toodete ja teenuste pakkumine autotööstuse, tööstuse, tarbekaupade ja ehitustehnoloogia valdkonnas, eriti autoremonditöökodade seadmete valdkonnas oma autode järelturu osakonna kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bosch: toodete ja teenuste pakkumine autotööstuse, tööstuse, tarbekaupade ja ehitustehnoloogia valdkonnas, eriti autoremonditöökodade seadmete valdkonnas oma autode järelturu osakonna kaudu;

| — | SPX' Service Solutions Business: autoremonditöökodade seadmete ning kliima- ja külmutusseadmete hooldusseadmete tarnimine. |
| --- | --- |

—

SPX' Service Solutions Business: autoremonditöökodade seadmete ning kliima- ja külmutusseadmete hooldusseadmete tarnimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6538 – Robert Bosch/SPX' Service Solutions Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/9

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 150/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FICODINDIA DI SAN CONO”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0647-26.09.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Ficodindia di San Cono”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetus „Ficodindia di San Cono” on reserveeritud kasutamiseks viljade puhul, mis pärinevad artiklis 4 määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatavatest liiki Opunzia Ficus Indica kuuluvatest järgmistest kultivaridest: „Surfarina” tuntud ka kui „Gialla” või „Nostrale”, „Sanguigna” tuntud ka kui „Rossa”, „Muscaredda” või „Sciannarina” tuntud ka kui „Bianca”. Lubatud on sordi „Trunzana” kohalike ökotüüpide esinemine kuni 5 % ulatuses. Kaktusvilju eristatakse järgmiselt:

| — | kvaliteet: kvaliteet A (agostani), kui viljad saadakse esimesest õitsemist; kvaliteet B (tardivi või scozzolati), kui viljad saadakse teisest õitsemisest; |
| --- | --- |

—

kvaliteet: kvaliteet A (agostani), kui viljad saadakse esimesest õitsemist; kvaliteet B (tardivi või scozzolati), kui viljad saadakse teisest õitsemisest;

| — | kategooria: ekstraklass ja I klass, nagu on sätestatud Codex Alimentariuses; |
| --- | --- |

—

kategooria: ekstraklass ja I klass, nagu on sätestatud Codex Alimentariuses;

| — | kaal: 105 g–140 g, 140 g–190 g, 190 g–270 g (lubatud kõrvalekalle 5 %), vastavalt Codex Alimentariuse klassidele B, C ja D. |
| --- | --- |

—

kaal: 105 g–140 g, 140 g–190 g, 190 g–270 g (lubatud kõrvalekalle 5 %), vastavalt Codex Alimentariuse klassidele B, C ja D.

Turule viimise ajaks peavad kaktusviljad „Ficodindia di San Cono” vastama järgmistele tingimustele: vilja kaal vähemalt 105 g (lubatud kõrvalekalle 5 %); murdumisnäitaja vähemalt 14 %; viljaliha tihedus vähemalt 5 kg/cm2; värvus: kollase kultivari (gialla) puhul rohekast kollakasoranžini, punase kultivari (rossa) puhul rohekast rubiinpunaseni; valge kulivaari (bianca) puhul rohekast valkjas-õlgkollaseni.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Vastavalt hooaja ilmastikutingimustele koristatakse esimesest õitsemisest saadud vilju (agostani) 20. augustist kuni 30. septembrini ning teisest õitsemisest saadud vilju (tardivi või scozzolati) 10. septembrist kuni 31. detsembrini. Koristatud viljadelt tuleb eemaldada astlad, et turule viimisel saaks neid määratleda kui asteldeta vilju.

Kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” kasvatamine ja pakendamine peab toimuma artiklis 4 määratletud piirkonnas, et vältida transpordist ja liigsetest toimingutest tulenevaid võimalikke kahjustusi ja sisselõikeid või koore muljumist, mis muudab viljade iseloomulikku värvust ja läiget

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Töödeldud ja asteldest puhastatud viljad viiakse turule uutesse puit-, plast- ja pappkarpidesse või plast- ja pappalustele pakituna. Karpides võivad olla augud. Pakendite lubatud kaal: 0,5 kg – 1 kg – 2 kg – 2,5 kg – 3 kg – 3,5 kg – 5 kg, suurim kõrvalekalle 10 %. Pakendi ava peab olema kokku sulatatud või kui tegemist on võrguga, siis kinnitatud metallpitseriga, nii et toodet ei saaks ilma kinnitust purustamata pakendist välja võtta. Tavapäraselt võib pakend sisaldada suureviljalise viigikaktuse kolme eri kultivari („Surfarina” või „Nostrale” või „Gialla”, „Sanguigna” või „Rossa”, „Muscaredda” või „Sciannarina” või „Bianca”) vilju. Lubatud on sordi „Trunzana” kohalike ökotüüpide esinemine kuni 5 % ulatuses.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Pakendil peab olema kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” logo ja ELi sümbol nagu allpool esitatud. Lisaks on lubatud kasutada kirja „Cactus Pear” ja sõna „Fiorone” üksnes pakenditel, mis sisaldavad vilju kaaluga 105 g–130 g; saagikoristuse kuupäev; logo, millel on kiri „DOP Denominazione de Origine Protetta” (kaitstud päritolunimetus), kolm kroonikandvat kaktusvilja kiirtena viie tähe ja Sitsiilia saare kohal ning all kiri „Ficodindia di San Cono”.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” tootmispiirkond asub kõrgusel 200 m–600 m üle merepinna ja hõlmab järgmisi kommuune: San Cono (CT), San Michele di Ganzaria (CT), Piazza Armerina (EN), Mazzarino (CL).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” tootmispiirkonda iseloomustab kasvatusalade paiknemine kõrgusel 200 m–600 m üle merepinna, kus laugjad künkad vahelduvad väikeste orgudega, mille sügav ja niiske pinnas on uhtelise päritolu ning keskmise tihedusega, olles suurepärane looduslik drenaaž. Pinnas koosneb peamiselt liivast (vähemalt 50 %), pH on keskmiselt neutraalne või nõrgalt leeliseline (pH 6,9–8,1). Enamik maast on niisutatud. Kirjeldatud pinnase puhul võimaldavad taime veevajadusi nõuetekohaselt katta kohalike töötajate kogemused, kes arvestavad keskkonnatingimuste hooajalist erinevust, samuti taime vanusest tingitud tegureid, olemasolevate viljade arvu ning taime kõrgust, selleks et kastmine oleks võimalikult tõhus. Ülejäänud osa haritavast maast asub kõrguse ülempiiril, kus on soodsad kliimatingimused, mis tulenevad piirkonna kõrgusest ja mullastikust, võimaldades kasvatada kõrge kvaliteediga vilju ka kastmiseta.

5.2.   Toote eripära:

Kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” iseloomulikud omadused on suuremõõduline vili, viljakesta intensiivne ja erk värvus, peen aroom ja väga magus maitse. Kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” magus maitse ja suurus on iseloomulik sellele geograafilisele piirkonnale ja eristab teda Sitsiilia teiste tootmispiirkondade viljadest.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” iseloomulikud omadused, eelkõige vilja suurus, viljakesta intensiivne värvus, viljaliha õrn aroom arenevad tänu tootmispiirkonda iseloomustava keskkonna- ja inimteguri suurepärasele koostoimele.

Paiga eriomadused on kõrgus ja geomorfoloogiline asend, mis tagab eriliselt intensiivse ja kvaliteetse päikesevalguse, viljakesta kuivus- ja niiskusperioodi ning ööpäevase temperatuurikõikumise eelkõige vilja valmimise ajal. Piirkond, mida iseloomustavad laugjad nõlvad ja väikesed orud, asub rannikust eemal ja talved on seal pehmemad. Orgude ida- ja läänepoolne külg on avatud, mistõttu pinnas saab rohkelt päikesevalgust ja idatuuli, mis tagab pehme kliima eelkõige suvel ja sügisel viljade küpsemise ajal. Suvel ja sügisel, ka päeva kõige palavamatel tundidel, jahutab ennelõunal korrapäraselt sooja õhku lääne- ja loodetuul, mis kunagi ei lase temperatuuril liiga kõrgele tõusta.

Ülalkirjeldatud füüsikalised nähtused tagavad päikesevalguse koosmõjul antotsüaniini tekke ja arengu, mis annab viigikaktuse viljakestale ja viljalihale värvuse.

Lisaks eelnevale võimaldab kasvatusala kõrgus merepinnast ning kohalike maaharijate oskuslik toimetulek niiske pinnase veevajadustega toota piirkonnas kaktusvilju, millel on suurem kaal ja suhkrusisaldus, kui madalamatel aladel kasvanud viljadel. Selle piirkonna pinnas suudab väga hästi hoida niiskust pikema aja jooksul, mistõttu pinnas on pidevalt niiske ning taim kasvab parimates võimalikes tingimustes stressi- ja piirangutevabalt.

Kõik nimetatud tegurid koos annavad kaktusviljale „Ficodindia di San Cono” ainulaadse kvaliteedi. Need erilised tegurid, kohalike elanike maaharimisoskus ja keskkonnakaitse ning ühiskondliku tootmise traditsioonide rakendamine (sealhulgas kaktusvilja viljelustehnikale truuks jäämine, mis eeldab orgude ja mägede heaperemehelikku kasutamist) annavad kaktusviljale „Ficodindia di San Cono” omadused, mis on leidnud tunnustamist teaduslik-tehnilises kirjanduses ning tõstnud vilja tarbimisväärtust. Tootmispiirkonnas kindlalt juurdunud elanikkond koos oma traditsioonidele tuginevate kogemuste ja viljelusoskustega, mida on põlvest põlve edasi antud, püüdes kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” kasvatuse meetodeid pidevalt edasi arendada, on muutnud aegade jooksul kaktusviljakasvatuse kogu piirkonna jaoks väga tähtsaks tegevusharuks, millel on oma kindel väärtus nii ajaloolise traditsioonina, kultuurilise pärandina kui ka inimeste sissetulekuallikana.

Kindel tõend selle kohta on traditsiooniline Sagra del Ficondia, mida tänavu peetakse 25. korda. Need iga-aastased kaktusviljale pühendatud kokkusaamised hõlmavad endas kultuuri, traditsioone, turustamist ning teaduslik-tehnilisi uuendusi. Selline tulemus on saadud tänu tootmispiirkonna elanike igakülgsele, nii kultuurilisele, tööalasele, kui ka majanduslikule pühendumisele kaktusvilja „Ficodindia di San Cono” tootmisel, mis on loonud tugeva sideme toodangu ja keskkonna vahel ning aastate jooksul ka tundesideme piirkonna elanike ja seal kasvavate viljade vahel. Kohalikud elanikud, kes on jäänud truuks traditsioonilistele viljelusmeetoditele, oskavad tänu suurele kogemusele kindlaks määrata parima koristusaja. Liiga varane koristus halvendab suhkru kvaliteeti ning annab viljale ebameeldiva tüüpilise kladoodi maitse, liiga hiline koristus halvendab aga marja organoleptilisi omadusi, andes talle ebameeldiva räästunud maitse. Õigel ajal koristatud saagil, kui viljakest alles hakkab värvitooni võtma, mis on küpsusastme parim näitaja, on suurepärane lõhn ja maitse. Kaktusvilja kasvatamisel on pikk ajalugu. Kui prantslane De Gasparin 1840ndal aastal külastas Sitsiiliat, kirjeldas ta kaktusvilja järgmiselt: „see on kui taevamanna ja jumala kingitus Sitsiiliale, nagu banaan ekvaatorilähistele maadele või leivapuu Vaikse ookeani saartele...”. Kaktusvilja lõplik edu ja intensiivse viljeluse algus ulatub 20. sajandi 60ndate aastate keskpaika. Alates sellest on selgelt esile kerkinud San Cono piirkond, mis asub kolme suure keskuse Enna, Caltagirone ja Caltanissetta vahel, olles praegu kõige tähtsam spetsialiseerunud tootmispiirkond, mida valdkonna asjatundjad peavad kaktusvilja tootmise pealinnaks Itaalias.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Ficodindia di San Cono” tunnustamise ettepaneku 10. augusti 2007. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 185.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it ), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 26.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 150/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„DANABLU”

EÜ nr: DK-PGI-0217-0328-21.02.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

3.1.1.   „Danablu” 60+ veesisaldus

Selleks et „Danablu” 60+ tootmismeetodiga oleks paremini tagatud sellise juustu tootmine, mis on üldiselt pehme, lõigatav ja määritav ning servades mõnevõrra kõvem ja madalam, vähendatakse kuivaine miinimumsisaldust 58 %-lt (maksimaalne veesisaldus 42 %) 56 %-le (maksimaalne veesisaldus 44 %).

On ilmnenud, et teatavates juustukodades toodetakse juustu „Danablu” 60+ KGT spetsifikaadis nõutud veesisaldusest väiksema veesisaldusega, et vältida piirmäära 42 % ületamist. See võib tähendada, et „Danablu” 60+ on ettenähtust veidi kõvem ega ole nii kreemjas kui peaks. Seetõttu uuris tootjate liit kolme aasta vältel, kuidas kuivaine- ja veesisaldus mõjutab tootele antud üldhinnangut. Tehniline komitee analüüsis „Danablu” 60+ veesisalduse seost juustule konsistentsi, lõhna ja maitse eest antud hindepunktidega ning selle üldhinnanguga, lähtudes ettevõtte Steins Laboratorium A/S tehtud standardtestidest „Danablu” 60+ kohta. Tulemuste lähemal analüüsimisel selgus, et kvaliteetset „Danablu” 60+ juustu on võimalik toota veesisaldusega üle 42 % ning seades maksimaalseks veesisalduseks 44 % välditakse olukorda, kus teatavates juustukodades toodetakse piirmäära 42 % ületamise vältimiseks tootespetsifikaadis nõutust kõvemat ja vähem kreemjamat „Danablu” 60+ juustu.

3.1.2.   „Danablu” kaalupiirang

Tootmise optimeerimiseks ja tarbetute jäätmete vältimiseks soovib tootjate liit asendada lameda silindrikujulise „Danablu” praeguse kaalupiirangu (2,75–3,25 kg) soovitusliku kaaluga (ligikaudu 3 kg). See tehnilistel põhjustel tehtav muudatus ei mõjuta „Danablu” kvaliteeti. Praeguses suuruses lameda silindrikujulise „Danablu” tükeldamisel tekib palju jäätmeid. Suuruse muutmisega väheneb jäätmete hulk, kui juustu lõigatakse õigesti ja tänapäevastel meetoditel.

3.1.3.   Märgistus

Muudatusega nähakse ette, et märgistusele võib lisada nimetuse „Danish Blue Cheese” või selle tõlke kõigis ametlikes keeleversioonides, kuna „Danish Blue Cheese” ja „Danablu” on registreeritud kaubamärgid. Kõigis ametlikes keeleversioonides on alati kasutatud nimetust „Danish Blue Cheese” ja turgudel tähistab seda asjaomases riigis kasutatav tõlge.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„DANABLU”

EÜ nr: DK-PGI-0217-0328-21.02.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Danablu”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Taani

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Täis- või kõrgrasvane, poolkõva kuni pehme, sinihallitusbakteritega laagerdatud, Taani lehmapiimast toodetud sinihallitusjuust.

| | Koostis







  „Danablu” 50+ | : | minimaalne rasvasisaldus kuivaines 50 %, minimaalne kuivainesisaldus 52 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| „Danablu” 60+ | : | minimaalne rasvasisaldus kuivaines 60 %, minimaalne kuivainesisaldus 56 %. |

Koostis

„Danablu” 50+

:

minimaalne rasvasisaldus kuivaines 50 %, minimaalne kuivainesisaldus 52 %;

„Danablu” 60+

:

minimaalne rasvasisaldus kuivaines 60 %, minimaalne kuivainesisaldus 56 %.

| | Kuju ja kaal (terve juust)






  — | Lame ja silindrikujuline, diameeter ligikaudu 20 cm, kaal ligikaudu 3 kg; |
| --- | --- | --- |

Kuju ja kaal (terve juust)

—

Lame ja silindrikujuline, diameeter ligikaudu 20 cm, kaal ligikaudu 3 kg;

| — | ristkülikukujuline, pikkus ligikaudu 30 cm, laius ligikaudu 12 cm, kaal ligikaudu 4 kg. |
| --- | --- |

—

ristkülikukujuline, pikkus ligikaudu 30 cm, laius ligikaudu 12 cm, kaal ligikaudu 4 kg.

| | Pind
  Värvuselt valge kuni helekollakas või kahvatupruun, puudub märgatav äige- või hallituskiht. Võib olla keskelt veidi sisselangenud. Lubatud on nähtavad torkeaugud. Ilma vaha- või plastkatteta. |
| --- | --- |

Pind

Värvuselt valge kuni helekollakas või kahvatupruun, puudub märgatav äige- või hallituskiht. Võib olla keskelt veidi sisselangenud. Lubatud on nähtavad torkeaugud. Ilma vaha- või plastkatteta.

| | Koorik
  Koorikut ei ole, kuid välispind on tihke ja kõvavõitu. Lubatud on nähtavad torkeaugud. Pealis- ja küljepind peab olema terve, ühtlane ja korrapärane. |
| --- | --- |

Koorik

Koorikut ei ole, kuid välispind on tihke ja kõvavõitu. Lubatud on nähtavad torkeaugud. Pealis- ja küljepind peab olema terve, ühtlane ja korrapärane.

| | Värvus
  Valge kuni helekollakas, ei ole halli karva ega liiga hallitusene, juustus on torke- ja muude aukude ning lõhede kaudu ühtlaselt marmorimustrina läbi põimunud sinakasroheline hallitus. Juustu äärtes võib hallitust olla vähem. Torkeaukudel ei tohi olla äigekihti ega võõrhallitust. |
| --- | --- |

Värvus

Valge kuni helekollakas, ei ole halli karva ega liiga hallitusene, juustus on torke- ja muude aukude ning lõhede kaudu ühtlaselt marmorimustrina läbi põimunud sinakasroheline hallitus. Juustu äärtes võib hallitust olla vähem. Torkeaukudel ei tohi olla äigekihti ega võõrhallitust.

| | Struktuur
  Ühtlaselt jaotunud avad, lõhed (kalgendiavad) ja torkeaugud. Juustumass võib olla äärtes tihedam. Kääritusest tekkinud auke ei ole. |
| --- | --- |

Struktuur

Ühtlaselt jaotunud avad, lõhed (kalgendiavad) ja torkeaugud. Juustumass võib olla äärtes tihedam. Kääritusest tekkinud auke ei ole.

| | Tekstuur
  Kergesti murtav, kuid mitte pude, üldiselt pehme, lõigatav ja määritav ning servades mõnevõrra kõvem ja madalam juust. |
| --- | --- |

Tekstuur

Kergesti murtav, kuid mitte pude, üldiselt pehme, lõigatav ja määritav ning servades mõnevõrra kõvem ja madalam juust.

| | Lõhn ja maitse
  Puhas, pikantne maitse, milles annab kindlalt tooni puhas sinihallituskiht. Maitse võib olla terav ning veidi soolane ja hapukas, isegi mõrkjas. |
| --- | --- |

Lõhn ja maitse

Puhas, pikantne maitse, milles annab kindlalt tooni puhas sinihallituskiht. Maitse võib olla terav ning veidi soolane ja hapukas, isegi mõrkjas.

| | Laagerdumine
  Vähemalt viis nädalat |
| --- | --- |

Laagerdumine

Vähemalt viis nädalat

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„Danablu” juustu valmistatakse üksnes määratletud geograafilises piirkonnas toodetud piimast.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Puuduvad erinõuded sööda kvaliteedi ja päritolu kohta.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu tootmine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Puuduvad erinõuded viilutamise, riivimise ja pakendamise kohta.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

„Danablu” (50+ või 60+)

Lisada võib nimetuse „Danish Blue Cheese” või selle tõlke kõigis ametlikes keeleversioonides.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Taani

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Algretsepti kohaselt valmistatakse juustu „Danablu” üksnes Taani lehmadelt saadud piimast.

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Danablu” tootmise oluline osa, mille tõttu tohib seda juustu valmistada vaid Taanis, on Taani juustutootjate aegade jooksul kogutud oskused ja teadmised. Tänu neile ainulaadsetele oskustele tagatakse „Danablu” traditsioonilised omadused.

5.2.   Toote eripära:

„Danablu” on täis- või kõrgrasvane, poolkõva kuni pehme, sinihallitusbakteritega laagerdatud, Taani lehmapiimast toodetud sinihallitusjuust. Piim on homogeniseeritud ja termiseeritud/pastöriseeritud, mis annab juustule terava, pikantse maitse ja lõigatava, kergelt mureda tekstuuri. Teiste sinihallitusjuustudega võrreldes on „Danablu” juustul tugevam maitse. Koorik on valge ja sellel ei ole nähtavat hallitust ega muid mikroorganisme.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

„Danablu” juustu tuntakse nii ELis kui ka sellest väljaspool Taani toorainetest valmistatava Taani tootena. See maine on saavutatud tänu seadusandlikele algatustele ja tootjate tublile tööle 60 aasta vältel, mis on aidanud tagada toote traditsioonilised ja erilised omadused.

Ajalugu

Teise Maailmasõja ajal patentis üks Ameerika ülikool juustu valmistamiseks kasutatava piima homogeniseerimise ja üritas nõuda tasu homogeniseeritud piimast toodetud Taani juustude eest. See neil ei õnnestunud, sest tõestati, et meetodi võttis Taanis juba 20 aastat varem kasutusele Marius Boel. Juustuvalmistamine pakkus talle ilmselt huvi juba poisieas, kui ta kodutalus Salligis, kus toodeti võid ja juustu, tegi mitu põnevat katsetust sinihallituskultuuridega. Ta pani tähele, et juust läks mõnikord hallitama ja puhtast uudishimust ta maitses seda. Tuli välja, et juustul oli Marius Boeli ennast tsiteerides „eriline pikantne maitse”. Ta võttis juustust veidi hallitust ja kasvatas seda leival. Seejärel kuivatas ja purustas ta leiva ning lisas selle värskesse kalgendisse. Nii lõi ta „Danablu” juustu valmistamise aluse.

1927. aastal eksperimenteeris Marius Boel juustu valmistamisega homogeniseeritud piimast, mida ta sai ühest Odense talust. Idee sai ta 9 % rasvasisaldusega kohvikreemist, mis tänu homogeniseerimisele oli ikkagi kreemjas, vaatamata suhteliselt väikesele rasvasisaldusele. Katsetuste tulemusel paranes juustu kvaliteet märgatavalt – ta muutus rammusamaks ja valgemaks, sai pikantsema maitse ning paranes veeimavus. Pärast seda muutus juustu valmistamiseks kasutatava piima homogeniseerimine sedalaadi juustu valmistavates juustukodades kiiresti üldlevinud tavaks. Samamoodi levis Taani juustukodades 1930ndatel aastatel tava juustu valmistamiseks kasutatavat piima madalal temperatuuril pastöriseerida.

Eri asjaoludel suurenes 1930ndatel aastatel nõudlus Taani sinihallitusjuustu järele järsult ja tootjaid tekkis juurde. Kvaliteedi tagamiseks alustati läbirääkimisi Taani riigikontrolli peainspektori Lohsega, et hakata korrapäraselt kontrollima ekspordiks mõeldud juustu. Läbirääkimiste tulemusel otsustati kõigepealt luua tootjate liit, kus arutataks kontrollisüsteemi üksikasju. Nii korraldatigi 23. juunil 1934 koosolek, mille käigus tootjate liit loodi.

Liidu loomisega samal päeval otsustati koos peainspektori Lohsega kutsuda juustutootjad 16. juulil 1934 Odensesse, et juuste esimest korda hinnata. Kolme katsehindamise järel koostati kriteeriumid, et hinnata koorikut, struktuuri, värvust, lõhna ja maitset ning juustu üldist ekspordisobivust. Septembris 1934 alustas tootjate liit läbirääkimisi põllumajandusministeeriumi ja riigikontrolliga, et kehtestada eeskirjad juustu omaduste kohta ja juustu ekspordiks toota võivate juustukodade heakskiitmise kohta. Läbirääkimiste tulemusel kehtestas põllumajandusministeerium eeskirjad Roquefort-tüüpi juustude hindamiseks riiklikul juustuhindamisel. Eeskirjad jõustusid 1. jaanuaril 1936.

Juustu nimi „Danablu” kehtestati ametlikult põllumajandusministeeriumi 13. märtsi 1952. aasta määrusega nr 80 Taani juustude nimede kohta. 16. juunil 1958 kehtestati õigusakt nr 214 kõnealuse juustu tootmise, müügi jne kohta. Aktis on sätestatud tootmise ja kontrolli suunised. Nimetatud õigusakt asendati 1963. ja 1969. aastal määrustega, milles sätestati juustu omadused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Varespecifikation_DANABLU_September%20201_2.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---