# Jurnalul Oficial L 102/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 102 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6123 aprilie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 102

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6123 aprilie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/613 al Comisiei din 20 aprilie 2018 de aprobare a PHMB (1415; 4.7) ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 2 și 4 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/614 al Comisiei din 20 aprilie 2018 de aprobare a azoxistrobinului ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10 (
  1
  ) | 5 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2018/615 a Consiliului din 16 aprilie 2018 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Banque de France | 9 |
| | * | Decizia (UE) 2018/616 a Consiliului din 17 aprilie 2018 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE | 11 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/617 a Comisiei din 19 aprilie 2018 de autorizare a Portugaliei să acorde o aprobare pentru a deroga de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2018) 2183] | 14 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/618 a Comisiei din 19 aprilie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2012/535/UE în ceea ce privește măsurile de prevenire a răspândirii în Uniune a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner și Buhrer) Nickle et al. (nematodul lemnului de pin)
  [notificată cu numărul C(2018) 2227] | 17 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/619 a Comisiei din 20 aprilie 2018 de neaprobare a PHMB (1415; 4.7) ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 5 și 6 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/620 a Comisiei din 20 aprilie 2018 privind specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 23 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/621 a Comisiei din 20 aprilie 2018 privind specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 56 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/622 a Comisiei din 20 aprilie 2018 de neaprobare a clorofenului ca substanță activă existentă, destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 3 (
  1
  ) | 80 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/623 a Comisiei din 20 aprilie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 2481]

   (
  1
  ) | 81 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2018/624 a Comisiei din 20 aprilie 2018 privind accesul transfrontalier pe piață pentru subfurnizorii și IMM-urile din sectorul apărării | 87 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/613 al Comisiei din 20 aprilie 2018 de aprobare a PHMB (1415; 4.7) ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 2 și 4 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/614 al Comisiei din 20 aprilie 2018 de aprobare a azoxistrobinului ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10 (
  1
  )

1

5

DECIZII

*

Decizia (UE) 2018/615 a Consiliului din 16 aprilie 2018 de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Banque de France

9

*

Decizia (UE) 2018/616 a Consiliului din 17 aprilie 2018 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE

11

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/617 a Comisiei din 19 aprilie 2018 de autorizare a Portugaliei să acorde o aprobare pentru a deroga de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2018) 2183]

[notificată cu numărul C(2018) 2183]

14

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/618 a Comisiei din 19 aprilie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2012/535/UE în ceea ce privește măsurile de prevenire a răspândirii în Uniune a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner și Buhrer) Nickle et al. (nematodul lemnului de pin)
  [notificată cu numărul C(2018) 2227]

Bursaphelenchus xylophilus

[notificată cu numărul C(2018) 2227]

17

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/619 a Comisiei din 20 aprilie 2018 de neaprobare a PHMB (1415; 4.7) ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 5 și 6 (
  1
  )

1

21

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/620 a Comisiei din 20 aprilie 2018 privind specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

23

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/621 a Comisiei din 20 aprilie 2018 privind specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

56

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/622 a Comisiei din 20 aprilie 2018 de neaprobare a clorofenului ca substanță activă existentă, destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 3 (
  1
  )

1

80

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/623 a Comisiei din 20 aprilie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 2481]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 2481]

1

81

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2018/624 a Comisiei din 20 aprilie 2018 privind accesul transfrontalier pe piață pentru subfurnizorii și IMM-urile din sectorul apărării

87

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 652/2012 al Comisiei din 13 iulie 2012 de rectificare a Regulamentului (CE) nr. 543/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre ( JO L 190, 19.7.2012 ) | 95 |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/286 al Consiliului din 26 februarie 2018 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2017/1509 privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene ( JO L 55, 27.2.2018 ) | 96 |
| | * | Rectificare la Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE ( JO L 337, 23.12.2015 ) | 97 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2018/589 al Comisiei din 18 aprilie 2018 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește metanolul ( JO L 99, 19.4.2018 ) | 99 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 652/2012 al Comisiei din 13 iulie 2012 de rectificare a Regulamentului (CE) nr. 543/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre ( JO L 190, 19.7.2012 )

( JO L 190, 19.7.2012 )

95

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/286 al Consiliului din 26 februarie 2018 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2017/1509 privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene ( JO L 55, 27.2.2018 )

( JO L 55, 27.2.2018 )

96

*

Rectificare la Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE ( JO L 337, 23.12.2015 )

( JO L 337, 23.12.2015 )

97

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2018/589 al Comisiei din 18 aprilie 2018 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește metanolul ( JO L 99, 19.4.2018 )

( JO L 99, 19.4.2018 )

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/613 AL COMISIEI

din 20 aprilie 2018

de aprobare a PHMB (1415; 4.7) ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 2 și 4

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 89 alineatul (1) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă a substanțelor active existente care urmează să fie evaluate în vederea unei eventuale aprobări pentru utilizare în produse biocide. Această listă include substanța PHMB (1415; 4.7). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă a substanțelor active existente care urmează să fie evaluate în vederea unei eventuale aprobări pentru utilizare în produse biocide. Această listă include substanța PHMB (1415; 4.7).

| (2) | PHMB (1415; 4.7) a fost evaluat în vederea utilizării în produse din tipul de produs 2 (dezinfectante și algicide care nu sunt destinate aplicării directe la oameni sau animale) și din tipul de produs 4 (dezinfectanți pentru suprafețele în contact cu produsele alimentare sau hrana pentru animale), astfel cum sunt descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

PHMB (1415; 4.7) a fost evaluat în vederea utilizării în produse din tipul de produs 2 (dezinfectante și algicide care nu sunt destinate aplicării directe la oameni sau animale) și din tipul de produs 4 (dezinfectanți pentru suprafețele în contact cu produsele alimentare sau hrana pentru animale), astfel cum sunt descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (3) | Franța a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a prezentat rapoartele de evaluare împreună cu recomandările sale la 13 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(3)

Franța a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a prezentat rapoartele de evaluare împreună cu recomandările sale la 13 decembrie 2016.

| (4) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizele Agenției Europene pentru Produse Chimice au fost formulate la 4 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținându-se seama de concluziile autorității competente responsabile cu evaluarea. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizele Agenției Europene pentru Produse Chimice au fost formulate la 4 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținându-se seama de concluziile autorității competente responsabile cu evaluarea.

| (5) | Potrivit respectivelor avize, este de așteptat ca produsele biocide din tipurile de produs 2 și 4 și care conțin PHMB (1415; 4.7) să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții privind utilizarea lor. |
| --- | --- |

(5)

Potrivit respectivelor avize, este de așteptat ca produsele biocide din tipurile de produs 2 și 4 și care conțin PHMB (1415; 4.7) să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții privind utilizarea lor.

| (6) | Prin urmare, este adecvat să se aprobe utilizarea PHMB (1415; 4.7) în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 2 și 4, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este adecvat să se aprobe utilizarea PHMB (1415; 4.7) în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 2 și 4, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții.

| (7) | Potrivit concluziilor avizelor, substanța PHMB (1415; 4.7) îndeplinește criteriile pentru a fi identificată ca substanță foarte persistentă (vP) și toxică (T) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Prin urmare, substanța PHMB (1415; 4.7) îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și ar trebui să fie considerată susceptibilă de înlocuire. |
| --- | --- |

(7)

Potrivit concluziilor avizelor, substanța PHMB (1415; 4.7) îndeplinește criteriile pentru a fi identificată ca substanță foarte persistentă (vP) și toxică (T) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Prin urmare, substanța PHMB (1415; 4.7) îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și ar trebui să fie considerată susceptibilă de înlocuire.

| (8) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat, aprobarea unei substanțe active susceptibile de înlocuire se efectuează pentru o perioadă de maximum 7 ani. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat, aprobarea unei substanțe active susceptibile de înlocuire se efectuează pentru o perioadă de maximum 7 ani.

| (9) | În ceea ce privește utilizarea în tipul de produs 4, evaluarea nu a abordat încorporarea produselor biocide care conțin PHMB (1415; 4.7) în materialele și obiectele destinate să vină în contact, direct sau indirect, cu produsele alimentare în sensul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Pentru astfel de materiale poate fi necesară stabilirea unor limite specifice privind migrarea în alimente, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004. Prin urmare, aprobarea nu ar trebui să includă această utilizare, cu excepția cazului în care Comisia a stabilit astfel de limite sau s-a stabilit în temeiul regulamentului respectiv că astfel de limite nu sunt necesare. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește utilizarea în tipul de produs 4, evaluarea nu a abordat încorporarea produselor biocide care conțin PHMB (1415; 4.7) în materialele și obiectele destinate să vină în contact, direct sau indirect, cu produsele alimentare în sensul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4). Pentru astfel de materiale poate fi necesară stabilirea unor limite specifice privind migrarea în alimente, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004. Prin urmare, aprobarea nu ar trebui să includă această utilizare, cu excepția cazului în care Comisia a stabilit astfel de limite sau s-a stabilit în temeiul regulamentului respectiv că astfel de limite nu sunt necesare.

| (10) | Întrucât substanța PHMB (1415; 4.7) îndeplinește criteriile pentru a fi considerată foarte persistentă (vP) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, articolele tratate care au fost tratate cu sau care conțin PHMB (1415; 4.7) ar trebui să fie etichetate în mod corespunzător atunci când sunt introduse pe piață. |
| --- | --- |

(10)

Întrucât substanța PHMB (1415; 4.7) îndeplinește criteriile pentru a fi considerată foarte persistentă (vP) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, articolele tratate care au fost tratate cu sau care conțin PHMB (1415; 4.7) ar trebui să fie etichetate în mod corespunzător atunci când sunt introduse pe piață.

| (11) | Ar trebui să se permită trecerea unei perioade de timp rezonabile până la aprobarea unei substanțe active, pentru a permite părților interesate să se pregătească în vederea îndeplinirii noilor cerințe. |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui să se permită trecerea unei perioade de timp rezonabile până la aprobarea unei substanțe active, pentru a permite părților interesate să se pregătească în vederea îndeplinirii noilor cerințe.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

PHMB (1415; 4.7) se aprobă pentru a fi utilizat ca substanță activă în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 2 și 4, sub rezerva respectării specificațiilor și a condițiilor prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind materialele și obiectele destinate să vină în contact cu produsele alimentare și de abrogare a Directivelor 80/590/CEE și 89/109/CEE (JO L 338, 13.11.2004, p. 4).

4

---

ANEXĂ

| Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Gradul minim de puritate a substanței active (1) | Data aprobării | Data de expirare a aprobării | Tip de produs | Condiții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PHMB (1415; 4.7) [hidroclorură de polihexametilen biguanidă cu o masă moleculară medie numerică (Mn) de 1415 și o polidispersie medie (PDI) de 4.7] | Denumire IUPAC:
  CoPoli(bisiminoimidocarbonil, hidroclorură de hexametilen), (iminoimidocarbonil, hidroclorură de hexametilen)
  Nr. CE: nu este disponibil
  Nr. CAS: 32289-58-0 și 1802181-67-4 | 943 g/kg (specificație calculată pe bază de greutate uscată).
  Substanța activă, astfel cum este rezultată din procesul de fabricație, este o soluție apoasă de 20 % G/G de PHMB (1415; 4.7) | 1 noiembrie 2019 | 31 octombrie 2026 | 2 | PHMB (1415; 4.7) este considerată susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
  Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:






  1. | Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă. |

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Gradul minim de puritate a substanței active (1)

Data aprobării

Data de expirare a aprobării

Tip de produs

Condiții specifice

PHMB (1415; 4.7) [hidroclorură de polihexametilen biguanidă cu o masă moleculară medie numerică (Mn) de 1415 și o polidispersie medie (PDI) de 4.7]

Denumire IUPAC:

CoPoli(bisiminoimidocarbonil, hidroclorură de hexametilen), (iminoimidocarbonil, hidroclorură de hexametilen)

Nr. CE: nu este disponibil

Nr. CAS: 32289-58-0 și 1802181-67-4

943 g/kg (specificație calculată pe bază de greutate uscată).

Substanța activă, astfel cum este rezultată din procesul de fabricație, este o soluție apoasă de 20 % G/G de PHMB (1415; 4.7)

1 noiembrie 2019

31 octombrie 2026

2

PHMB (1415; 4.7) este considerată susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:

1.

Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.

| 2. | Având în vedere riscurile identificate pentru utilizările evaluate, în cadrul evaluării produsului se acordă o atenție deosebită:






  (a) | utilizatorilor profesionali; |
| --- | --- | --- |

2.

Având în vedere riscurile identificate pentru utilizările evaluate, în cadrul evaluării produsului se acordă o atenție deosebită:

(a)

utilizatorilor profesionali;

| (b) | utilizatorilor neprofesionali; |
| --- | --- |

(b)

utilizatorilor neprofesionali;

| (c) | expunerii secundare a publicului larg și a copiilor de vârstă mică; |
| --- | --- |

(c)

expunerii secundare a publicului larg și a copiilor de vârstă mică;

| (d) | mediului: apelor de suprafață, sedimentelor și solului. |
| --- | --- |

(d)

mediului: apelor de suprafață, sedimentelor și solului.

Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:

Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține PHMB (1415; 4.7) se asigură că eticheta acestui articol tratat oferă informațiile enumerate la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012

4

PHMB (1415; 4.7) este considerată susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:

| 1. | Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă. |
| --- | --- |

1.

Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.

| 2. | Având în vedere riscurile identificate pentru utilizările evaluate, în cadrul evaluării produsului se acordă o atenție deosebită:






  (a) | utilizatorilor profesionali; |
| --- | --- | --- |

2.

Având în vedere riscurile identificate pentru utilizările evaluate, în cadrul evaluării produsului se acordă o atenție deosebită:

(a)

utilizatorilor profesionali;

| (b) | utilizatorilor neprofesionali; |
| --- | --- |

(b)

utilizatorilor neprofesionali;

| (c) | expunerii secundare a publicului larg; |
| --- | --- |

(c)

expunerii secundare a publicului larg;

| (d) | mediului: apelor de suprafață, sedimentelor și solului. |
| --- | --- |

(d)

mediului: apelor de suprafață, sedimentelor și solului.

| 3. | Pentru produsele care pot lăsa reziduuri în alimente sau în hrana pentru animale, se verifică necesitatea de a stabili noi limite maxime pentru reziduuri (LMR) sau de a le modifica pe cele existente, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau cu Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), și se iau orice măsuri adecvate de atenuare a riscurilor pentru a se garanta că LMR aplicabile nu sunt depășite. |
| --- | --- |

3.

Pentru produsele care pot lăsa reziduuri în alimente sau în hrana pentru animale, se verifică necesitatea de a stabili noi limite maxime pentru reziduuri (LMR) sau de a le modifica pe cele existente, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2) sau cu Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), și se iau orice măsuri adecvate de atenuare a riscurilor pentru a se garanta că LMR aplicabile nu sunt depășite.

| 4. | Produsele nu se încorporează în materialele și obiectele destinate să vină în contact cu alimentele în sensul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004, cu excepția cazului în care Comisia a stabilit limite specifice privind migrarea PHMB (1415; 4.7) în alimente sau s-a stabilit, în temeiul regulamentului respectiv, că astfel de limite nu sunt necesare.
  Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:
  Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține PHMB (1415; 4.7) se asigură că eticheta acestui articol tratat oferă informațiile enumerate la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 |
| --- | --- |

4.

Produsele nu se încorporează în materialele și obiectele destinate să vină în contact cu alimentele în sensul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1935/2004, cu excepția cazului în care Comisia a stabilit limite specifice privind migrarea PHMB (1415; 4.7) în alimente sau s-a stabilit, în temeiul regulamentului respectiv, că astfel de limite nu sunt necesare.

Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:

Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține PHMB (1415; 4.7) se asigură că eticheta acestui articol tratat oferă informațiile enumerate la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012

---

(1)  Puritatea indicată în această coloană a fost gradul minim de puritate a substanței active evaluate. Substanța activă din produsul introdus pe piață poate avea o puritate egală sau diferită dacă s-a demonstrat că este echivalentă din punct de vedere tehnic cu substanța activă evaluată.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/614 AL COMISIEI

din 20 aprilie 2018

de aprobare a azoxistrobinului ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regatul Unit a primit, la 13 aprilie 2014, o cerere de aprobare a substanței active azoxistrobin pentru utilizare în produsele biocide aparținând următoarelor tipuri: tipul de produs 7 – conservanți pentru pelicule, tipul de produs 9 – conservanți pentru fibre, piele, cauciuc și materiale polimerizate și tipul de produs 10 – conservanți pentru materiale de construcție, astfel cum au fost descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Regatul Unit a primit, la 13 aprilie 2014, o cerere de aprobare a substanței active azoxistrobin pentru utilizare în produsele biocide aparținând următoarelor tipuri: tipul de produs 7 – conservanți pentru pelicule, tipul de produs 9 – conservanți pentru fibre, piele, cauciuc și materiale polimerizate și tipul de produs 10 – conservanți pentru materiale de construcție, astfel cum au fost descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (2) | Regatul Unit a prezentat raportul de evaluare, însoțit de recomandările sale, la 1 decembrie 2016, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Regatul Unit a prezentat raportul de evaluare, însoțit de recomandările sale, la 1 decembrie 2016, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (3) | Avizele Agenției Europene pentru Produse Chimice au fost formulate la 3 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare. |
| --- | --- |

(3)

Avizele Agenției Europene pentru Produse Chimice au fost formulate la 3 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare.

| (4) | Potrivit respectivelor avize, este de așteptat ca produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10, care conțin azoxistrobin, să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții privind utilizarea lor. |
| --- | --- |

(4)

Potrivit respectivelor avize, este de așteptat ca produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10, care conțin azoxistrobin, să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții privind utilizarea lor.

| (5) | Prin urmare, este adecvat să se aprobe utilizarea azoxistrobinului în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, este adecvat să se aprobe utilizarea azoxistrobinului în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții.

| (6) | Avizele concluzionează că azoxistrobinul îndeplinește criteriile pentru a fi considerat ca fiind o substanță foarte persistentă (vP) și toxică (T) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Prin urmare, azoxistrobinul îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și ar trebui să fie susceptibil de înlocuire. |
| --- | --- |

(6)

Avizele concluzionează că azoxistrobinul îndeplinește criteriile pentru a fi considerat ca fiind o substanță foarte persistentă (vP) și toxică (T) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Prin urmare, azoxistrobinul îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și ar trebui să fie susceptibil de înlocuire.

| (7) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat, aprobarea unei substanțe active susceptibile de înlocuire se efectuează pentru o perioadă de maximum 7 ani. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat, aprobarea unei substanțe active susceptibile de înlocuire se efectuează pentru o perioadă de maximum 7 ani.

| (8) | Întrucât azoxistrobinul îndeplinește criteriile pentru a fi considerat ca fiind foarte persistent (vP) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, articolele tratate care au fost tratate cu sau care conțin azoxistrobin ar trebui să fie etichetate în mod corespunzător atunci când sunt introduse pe piață. |
| --- | --- |

(8)

Întrucât azoxistrobinul îndeplinește criteriile pentru a fi considerat ca fiind foarte persistent (vP) în conformitate cu anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, articolele tratate care au fost tratate cu sau care conțin azoxistrobin ar trebui să fie etichetate în mod corespunzător atunci când sunt introduse pe piață.

| (9) | Ar trebui să se permită trecerea unei perioade de timp rezonabile până la aprobarea unei substanțe active, pentru a permite părților interesate să se pregătească în vederea îndeplinirii noilor cerințe. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui să se permită trecerea unei perioade de timp rezonabile până la aprobarea unei substanțe active, pentru a permite părților interesate să se pregătească în vederea îndeplinirii noilor cerințe.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Azoxistrobinul se aprobă pentru a fi utilizat ca substanță activă în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 7, 9 și 10, sub rezerva respectării specificațiilor și a îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Gradul minim de puritate a substanței active (1) | Data aprobării | Data de expirare a aprobării | Tip de produs | Condiții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Azoxistrobin | Denumire IUPAC:
  Metil(E)-2-{2[6-(2-cianofenoxi)pirimidin-4-iloxi]fenil}-3-metoxiacrilat
  Nr. CE: nu este disponibil
  Nr. CAS: 131860-33-8 | 965 g/kg | 1 noiembrie 2018 | 31 octombrie 2025 | 7 | Azoxistrobinul este considerat ca fiind o substanță susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
  Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:
  Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.
  Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:
  Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține azoxistrobin se asigură că pe eticheta articolului tratat respectiv figurează informațiile prevăzute la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| 9 | Azoxistrobinul este considerat ca fiind o substanță susceptibilă de înlocuire în conformitate articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
  Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:
  Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.
  Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:
  Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține azoxistrobin se asigură că pe eticheta articolului tratat respectiv figurează informațiile prevăzute la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| 10 | Azoxistrobinul este considerat ca fiind o substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
  Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:
  Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.
  Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:
  Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține azoxistrobin se asigură că pe eticheta articolului tratat respectiv figurează informațiile prevăzute la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Gradul minim de puritate a substanței active (1)

Data aprobării

Data de expirare a aprobării

Tip de produs

Condiții specifice

Azoxistrobin

Denumire IUPAC:

Metil(E)-2-{2[6-(2-cianofenoxi)pirimidin-4-iloxi]fenil}-3-metoxiacrilat

Nr. CE: nu este disponibil

Nr. CAS: 131860-33-8

965 g/kg

1 noiembrie 2018

31 octombrie 2025

7

Azoxistrobinul este considerat ca fiind o substanță susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:

Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.

Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:

Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține azoxistrobin se asigură că pe eticheta articolului tratat respectiv figurează informațiile prevăzute la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

9

Azoxistrobinul este considerat ca fiind o substanță susceptibilă de înlocuire în conformitate articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:

Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.

Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:

Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține azoxistrobin se asigură că pe eticheta articolului tratat respectiv figurează informațiile prevăzute la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

10

Azoxistrobinul este considerat ca fiind o substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

Autorizarea produselor biocide este supusă următoarelor condiții:

Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerilor, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă.

Introducerea pe piață a articolelor tratate este supusă următoarei condiții:

Persoana responsabilă de introducerea pe piață a articolului care a fost tratat cu sau care conține azoxistrobin se asigură că pe eticheta articolului tratat respectiv figurează informațiile prevăzute la articolul 58 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

---

(1)  Puritatea indicată în această coloană a fost gradul minim de puritate a substanței active evaluate. Substanța activă din produsul introdus pe piață poate avea o puritate egală sau diferită dacă s-a demonstrat că este echivalentă din punct de vedere tehnic cu substanța activă evaluată.

---

DECIZII

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/9

---

DECIZIA (UE) 2018/615 A CONSILIULUI

din 16 aprilie 2018

de modificare a Deciziei 1999/70/CE privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale, în ceea ce privește auditorii externi ai Banque de France

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 27.1,

având în vedere Recomandarea din 9 martie 2018 a Băncii Centrale Europene către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banque de France (BCE/2018/9) (1),

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | Conform articolului L.142-2 din Codul monetar și financiar, Consiliul general al Banque de France numește doi auditori statutari pentru a efectua auditul conturilor Banque de France. |
| --- | --- |

(2)

Conform articolului L.142-2 din Codul monetar și financiar, Consiliul general al Banque de France numește doi auditori statutari pentru a efectua auditul conturilor Banque de France.

| (3) | Mandatul auditorilor externi ai Banque de France a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2017. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2018. |
| --- | --- |

(3)

Mandatul auditorilor externi ai Banque de France a încetat după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2017. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2018.

| (4) | Banque de France a selectat Mazars și KPMG S.A. drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2018-2023. |
| --- | --- |

(4)

Banque de France a selectat Mazars și KPMG S.A. drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2018-2023.

| (5) | Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat numirea împreună a Mazars și KPMG S.A. drept auditori externi ai Banque de France pentru exercițiile financiare 2018-2023. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul guvernatorilor BCE a recomandat numirea împreună a Mazars și KPMG S.A. drept auditori externi ai Banque de France pentru exercițiile financiare 2018-2023.

| (6) | În urma recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(6)

În urma recomandării Consiliului guvernatorilor BCE, Decizia 1999/70/CE a Consiliului (2) ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 1 din Decizia 1999/70/CE, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Mazars și KPMG S.A. sunt aprobați drept auditori externi ai Banque de France pentru exercițiile financiare 2018-2023.”

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării acesteia.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează BCE.

Adoptată la Luxemburg, 16 aprilie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  
  JO C 107, 22.3.2018, p. 1.

1

(2)  Decizia 1999/70/CE a Consiliului din 25 ianuarie 1999 privind auditorii externi ai băncilor centrale naționale (JO L 22, 29.1.1999, p. 69).

2

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/11

---

DECIZIA (UE) 2018/616 A CONSILIULUI

din 17 aprilie 2018

privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 91 și 172, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 referitor la normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European (1), în special articolul 1 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul privind Spațiul Economic European (2) (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. |
| --- | --- |

(1)

Acordul privind Spațiul Economic European (2) (denumit în continuare „Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

| (2) | În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE.

| (3) | Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei (3) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei (3) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE.

| (4) | Prin urmare, anexa XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la propunerea de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 17 aprilie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

1

(2)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „aplicații telematice pentru transportul de marfă” al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438).

3

---

PROIECT

DECIZIA NR. .../2018 A COMITETULUI MIXT AL SEE

din ...

de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul privind SEE

COMITETUL MIXT AL SEE,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „aplicații telematice pentru transportul de marfă” al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (1) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „aplicații telematice pentru transportul de marfă” al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (1) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 abrogă Regulamentul (CE) nr. 62/2006 al Comisiei (2), care este încorporat în Acordul privind SEE și care, prin urmare, urmează să fie eliminat din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 abrogă Regulamentul (CE) nr. 62/2006 al Comisiei (2), care este încorporat în Acordul privind SEE și care, prin urmare, urmează să fie eliminat din Acordul privind SEE.

| (3) | Prin urmare, anexa XIII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa XIII la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa XIII la Acordul privind SEE, textul de la punctul 37h [Regulamentul (CE) nr. 62/2006 al Comisiei] se înlocuiește cu următorul text:

„
  32014 R 1305: Regulamentul (UE) nr. 1305/2014 al Comisiei din 11 decembrie 2014 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „aplicații telematice pentru transportul de marfă” al sistemului feroviar din Uniunea Europeană și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 62/2006 (JO L 356, 12.12.2014, p. 438).

În sensul prezentului acord, regulamentul se citește cu următoarea adaptare:

După secțiunea 7.1.4 alineatul (3) din anexă, se adaugă următorul alineat:

| (4) | Autoritatea AELS de Supraveghere are statut de observator în cadrul comitetului director.” |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea AELS de Supraveghere are statut de observator în cadrul comitetului director.”

Articolul 2

Textele Regulamentului (UE) nr. 1305/2014 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la [...], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1), sau la data intrării în vigoare a Deciziei nr. xx/xxxx a Comitetului mixt al SEE din x.xx.xxxx (3) [care încorporează Directiva 2012/34/UE], dacă această dată este ulterioară celei dintâi.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Comitetul mixt al SEE

Președintele

Secretarii Comitetului mixt al SEE

---

(1)  
  JO L 356, 12.12.2014, p. 438.

1

(2)  
  JO L 13, 18.1.2006, p. 1.

2

(*1)  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]

*1

(3)  JO L ...

3

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/14

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/617 A COMISIEI

din 19 aprilie 2018

de autorizare a Portugaliei să acorde o aprobare pentru a deroga de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului

[notificată cu numărul C(2018) 2183]

(Numai textul în limba portugheză este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului din 16 decembrie 1991 privind armonizarea cerințelor tehnice și a procedurilor administrative în domeniul aviației civile (1), în special articolul 8 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Prin scrisoarea din 21 februarie 2017, Portugalia a notificat Comisiei, în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3922/91, intenția sa de a acorda NETJETS – Transportes Aéreos S.A. (denumită în continuare „NETJETS”) o aprobare pentru a deroga de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 21 februarie 2017, Portugalia a notificat Comisiei, în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3922/91, intenția sa de a acorda NETJETS – Transportes Aéreos S.A. (denumită în continuare „NETJETS”) o aprobare pentru a deroga de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91.

| (2) | În notificarea respectivă, Portugalia a explicat că NETJETS nu este în măsură să respecte cerințele de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) întrucât, pentru a efectua operațiunile de taxi aerian, în cazul în care un membru al echipajului NETJETS este programat să lucreze în a șaptea zi consecutivă, limita cumulativă de 60 de ore prevăzută de respectiva dispoziție se atinge și se și depășește în timp ce membrul echipajului este în cursul poziționării sau al altei sarcini de serviciu. Derogarea propusă ar prelungi, prin urmare, perioada de serviciu totală maximă în oricare șapte zile consecutive la 70 de ore. |
| --- | --- |

(2)

În notificarea respectivă, Portugalia a explicat că NETJETS nu este în măsură să respecte cerințele de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) întrucât, pentru a efectua operațiunile de taxi aerian, în cazul în care un membru al echipajului NETJETS este programat să lucreze în a șaptea zi consecutivă, limita cumulativă de 60 de ore prevăzută de respectiva dispoziție se atinge și se și depășește în timp ce membrul echipajului este în cursul poziționării sau al altei sarcini de serviciu. Derogarea propusă ar prelungi, prin urmare, perioada de serviciu totală maximă în oricare șapte zile consecutive la 70 de ore.

| (3) | Portugalia a mai arătat că, după ce a analizat evaluarea riscurilor în materie de siguranță prezentată de NETJETS, precum și acțiunile propuse pentru reducerea acestor riscuri, a concluzionat că, în acest caz, se poate atinge prin alte mijloace un nivel de siguranță echivalent cu cel atins prin aplicarea punctului OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b). Portugalia a adăugat și că aprobarea pentru derogare avută în vedere este condiționată de luarea anumitor măsuri de reducere a riscurilor de către NETJETS, pe care NETJETS le-a pus deja în aplicare în conformitate cu punctul ORO.FTL.120 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(3)

Portugalia a mai arătat că, după ce a analizat evaluarea riscurilor în materie de siguranță prezentată de NETJETS, precum și acțiunile propuse pentru reducerea acestor riscuri, a concluzionat că, în acest caz, se poate atinge prin alte mijloace un nivel de siguranță echivalent cu cel atins prin aplicarea punctului OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b). Portugalia a adăugat și că aprobarea pentru derogare avută în vedere este condiționată de luarea anumitor măsuri de reducere a riscurilor de către NETJETS, pe care NETJETS le-a pus deja în aplicare în conformitate cu punctul ORO.FTL.120 din anexa III la Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei (2).

| (4) | Cu ajutorul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, Comisia a evaluat nivelul de siguranță obținut prin derogarea avută în vedere. Comisia a constatat că măsura ar atinge un nivel de siguranță echivalent cu cel atins prin aplicarea punctului OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) dacă sunt îndeplinite anumite condiții, din motivele expuse în continuare. |
| --- | --- |

(4)

Cu ajutorul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, Comisia a evaluat nivelul de siguranță obținut prin derogarea avută în vedere. Comisia a constatat că măsura ar atinge un nivel de siguranță echivalent cu cel atins prin aplicarea punctului OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) dacă sunt îndeplinite anumite condiții, din motivele expuse în continuare.

| (5) | NETJETS este un operator de taxi aerian. Ca atare, diagramele de lucru ale piloților săi diferă de cele ale piloților implicați în alte tipuri de operațiuni de transport aerian comercial. În medie, piloții de taxi aerian au niveluri mai scăzute ale volumului cumulat de ore de zbor și zile consecutive de serviciu. Pe de altă parte, poziționarea piloților de taxi aerian înainte și după serviciu este mult mai frecventă decât în alte tipuri de operațiuni de transport aerian comercial, acești piloți necesitând, de regulă, mai mult timp petrecut ca rezervă la hotel departe de baza de reședință și un număr relativ mare de ore pentru navetă și poziționare. Cu toate acestea, nivelul de oboseală acumulată este mai mare după o perioadă de serviciu în care s-a efectuat un zbor decât în perioada dintre zboruri. Derogarea avută în vedere ar fi utilizată numai pentru sarcina de poziționare a piloților în vederea începerii perioadei de recuperare și de odihnă prelungite, și nu pentru poziționarea între două perioade de serviciu pentru zbor. |
| --- | --- |

(5)

NETJETS este un operator de taxi aerian. Ca atare, diagramele de lucru ale piloților săi diferă de cele ale piloților implicați în alte tipuri de operațiuni de transport aerian comercial. În medie, piloții de taxi aerian au niveluri mai scăzute ale volumului cumulat de ore de zbor și zile consecutive de serviciu. Pe de altă parte, poziționarea piloților de taxi aerian înainte și după serviciu este mult mai frecventă decât în alte tipuri de operațiuni de transport aerian comercial, acești piloți necesitând, de regulă, mai mult timp petrecut ca rezervă la hotel departe de baza de reședință și un număr relativ mare de ore pentru navetă și poziționare. Cu toate acestea, nivelul de oboseală acumulată este mai mare după o perioadă de serviciu în care s-a efectuat un zbor decât în perioada dintre zboruri. Derogarea avută în vedere ar fi utilizată numai pentru sarcina de poziționare a piloților în vederea începerii perioadei de recuperare și de odihnă prelungite, și nu pentru poziționarea între două perioade de serviciu pentru zbor.

| (6) | În cazul unui operator de taxi aerian, ar trebui să se permită derogarea de la cerințele punctului OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) prin prelungirea perioadei de serviciu totale maxime în orice interval de șapte zile consecutive. |
| --- | --- |

(6)

În cazul unui operator de taxi aerian, ar trebui să se permită derogarea de la cerințele punctului OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) prin prelungirea perioadei de serviciu totale maxime în orice interval de șapte zile consecutive.

| (7) | Cu toate acestea, pentru a asigura un nivel echivalent de siguranță, o astfel de derogare ar trebui să fie permisă numai sub rezerva anumitor limitări și condiții. Mai exact, perioada de serviciu totală maximă în orice interval de șapte zile consecutive ar trebui să rămână limitată la 70 de ore, orele suplimentare ar trebui folosite numai pentru sarcina de poziționare a piloților în cauză în vederea începerii perioadei de recuperare și de odihnă prelungite, iar operatorul de taxi aerian în cauză ar trebui să ia anumite măsuri de reducere a riscurilor, îndeosebi în vederea prevenirii, a monitorizării și a combaterii oricăror riscuri care ar putea apărea în legătură cu prelungirea menționată. |
| --- | --- |

(7)

Cu toate acestea, pentru a asigura un nivel echivalent de siguranță, o astfel de derogare ar trebui să fie permisă numai sub rezerva anumitor limitări și condiții. Mai exact, perioada de serviciu totală maximă în orice interval de șapte zile consecutive ar trebui să rămână limitată la 70 de ore, orele suplimentare ar trebui folosite numai pentru sarcina de poziționare a piloților în cauză în vederea începerii perioadei de recuperare și de odihnă prelungite, iar operatorul de taxi aerian în cauză ar trebui să ia anumite măsuri de reducere a riscurilor, îndeosebi în vederea prevenirii, a monitorizării și a combaterii oricăror riscuri care ar putea apărea în legătură cu prelungirea menționată.

| (8) | În plus, evaluarea a indicat că derogarea avută în vedere nu ar face discriminări pe motiv de cetățenie a solicitanților și că ține seama în mod corespunzător de nevoia de a nu se denatura concurența, având în vedere în special că derogarea se va acorda indiferent de locul de stabilire sau de locul principal de desfășurare a activității al operatorului de taxi aerian în cauză, că prelungirea este limitată și că ar putea fi acordată aceeași derogare în aceleași condiții și altor operatori de taxi aerian înregistrați în Uniune pentru aceleași operațiuni. |
| --- | --- |

(8)

În plus, evaluarea a indicat că derogarea avută în vedere nu ar face discriminări pe motiv de cetățenie a solicitanților și că ține seama în mod corespunzător de nevoia de a nu se denatura concurența, având în vedere în special că derogarea se va acorda indiferent de locul de stabilire sau de locul principal de desfășurare a activității al operatorului de taxi aerian în cauză, că prelungirea este limitată și că ar putea fi acordată aceeași derogare în aceleași condiții și altor operatori de taxi aerian înregistrați în Uniune pentru aceleași operațiuni.

| (9) | Prin urmare, Portugalia ar trebui să fie autorizată să acorde NETJETS aprobarea pentru derogarea avută în vedere și notificată Comisiei, cu condiția ca NETJETS să ia măsurile necesare de reducere a riscurilor. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Portugalia ar trebui să fie autorizată să acorde NETJETS aprobarea pentru derogarea avută în vedere și notificată Comisiei, cu condiția ca NETJETS să ia măsurile necesare de reducere a riscurilor.

| (10) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3922/91, o decizie a Comisiei conform căreia un stat membru poate acorda o aprobare pentru derogare trebuie notificată tuturor statelor membre, iar toate statele membre au, în consecință, dreptul de a aplica măsura respectivă. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să se adreseze tuturor statelor membre, iar descrierea derogării și condițiile asociate acesteia ar trebui să fie de așa natură încât să permită și altor state membre să aplice respectiva măsură atunci când se află în aceeași situație, fără a fi necesară o nouă decizie a Comisiei. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 3922/91, o decizie a Comisiei conform căreia un stat membru poate acorda o aprobare pentru derogare trebuie notificată tuturor statelor membre, iar toate statele membre au, în consecință, dreptul de a aplica măsura respectivă. Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să se adreseze tuturor statelor membre, iar descrierea derogării și condițiile asociate acesteia ar trebui să fie de așa natură încât să permită și altor state membre să aplice respectiva măsură atunci când se află în aceeași situație, fără a fi necesară o nouă decizie a Comisiei.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru siguranța aeriană, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru siguranța aeriană,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la punctul OPS 1.1100 subpunctul 1.1 litera (b) din anexa III la Regulamentul (CEE) nr. 3922/91, Portugalia poate permite operatorului de taxi aerian NETJETS – Transportes Aéreos S.A. să prelungească perioada de serviciu totală maximă în orice interval de șapte zile consecutive la 70 de ore pentru sarcina de poziționare a piloților în cauză în vederea începerii perioadei de recuperare și de odihnă prelungite, cu condiția de a lua măsurile precizate în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.

Adoptată la Bruxelles, 19 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Violeta BULC

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 373, 31.12.1991, p. 4.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei din 5 octombrie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 296, 25.10.2012, p. 1).

2

---

ANEXĂ

Operatorul în cauză ia toate măsurile de mai jos în ceea ce privește operațiunile pe care le efectuează pe baza derogării:

| 1. | Integrează sistemul biomatematic de evaluare a oboselii personalului aeronautic navigant (System for Aircrew Fatigue Evaluation – SAFE) sau un sistem echivalent de modelare a riscului de oboseală în planificarea zborurilor sale și în limitările privind perioada de zbor și de serviciu a piloților săi, pentru a anticipa și pentru a preveni nivelurile ridicate de oboseală. |
| --- | --- |

1.

Integrează sistemul biomatematic de evaluare a oboselii personalului aeronautic navigant (System for Aircrew Fatigue Evaluation – SAFE) sau un sistem echivalent de modelare a riscului de oboseală în planificarea zborurilor sale și în limitările privind perioada de zbor și de serviciu a piloților săi, pentru a anticipa și pentru a preveni nivelurile ridicate de oboseală.

| 2. | Stabilește parametri și valori-limită adecvate ale programelor de lucru, în scopul de a analiza planificarea orarului de lucru al echipajelor de zbor, și prezintă parametrii și valorile-limită respective autorității competente spre validare. |
| --- | --- |

2.

Stabilește parametri și valori-limită adecvate ale programelor de lucru, în scopul de a analiza planificarea orarului de lucru al echipajelor de zbor, și prezintă parametrii și valorile-limită respective autorității competente spre validare.

| 3. | Oferă piloților săi pregătire pe tema gestionării oboselii, astfel cum se menționează la punctul ORO.FTL.250 din Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei (1). |
| --- | --- |

3.

Oferă piloților săi pregătire pe tema gestionării oboselii, astfel cum se menționează la punctul ORO.FTL.250 din Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei (1).

| 4. | Extinde perioada de repaus săptămânal la o perioadă de repaus de 72 de ore, care să includă două nopți locale. |
| --- | --- |

4.

Extinde perioada de repaus săptămânal la o perioadă de repaus de 72 de ore, care să includă două nopți locale.

| 5. | În cadrul sistemului său de management, monitorizează în permanență creșterea perioadei de serviciu totale a piloților săi. |
| --- | --- |

5.

În cadrul sistemului său de management, monitorizează în permanență creșterea perioadei de serviciu totale a piloților săi.

| 6. | Monitorizează în permanență timpul de navetă, de poziționare și de călătorie petrecut de piloții săi înainte și în timpul intervalului de șapte zile consecutive de serviciu, ca sursă potențială de oboseală acumulată. |
| --- | --- |

6.

Monitorizează în permanență timpul de navetă, de poziționare și de călătorie petrecut de piloții săi înainte și în timpul intervalului de șapte zile consecutive de serviciu, ca sursă potențială de oboseală acumulată.

| 7. | Monitorizează și controlează în permanență cazarea piloților săi în afara bazei, în special probabilitatea ca aceștia să beneficieze de suficient somn, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, în timpul intervalului de șapte zile consecutive de serviciu, prin colectarea datelor necesare din partea piloților săi sub forma unor jurnale de somn și a unor sondaje subiective privind vigilența. |
| --- | --- |

7.

Monitorizează și controlează în permanență cazarea piloților săi în afara bazei, în special probabilitatea ca aceștia să beneficieze de suficient somn, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, în timpul intervalului de șapte zile consecutive de serviciu, prin colectarea datelor necesare din partea piloților săi sub forma unor jurnale de somn și a unor sondaje subiective privind vigilența.

| 8. | Analizează în permanență datele colectate cu ajutorul unor instrumente de colectare a datelor precum monitorizarea datelor de zbor, prin corelarea numărului de evenimente cu cerințele de performanță și interoperabilitate ale activităților de supraveghere legate de oboseală. |
| --- | --- |

8.

Analizează în permanență datele colectate cu ajutorul unor instrumente de colectare a datelor precum monitorizarea datelor de zbor, prin corelarea numărului de evenimente cu cerințele de performanță și interoperabilitate ale activităților de supraveghere legate de oboseală.

| 9. | Analizează în permanență orarul de lucru al piloților săi comparativ cu parametrii și valorile-limită ale programelor de lucru validate de autoritatea competentă în conformitate cu punctul 2, folosind sistemul de evaluare a oboselii personalului aeronautic navigant sau un sistem echivalent de modelare a riscului de oboseală. |
| --- | --- |

9.

Analizează în permanență orarul de lucru al piloților săi comparativ cu parametrii și valorile-limită ale programelor de lucru validate de autoritatea competentă în conformitate cu punctul 2, folosind sistemul de evaluare a oboselii personalului aeronautic navigant sau un sistem echivalent de modelare a riscului de oboseală.

| 10. | Monitorizează în permanență toate celelalte aspecte ale operațiunilor prin intermediul unei evaluări a riscurilor în vederea identificării eventualelor riscuri la adresa siguranței operațiunilor care pot apărea în urma aplicării derogării. Respectiva evaluare a riscurilor trebuie să fie considerată admisibilă de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

10.

Monitorizează în permanență toate celelalte aspecte ale operațiunilor prin intermediul unei evaluări a riscurilor în vederea identificării eventualelor riscuri la adresa siguranței operațiunilor care pot apărea în urma aplicării derogării. Respectiva evaluare a riscurilor trebuie să fie considerată admisibilă de autoritatea competentă.

| 11. | Ia toate măsurile necesare pentru a reduce orice riscuri la adresa siguranței operațiunilor identificate prin măsurile menționate la punctele 5-10, inclusiv integrarea respectivelor măsuri necesare în planificarea zborurilor și în limitările privind perioada de zbor și de serviciu a piloților săi. |
| --- | --- |

11.

Ia toate măsurile necesare pentru a reduce orice riscuri la adresa siguranței operațiunilor identificate prin măsurile menționate la punctele 5-10, inclusiv integrarea respectivelor măsuri necesare în planificarea zborurilor și în limitările privind perioada de zbor și de serviciu a piloților săi.

| 12. | Pune rezultatele măsurilor menționate la punctele 5-10 la dispoziția autorității competente în mod regulat și informează imediat autoritatea respectivă cu privire la orice măsură necesară pe care a luat-o în conformitate cu punctul 11. |
| --- | --- |

12.

Pune rezultatele măsurilor menționate la punctele 5-10 la dispoziția autorității competente în mod regulat și informează imediat autoritatea respectivă cu privire la orice măsură necesară pe care a luat-o în conformitate cu punctul 11.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei din 29 ianuarie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 28, 31.1.2014, p. 17).

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/17

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/618 A COMISIEI

din 19 aprilie 2018

de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2012/535/UE în ceea ce privește măsurile de prevenire a răspândirii în Uniune a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner și Buhrer) Nickle et al. (nematodul lemnului de pin)

[notificată cu numărul C(2018) 2227]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 16 alineatul (3) a patra teză,

întrucât:

| (1) | Numărul plantelor receptive afectate de incendiile de proporții care au avut loc în zona tampon din Portugalia continentală în 2017 a atins proporții excepționale. Drept urmare, numărul de arbori în declin care trebuie tăiați, îndepărtați și eliminați a crescut brusc și neașteptat la circa 1,5 milioane de arbori. Deși și-au sporit treptat capacitatea de a gestiona până la 300 000 de arbori pe an și se așteaptă să continue să-și sporească capacitățile pentru a răspunde nevoilor tot mai mari, autorităților portugheze le-ar fi imposibil să procedeze la tăierea, îndepărtarea și eliminarea acestor arbori aflați de curând în declin în termenele legale, în conformitate cu cerințele Deciziei de punere în aplicare 2012/535/UE a Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Numărul plantelor receptive afectate de incendiile de proporții care au avut loc în zona tampon din Portugalia continentală în 2017 a atins proporții excepționale. Drept urmare, numărul de arbori în declin care trebuie tăiați, îndepărtați și eliminați a crescut brusc și neașteptat la circa 1,5 milioane de arbori. Deși și-au sporit treptat capacitatea de a gestiona până la 300 000 de arbori pe an și se așteaptă să continue să-și sporească capacitățile pentru a răspunde nevoilor tot mai mari, autorităților portugheze le-ar fi imposibil să procedeze la tăierea, îndepărtarea și eliminarea acestor arbori aflați de curând în declin în termenele legale, în conformitate cu cerințele Deciziei de punere în aplicare 2012/535/UE a Comisiei (2).

| (2) | Prin urmare, la cererea Portugaliei, ar trebui să se introducă o derogare temporară de la dispozițiile legale prevăzute la punctul 3 litera (b) din anexa II la respectiva decizie, pentru a se permite Portugaliei să ducă la bun sfârșit activitățile de tăiere menționate mai sus în zona tampon în cauză în decursul unei perioade mai lungi, dar nu mai târziu de 31 martie 2020. Astfel, autoritățile portugheze ar dispune de un timp suplimentar suficient pentru a întreprinde activitățile de tăiere necesare, al căror volum a crescut semnificativ din cauza amplorii incendiilor. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, la cererea Portugaliei, ar trebui să se introducă o derogare temporară de la dispozițiile legale prevăzute la punctul 3 litera (b) din anexa II la respectiva decizie, pentru a se permite Portugaliei să ducă la bun sfârșit activitățile de tăiere menționate mai sus în zona tampon în cauză în decursul unei perioade mai lungi, dar nu mai târziu de 31 martie 2020. Astfel, autoritățile portugheze ar dispune de un timp suplimentar suficient pentru a întreprinde activitățile de tăiere necesare, al căror volum a crescut semnificativ din cauza amplorii incendiilor.

| (3) | Derogarea ar trebui să fie condiționată de prezentarea de către Portugalia a unui plan de acțiune anual, pentru a se asigura o acțiune coordonată și bine pregătită. Planul de acțiune ar trebui să prezinte în detaliu plantele receptive expuse unui risc mai mare de infectare de către nematodul lemnului de pin, care necesită măsuri mai rapide, resursele necesare care trebuie alocate și alte informații relevante, cum sunt măsurile care trebuie puse în aplicare pentru atenuarea riscului de infectare de către nematodul lemnului de pin în așteptarea tăierii, îndepărtării și eliminării plantelor respective, inclusiv activități mai susținute de supraveghere a plantelor receptive și a vectorilor, pentru a se depista prezența nematodului lemnului de pin într-o fază timpurie, precum și termenele pentru implementarea acestor măsuri. Nivelul riscului pe care îl prezintă plantele respective ar trebui să fie evaluat anual, iar planul de acțiune ar trebui actualizat în consecință, pentru a se trata cu prioritate plantele care prezintă cel mai mare risc de răspândire a nematodului lemnului de pin. |
| --- | --- |

(3)

Derogarea ar trebui să fie condiționată de prezentarea de către Portugalia a unui plan de acțiune anual, pentru a se asigura o acțiune coordonată și bine pregătită. Planul de acțiune ar trebui să prezinte în detaliu plantele receptive expuse unui risc mai mare de infectare de către nematodul lemnului de pin, care necesită măsuri mai rapide, resursele necesare care trebuie alocate și alte informații relevante, cum sunt măsurile care trebuie puse în aplicare pentru atenuarea riscului de infectare de către nematodul lemnului de pin în așteptarea tăierii, îndepărtării și eliminării plantelor respective, inclusiv activități mai susținute de supraveghere a plantelor receptive și a vectorilor, pentru a se depista prezența nematodului lemnului de pin într-o fază timpurie, precum și termenele pentru implementarea acestor măsuri. Nivelul riscului pe care îl prezintă plantele respective ar trebui să fie evaluat anual, iar planul de acțiune ar trebui actualizat în consecință, pentru a se trata cu prioritate plantele care prezintă cel mai mare risc de răspândire a nematodului lemnului de pin.

| (4) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2012/535/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2012/535/UE ar trebui modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Decizia de punere în aplicare 2012/535/UE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 19 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare 2012/535/UE a Comisiei din 26 septembrie 2012 privind măsurile de urgență pentru prevenirea răspândirii în Uniune a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner și Buhrer) Nickle et al. (nematodul lemnului de pin) (JO L 266, 2.10.2012, p. 42).

2

Bursaphelenchus xylophilus

---

ANEXĂ

Punctul 3 litera (b) din anexa II la Decizia de punere în aplicare 2012/535/UE se înlocuiește cu următorul text:

| „(b) | în zonele tampon în cauză, statele membre identifică și taie toate plantele receptive care sunt moarte, care se află într-o stare precară de sănătate sau care sunt afectate de incendii sau furtuni. Ele îndepărtează și elimină plantele tăiate și resturile rezultate în urma tăierii, luând toate măsurile de precauție necesare pentru a evita răspândirea nematodului lemnului de pin și a vectorului acestuia în timpul tăierii și până la eliminarea plantelor tăiate și a resturilor rezultate în urma tăierii, în următoarele condiții:






  (i) | Înaintea următorului sezon de zbor al vectorului, plantele receptive identificate în afara sezonului de zbor al vectorului trebuie tăiate și distruse la fața locului, transportate sub control oficial în zona infestată sau îndepărtate. În cel din urmă caz, lemnul și scoarța plantelor în cauză fie se tratează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie se prelucrează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b). |
| --- | --- | --- |

„(b)

(i)

Înaintea următorului sezon de zbor al vectorului, plantele receptive identificate în afara sezonului de zbor al vectorului trebuie tăiate și distruse la fața locului, transportate sub control oficial în zona infestată sau îndepărtate. În cel din urmă caz, lemnul și scoarța plantelor în cauză fie se tratează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie se prelucrează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b).

| (ii) | Plantele receptive identificate în timpul sezonului de zbor al vectorului trebuie imediat tăiate și distruse la fața locului, transportate sub control oficial în interiorul zonei infestate sau îndepărtate. În cel din urmă caz, lemnul și scoarța plantelor în cauză fie se tratează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie se prelucrează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b).
  În cazul în care un stat membru concluzionează că tăierea, îndepărtarea și eliminarea plantelor receptive identificate în timpul sezonului de zbor al vectorului, afectate de incendii sau de furtuni, sunt inadecvate, statul membru vizat poate decide să înceapă tăierea, îndepărtarea și eliminarea plantelor respective înainte de începerea următorului sezon de zbor. În timpul acestor activități de tăiere și de îndepărtare, plantele receptive vizate trebuie fie distruse la fața locului, fie îndepărtate, iar lemnul și scoarța lor tratate, în conformitate cu anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie prelucrate în conformitate cu anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b). În cazul în care se aplică această derogare și fără a aduce atingere literei (a), statul membru vizat efectuează, în timpul sezonului de zbor, anchete intensive în zona afectată de incendii sau de furtuni, prin prelevarea de probe și efectuarea de analize asupra vectorilor respectivi pentru a depista prezența nematodului lemnului de pin și, dacă aceasta este confirmată, efectuează anchete intensificate asupra plantelor receptive aflate în zona înconjurătoare, prin inspectarea, prelevarea de probe și efectuarea de analize asupra plantelor care prezintă semne sau simptome ale prezenței nematodului lemnului de pin. |
| --- | --- |

(ii)

Plantele receptive identificate în timpul sezonului de zbor al vectorului trebuie imediat tăiate și distruse la fața locului, transportate sub control oficial în interiorul zonei infestate sau îndepărtate. În cel din urmă caz, lemnul și scoarța plantelor în cauză fie se tratează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie se prelucrează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b).

În cazul în care un stat membru concluzionează că tăierea, îndepărtarea și eliminarea plantelor receptive identificate în timpul sezonului de zbor al vectorului, afectate de incendii sau de furtuni, sunt inadecvate, statul membru vizat poate decide să înceapă tăierea, îndepărtarea și eliminarea plantelor respective înainte de începerea următorului sezon de zbor. În timpul acestor activități de tăiere și de îndepărtare, plantele receptive vizate trebuie fie distruse la fața locului, fie îndepărtate, iar lemnul și scoarța lor tratate, în conformitate cu anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie prelucrate în conformitate cu anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b). În cazul în care se aplică această derogare și fără a aduce atingere literei (a), statul membru vizat efectuează, în timpul sezonului de zbor, anchete intensive în zona afectată de incendii sau de furtuni, prin prelevarea de probe și efectuarea de analize asupra vectorilor respectivi pentru a depista prezența nematodului lemnului de pin și, dacă aceasta este confirmată, efectuează anchete intensificate asupra plantelor receptive aflate în zona înconjurătoare, prin inspectarea, prelevarea de probe și efectuarea de analize asupra plantelor care prezintă semne sau simptome ale prezenței nematodului lemnului de pin.

Prin derogare de la punctele (i) și (ii), Portugalia poate decide să procedeze la tăierea, îndepărtarea și eliminarea plantelor receptive, pe care organismul oficial competent le-a desemnat oficial ca fiind afectate de incendiu în 2017, în cursul unei perioade de timp mai lungi, dar cel târziu până la 31 martie 2020. În scopul activităților de tăiere, îndepărtare și eliminare în termenul menționat, se va acorda prioritate plantelor receptive din următoarele zone:

| — | zonele adiacente zonei infestate; |
| --- | --- |

—

zonele adiacente zonei infestate;

| — | zonele care prezintă semne de activitate a insectelor vectori; |
| --- | --- |

—

zonele care prezintă semne de activitate a insectelor vectori;

| — | zonele cu un număr mare de arbori în declin, indicând o posibilă prezență a nematodului lemnului de pin; |
| --- | --- |

—

zonele cu un număr mare de arbori în declin, indicând o posibilă prezență a nematodului lemnului de pin;

| — | orice altă zonă care prezintă cel mai mare risc de infectare de către nematodul lemnului de pin. |
| --- | --- |

—

orice altă zonă care prezintă cel mai mare risc de infectare de către nematodul lemnului de pin.

Aceste plante receptive trebuie tăiate și distruse la fața locului, transportate sub control oficial în interiorul zonei infestate sau îndepărtate. În acest caz, lemnul și scoarța plantelor în cauză fie se tratează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 1 punctul 2 litera (a), fie se prelucrează, astfel cum este prevăzut în anexa III secțiunea 2 punctul 2 litera (b). Plantele receptive care nu pot fi utilizate de insecta vector pentru finalizarea ciclului său de viață pot fi păstrate in situ fără a fi distruse.

Portugalia prezintă Comisiei și statelor membre, până la 31 mai 2018, un plan de acțiune anual însoțit de hărțile care indică localizarea plantelor afectate de incendii în zona tampon, localizarea zonelor menționate la al doilea paragraf și justificarea alegerii lor, de descrierea măsurilor care trebuie puse în aplicare pentru atenuarea riscului de infectare de către nematodul lemnului de pin în așteptarea tăierii, îndepărtării și eliminării plantelor respective, inclusiv activități mai susținute de supraveghere a plantelor receptive și a vectorilor, pentru a se depista prezența nematodului lemnului de pin într-o fază timpurie, cu menționarea resurselor necesare și a termenelor prevăzute pentru finalizarea acestor măsuri. Portugalia prezintă, până la 31 mai 2019, un alt plan anual cu un conținut similar.

Nivelul riscului pe care îl prezintă plantele respective este evaluat anual, iar planul de acțiune este actualizat în consecință. Activitățile prevăzute în cadrul respectivului plan de acțiune trebuie luate în considerare în momentul pregătirii planului de acțiune general menționat la articolul 9.

Portugalia prezintă Comisiei și statelor membre un raport cu privire la rezultatele anuale, inclusiv rezultatele anchetelor intensificate asupra vectorilor, și orice actualizare a planului de acțiune până la data de 30 aprilie a anului care urmează după anul vizat.

Plantele receptive tăiate, altele decât plantele complet distruse de incendii forestiere, fac obiectul prelevării de probe și al analizelor pentru depistarea prezenței nematodului lemnului de pin, conform unui plan de eșantionare care să poată confirma cu o fiabilitate de 99 % că nivelul prezenței nematodului lemnului de pin în respectivele plantele receptive este sub 0,02 %.”

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/21

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/619 A COMISIEI

din 20 aprilie 2018

de neaprobare a PHMB (1415; 4.7) ca substanță activă existentă destinată utilizării în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 5 și 6

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 89 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă a substanțelor active existente care urmează să fie evaluate în vederea unei eventuale aprobări pentru utilizarea în produse biocide. Această listă include substanța PHMB (1415; 4.7) (Nr. CE: n.a., Nr. CAS: 32289-58-0 și 1802181-67-4). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă a substanțelor active existente care urmează să fie evaluate în vederea unei eventuale aprobări pentru utilizarea în produse biocide. Această listă include substanța PHMB (1415; 4.7) (Nr. CE: n.a., Nr. CAS: 32289-58-0 și 1802181-67-4).

| (2) | Substanța PHMB (1415; 4.7) a fost evaluată în vederea utilizării în produse din tipurile de produs 1, „Igienă umană”, 5, „Apă potabilă”, și 6, „Conservanți pentru produse în timpul depozitării”, descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Substanța PHMB (1415; 4.7) a fost evaluată în vederea utilizării în produse din tipurile de produs 1, „Igienă umană”, 5, „Apă potabilă”, și 6, „Conservanți pentru produse în timpul depozitării”, descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (3) | Franța a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a prezentat rapoartele de evaluare împreună cu recomandările sale la 13 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(3)

Franța a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a prezentat rapoartele de evaluare împreună cu recomandările sale la 13 decembrie 2016.

| (4) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizele Agenției Europene pentru Produse Chimice au fost formulate la 4 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținându-se seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizele Agenției Europene pentru Produse Chimice au fost formulate la 4 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținându-se seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare.

| (5) | Conform acestor avize, produsele biocide utilizate pentru tipurile de produs 1, 5 și 6 și care conțin PHMB (1415; 4.7) nu pot îndeplini cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Pentru tipurile de produs respective, scenariile analizate în cadrul evaluărilor riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu au identificat riscuri inacceptabile. |
| --- | --- |

(5)

Conform acestor avize, produsele biocide utilizate pentru tipurile de produs 1, 5 și 6 și care conțin PHMB (1415; 4.7) nu pot îndeplini cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Pentru tipurile de produs respective, scenariile analizate în cadrul evaluărilor riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu au identificat riscuri inacceptabile.

| (6) | Așadar, nu este adecvat să se aprobe PHMB (1415; 4.7) pentru utilizarea în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 5 și 6. |
| --- | --- |

(6)

Așadar, nu este adecvat să se aprobe PHMB (1415; 4.7) pentru utilizarea în produsele biocide aparținând tipurilor de produs 1, 5 și 6.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Substanța PHMB (1415; 4.7) (Nr. CE: n.a., Nr. CAS: 32289-58-0 și 1802181-67-4) nu este aprobată ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipurile de produse 1, 5 și 6.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

2

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/23

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/620 A COMISIEI

din 20 aprilie 2018

privind specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (1), în special articolul 9 alineatul (8) litera (a),

întrucât:

| (1) | Programul Copernicus, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014, este un program civil orientat către utilizatori, care valorifică capacitățile naționale și europene existente, al cărui obiectiv operațional primordial este furnizarea de informații exacte și fiabile în domeniul mediului și al securității, adaptate necesităților utilizatorilor și care să sprijine alte politici ale Uniunii, în special a celor cu privire la piața internă, transporturi, mediu, energie, protecție civilă și securitate civilă, cooperarea cu țările terțe și ajutorul umanitar. |
| --- | --- |

(1)

Programul Copernicus, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014, este un program civil orientat către utilizatori, care valorifică capacitățile naționale și europene existente, al cărui obiectiv operațional primordial este furnizarea de informații exacte și fiabile în domeniul mediului și al securității, adaptate necesităților utilizatorilor și care să sprijine alte politici ale Uniunii, în special a celor cu privire la piața internă, transporturi, mediu, energie, protecție civilă și securitate civilă, cooperarea cu țările terțe și ajutorul umanitar.

| (2) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014, programul Copernicus este format din trei componente, inclusiv o componentă de servicii al cărei scop este furnizarea de informații în următoarele domenii: monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea suprafeței terestre, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență și securitatea. Comisia deține responsabilitatea generală pentru programul Copernicus și coordonează diferitele componente ale acestuia. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014, programul Copernicus este format din trei componente, inclusiv o componentă de servicii al cărei scop este furnizarea de informații în următoarele domenii: monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea suprafeței terestre, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență și securitatea. Comisia deține responsabilitatea generală pentru programul Copernicus și coordonează diferitele componente ale acestuia.

| (3) | Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus sunt necesare pentru stabilirea unui nivel de referință în implementarea și evoluția componentei de servicii în cadrul guvernanței programului Copernicus. |
| --- | --- |

(3)

Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus sunt necesare pentru stabilirea unui nivel de referință în implementarea și evoluția componentei de servicii în cadrul guvernanței programului Copernicus.

| (4) | Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a Copernicus ar trebui să se refere la aspecte precum domeniul de aplicare, arhitectura, portofoliile de servicii tehnice, monitorizarea și evaluarea, servicii de date spațiale și in situ, evoluția, arhivarea și difuzarea de date și au obligația de a garanta funcționarea corectă a componentei de servicii a Copernicus. |
| --- | --- |

(4)

Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a Copernicus ar trebui să se refere la aspecte precum domeniul de aplicare, arhitectura, portofoliile de servicii tehnice, monitorizarea și evaluarea, servicii de date spațiale și in situ, evoluția, arhivarea și difuzarea de date și au obligația de a garanta funcționarea corectă a componentei de servicii a Copernicus.

| (5) | Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus ar trebui să acopere întreaga componentă de servicii, acordând o atenție specială activităților finanțate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014. |
| --- | --- |

(5)

Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus ar trebui să acopere întreaga componentă de servicii, acordând o atenție specială activităților finanțate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Copernicus, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Copernicus,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Specificațiile tehnice pentru componenta de servicii a programului Copernicus

Următoarele specificații tehnice pentru componenta de servicii a Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014 în ceea ce privește punerea sa în aplicare, se adoptă prin prezenta:

| 1. | Caracteristici generale ale componentei de servicii a programului Copernicus, astfel cum figurează în anexa I la prezenta decizie; |
| --- | --- |

1.

Caracteristici generale ale componentei de servicii a programului Copernicus, astfel cum figurează în anexa I la prezenta decizie;

| 2. | Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a atmosferei al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa II la prezenta decizie; |
| --- | --- |

2.

Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a atmosferei al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa II la prezenta decizie;

| 3. | Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a mediului marin al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa III la prezenta decizie; |
| --- | --- |

3.

Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a mediului marin al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa III la prezenta decizie;

| 4. | Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a suprafețelor terestre al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa IV la prezenta decizie; |
| --- | --- |

4.

Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a suprafețelor terestre al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa IV la prezenta decizie;

| 5. | Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a schimbărilor climatice al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa V la prezenta decizie; |
| --- | --- |

5.

Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a schimbărilor climatice al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa V la prezenta decizie;

| 6. | Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a gestionării situațiilor de urgență al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa VI la prezenta decizie; |
| --- | --- |

6.

Specificații tehnice pentru serviciul de monitorizare a gestionării situațiilor de urgență al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa VI la prezenta decizie;

| 7. | Specificații tehnice pentru serviciul de securitate al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa VII la prezenta decizie. |
| --- | --- |

7.

Specificații tehnice pentru serviciul de securitate al programului Copernicus, menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, astfel cum figurează în anexa VII la prezenta decizie.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 122, 24.4.2014, p. 44.

1

---

ANEXA I

CARACTERISTICI GENERALE ALE COMPONENTEI DE SERVICII A PROGRAMULUI COPERNICUS

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Domeniul de aplicare exact și obiectivele fiecărui serviciu Copernicus specific sunt furnizate în următoarele anexele tematice II-VII.

2.   SPECIFICAȚII GENERALE PRIVIND SERVICIILE

2.1.   Arhitectură

Entitățile desemnate dezvoltă arhitectura diverselor servicii adaptate caracteristicilor lor specifice. Următoarele funcții generale se aplică tuturor serviciilor:

| (a) | operațiuni integrate, pentru a furniza în timp util informații și produse aferente serviciului care să fie fiabile; |
| --- | --- |

(a)

operațiuni integrate, pentru a furniza în timp util informații și produse aferente serviciului care să fie fiabile;

| (b) | managementul calității produselor și a serviciilor, pentru a furniza informații verificate și de ultimă oră; |
| --- | --- |

(b)

managementul calității produselor și a serviciilor, pentru a furniza informații verificate și de ultimă oră;

| (c) | îmbunătățirea și evoluția continuă a serviciilor, pentru a răspunde cerințelor utilizatorilor; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea și evoluția continuă a serviciilor, pentru a răspunde cerințelor utilizatorilor;

| (d) | adoptarea de către utilizatori și comunicarea, pentru a maximiza conștientizarea, utilizarea și exploatarea serviciului; |
| --- | --- |

(d)

adoptarea de către utilizatori și comunicarea, pentru a maximiza conștientizarea, utilizarea și exploatarea serviciului;

| (e) | difuzarea și arhivarea produselor, pentru a ține evidența informațiilor furnizate și pentru a păstra seturile de date istorice și mai vechi disponibile pentru utilizatori. |
| --- | --- |

(e)

difuzarea și arhivarea produselor, pentru a ține evidența informațiilor furnizate și pentru a păstra seturile de date istorice și mai vechi disponibile pentru utilizatori.

În sensul prezentei anexe, „entitățile desemnate” înseamnă entitățile cărora Comisia le-a încredințat sarcini de implementare a componentei de servicii, inclusiv următoarele entități:

| (a) | Agenția Europeană de Mediu (AEM) pentru componenta in situ a programului Copernicus și pentru componentele paneuropene și locale ale serviciului de monitorizare a suprafețelor terestre; |
| --- | --- |

(a)

Agenția Europeană de Mediu (AEM) pentru componenta in situ a programului Copernicus și pentru componentele paneuropene și locale ale serviciului de monitorizare a suprafețelor terestre;

| (b) | Centrul european pentru prognoza vremii pe termen mediu (ECMWF) pentru serviciul de monitorizare a atmosferei și pentru serviciul de monitorizare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(b)

Centrul european pentru prognoza vremii pe termen mediu (ECMWF) pentru serviciul de monitorizare a atmosferei și pentru serviciul de monitorizare a schimbărilor climatice;

| (c) | Mercator Océan pentru serviciul de monitorizare a mediului marin; |
| --- | --- |

(c)

Mercator Océan pentru serviciul de monitorizare a mediului marin;

| (d) | Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) pentru supravegherea frontierelor în cadrul serviciului de securitate al Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) pentru supravegherea frontierelor în cadrul serviciului de securitate al Copernicus;

| (e) | Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) pentru supravegherea maritimă în cadrul serviciului de securitate al Copernicus; |
| --- | --- |

(e)

Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) pentru supravegherea maritimă în cadrul serviciului de securitate al Copernicus;

| (f) | Centrul Satelitar al Uniunii Europene (Satcen) pentru sprijinirea acțiunii externe a Uniunii aferente serviciului de securitate al Copernicus. |
| --- | --- |

(f)

Centrul Satelitar al Uniunii Europene (Satcen) pentru sprijinirea acțiunii externe a Uniunii aferente serviciului de securitate al Copernicus.

2.2.   Operațiuni integrate

Serviciile trebuie concepute astfel încât să funcționeze în mod solid, eficient și durabil. Aceste servicii trebuie să își furnizeze produse cu proprietățile tehnice și promptitudinea care sunt specificate pentru fiecare dintre produsele lor în portofoliul Copernicus.

Conceperea și exploatarea serviciilor trebuie însoțite de toate precauțiile necesare pentru reducerea indisponibilității serviciului și a produselor sale, precum și a cazurilor de livrare cu întârziere în ceea ce privește respectarea termenelor specificate în portofoliu. Trebuie instituite procese de monitorizare tehnică (automatizate) adecvate pentru a detecta anomaliile cât mai rapid posibil.

Serviciile furnizează un serviciu de asistență pentru utilizatori, care trebuie să furnizeze cel puțin informații tehnice complete privind produsele aferente serviciului și operațiunile de prelucrare care duc la metadatele asociate și furnizate cu fiecare produs aferent serviciului. Trebuie pus la dispoziția utilizatorilor un serviciu de asistență conform unui calendar care este în concordanță cu termenele prevăzute pentru produsele serviciului propriu-zise.

Entitățile desemnate trebuie să sprijine coordonarea activităților lor cu Comisia, precum și între ele.

2.3.   Managementul calității produselor și serviciilor

Entitățile desemnate trebuie să pună în aplicare procese interne adecvate pentru a asigura un nivel ridicat de calitate a serviciilor. Acest lucru trebuie să abordeze cel puțin verificarea proprietăților tehnice ale tuturor (sau ale unui subset eșantionat de) produselor serviciului, inclusiv evaluarea cantitativă acolo unde este cazul, precum și colectarea de feedback cu privire la satisfacția utilizatorilor în legătură cu produsele serviciului.

Dincolo de procesul intern, serviciile trebuie să pună la dispoziție un set de indicatori ai nivelului de performanță pentru a sprijini monitorizarea la nivel de program (în conformitate cu secțiunea 4).

2.4.   Îmbunătățiri continue ale serviciului

Pe baza constatărilor funcției de asigurare a calității și a feedback-ului din partea utilizatorilor, serviciile elaborează, validează și pun în aplicare în mod periodic îmbunătățiri ale procesului pentru a ameliora calitatea produselor lor și/sau satisfacția utilizatorilor de bază. Entitățile desemnate trebuie să transmită în prealabil o notificare Comisiei înainte de a aduce modificări la producția operațională de produse ale serviciului.

Modificările care depășesc procesul de întreținere de rutină a produsului și evoluția deja prevăzută în respectivele acorduri de delegare dintre Comisie și entitățile desemnate vor trebui să fie convenite în prealabil între operatorul serviciului și Comisie. Această procedură trebuie să implice statele membre.

2.5.   Adoptarea de către utilizatori și comunicarea

Serviciile desfășoară activități cu scopul de a dezvolta și de a extinde comunitățile de utilizatori pentru serviciile lor. Aceste activități pot să acopere domenii cum ar fi organizarea de ateliere tematice, activități de formare, contribuții pentru mijloace de informare în masă tipărite și electronice, contribuții la conferințe și evenimente specifice domeniului de utilizare.

Într-un număr limitat de cazuri justificate, pot fi sprijinite activități-pilot și/sau anumite cazuri de utilizare pentru a stimula și încuraja anumite domenii de aplicare și pentru a demonstra utilitatea potențială a acestor activități din aval.

Activitățile la nivel de serviciu trebuie să fie coordonate cu activitățile Comisiei și cu planificarea la nivel de program.

2.6.   Difuzarea și arhivarea produselor

Strategia de difuzare a produselor serviciului se bazează pe un singur punct de intrare (ghișeu unic) pentru fiecare serviciu, pentru a permite accesul utilizatorilor la produse și la informații. Punctul de intrare pentru fiecare serviciu este un portal web care oferă o interfață armonizată pentru toate componentele serviciului, independent de localizarea fizică a surselor de date.

Cerințele importante includ o înregistrare nerestrictivă ca utilizator, o căutare eficace și o vizualizare rapidă a produselor, un acces facil la metadate, inclusiv la descrieri ale produselor, capacitatea de a vizualiza seturi de date, subsetări regionale și descărcarea de date în diverse formate.

Accesul utilizatorilor la datele și informațiile programului Copernicus se realizează prin intermediul unei colecții eterogene de interfețe care trebuie să fie instituite de diferitele entități desemnate.

Se dezvoltă un portal eficient care să cuprindă datele și informațiile Copernicus pentru a face interoperabile diferitele platforme de difuzare existente ale Copernicus și pentru a consolida sistemul global de difuzare al Copernicus. Acest obiectiv va fi îndeplinit prin înființarea de către Comisie a „Serviciului de acces la date și informații” (DIAS), care va pune datele și informațiile programului Copernicus la dispoziția utilizatorilor prin intermediul unei arhitecturi de tip „cloud computing”.

Toate produsele trebuie să fie arhivate și trebuie garantat un acces rapid la cele mai recente produse.

Strategia de arhivare este elaborată în funcție de necesitățile și cerințele utilizatorilor. Toate produsele de date generate de servicii trebuie să fie disponibile în mod permanent, pentru a permite trasabilitatea și reproductibilitatea rezultatelor și constatărilor. În special seturile de date observaționale în special, precum și reanalizele, sunt arhivate permanent. Trebuie implementate măsuri adecvate pentru a atenua riscul de pierdere sau de distrugere a datelor.

Întrebările, plângerile și sugestiile utilizatorilor sunt tratate de un sistem care permite trasabilitatea. O funcție de asistență pentru utilizatori tratează într-o manieră interactivă cererile de informații adresate de utilizatori. Această funcție este îndeplinită prin intermediul unor servicii de asistență aflate la sediile entităților desemnate, completate de servicii de asistență pentru utilizatori la sediul furnizorului de date.

Entitățile desemnate asigură interoperabilitatea portalurilor serviciilor cu „copernicus.eu” și armonizarea globală a serviciilor de difuzare, în coordonare cu Comisia.

3.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

3.1.   Standardele generale aferente produselor serviciului – conformitatea cu INSPIRE

Informațiile și produsele de date spațiale generate în cadrul activităților componentei de servicii a programului Copernicus trebuie să fie compatibile și interoperabile cu sistemele de informații spațiale și de date furnizate de statele membre în temeiul Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) și al Regulamentelor (CE) nr. 1205/2008 (2), (UE) nr. 1089/2010 (3) și (CE) nr. 976/2009 (4) ale Comisiei.

4.   MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA SERVICIILOR

Se utilizează indicatori-cheie de performanță (KPI – Key Performance Indicators) pentru a monitoriza calitatea și progresele înregistrate de serviciile Copernicus.

Acești indicatori-cheie de performanță contribuie în mod semnificativ la demonstrarea faptului că programul este pe calea cea bună și că se înregistrează progrese conform planului.

Servicii care oferă produse de rutină (suprafața terestră, schimbările climatice, monitorizarea maritimă, monitorizarea atmosferei)

| ID | Indicator-cheie de performanță | Metoda de evaluare propusă |
| --- | --- | --- |
| 1 | Calitatea și exhaustivitatea produselor | Calitatea și exhaustivitatea produselor |
| 2 | Disponibilitatea produsului într-un interval de timp adecvat
  (după caz) | Procentul de produse disponibile la timp pe portalul de difuzare al serviciilor Copernicus, în conformitate cu valorile de referință predefinite pentru fiecare produs |
| 3 | Disponibilitatea serviciilor | Procentul de timp în care portalul de difuzare al serviciilor Copernicus este disponibil pentru utilizatori (lunar) |
| 4 | Satisfacția utilizatorilor
  (în ceea ce privește asistența și serviciile) | Rezultatul la întrebarea „În general, în ce măsură sunteți satisfăcut de serviciul Copernicus X? (1 = nu sunt satisfăcut, 4 = sunt foarte satisfăcut)”, trebuie să fie inclus în ancheta anuală privind gradul de satisfacție a utilizatorilor pentru fiecare serviciu Copernicus. |
| 5 | Adoptarea serviciilor de către utilizatori | A/Numărul utilizatorilor înregistrați |
| B/Numărul de utilizatori activi (care au descărcat sau au căutat produse în ultimele trei luni) |

ID

Indicator-cheie de performanță

Metoda de evaluare propusă

1

Calitatea și exhaustivitatea produselor

Calitatea și exhaustivitatea produselor

2

Disponibilitatea produsului într-un interval de timp adecvat

(după caz)

Procentul de produse disponibile la timp pe portalul de difuzare al serviciilor Copernicus, în conformitate cu valorile de referință predefinite pentru fiecare produs

3

Disponibilitatea serviciilor

Procentul de timp în care portalul de difuzare al serviciilor Copernicus este disponibil pentru utilizatori (lunar)

4

Satisfacția utilizatorilor

(în ceea ce privește asistența și serviciile)

Rezultatul la întrebarea „În general, în ce măsură sunteți satisfăcut de serviciul Copernicus X? (1 = nu sunt satisfăcut, 4 = sunt foarte satisfăcut)”, trebuie să fie inclus în ancheta anuală privind gradul de satisfacție a utilizatorilor pentru fiecare serviciu Copernicus.

5

Adoptarea serviciilor de către utilizatori

A/Numărul utilizatorilor înregistrați

B/Numărul de utilizatori activi (care au descărcat sau au căutat produse în ultimele trei luni)

Servicii care furnizează produse la cerere (de exemplu, pentru securitate, în caz de urgență)

| ID | Indicator-cheie de performanță | Metoda de evaluare propusă |
| --- | --- | --- |
| 1 | Calitatea și exhaustivitatea produselor | Calitatea și exhaustivitatea produselor |
| 2 | Disponibilitatea produsului într-un interval de timp adecvat
  (după caz) | Procentul de produse disponibile la timp pe portalul de difuzare al serviciilor Copernicus, în conformitate cu valorile de referință predefinite pentru fiecare produs |
| 3 | Disponibilitatea serviciului | Procentul de timp în care portalul de difuzare al serviciilor Copernicus este disponibil pentru utilizatori (lunar) |
| 4 | Satisfacția utilizatorilor
  (în ceea ce privește asistența și serviciile) | Rezultatul la întrebarea „În general, în ce măsură sunteți satisfăcut de serviciul Copernicus X? (1 = nu sunt satisfăcut, 4 = sunt foarte satisfăcut)”, care trebuie pusă după fiecare activare sau inclusă în cadrul unui sondaj anual privind satisfacția utilizatorilor. |
| 5 | Adoptarea serviciilor de către utilizatori | Numărul de activări |

ID

Indicator-cheie de performanță

Metoda de evaluare propusă

1

Calitatea și exhaustivitatea produselor

Calitatea și exhaustivitatea produselor

2

Disponibilitatea produsului într-un interval de timp adecvat

(după caz)

Procentul de produse disponibile la timp pe portalul de difuzare al serviciilor Copernicus, în conformitate cu valorile de referință predefinite pentru fiecare produs

3

Disponibilitatea serviciului

Procentul de timp în care portalul de difuzare al serviciilor Copernicus este disponibil pentru utilizatori (lunar)

4

Satisfacția utilizatorilor

(în ceea ce privește asistența și serviciile)

Rezultatul la întrebarea „În general, în ce măsură sunteți satisfăcut de serviciul Copernicus X? (1 = nu sunt satisfăcut, 4 = sunt foarte satisfăcut)”, care trebuie pusă după fiecare activare sau inclusă în cadrul unui sondaj anual privind satisfacția utilizatorilor.

5

Adoptarea serviciilor de către utilizatori

Numărul de activări

Rezultatele măsurătorilor indicatorilor-cheie de performanță trebuie raportate Comisiei. Entitățile desemnate pot utiliza orice alți indicatori-cheie de performanță relevanți în funcție de situația lor specifică.

5.   NEVOILE ÎN MATERIE DE DATE PENTRU COPERNICUS

Cerințele utilizatorilor și specificațiile serviciilor servesc ca bază pentru o adaptare permanentă a necesităților în materie de date ale programului Copernicus. Datele de intrare pentru serviciile Copernicus se împart în două categorii mari:

| (a) | datele provenite din observațiile prin satelit; |
| --- | --- |

(a)

datele provenite din observațiile prin satelit;

| (b) | datele in situ. |
| --- | --- |

(b)

datele in situ.

5.1.   Datele provenite din observațiile prin satelit

Furnizarea de date spațiale pentru serviciile Copernicus este gestionată de:

| (a) | Comisie, prin intermediul Specificațiilor privind accesul la date Copernicus referitoare la necesitățile misiunilor spațiale de observare a Pământului pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

(a)

Comisie, prin intermediul Specificațiilor privind accesul la date Copernicus referitoare la necesitățile misiunilor spațiale de observare a Pământului pentru perioada 2014-2020;

| (b) | ESA pentru coordonarea tehnică a componentei spațiale a programului Copernicus, pentru definirea arhitecturii sale, pentru dezvoltarea și achiziționarea de active spațiale, pentru accesul la date și pentru exploatarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

ESA pentru coordonarea tehnică a componentei spațiale a programului Copernicus, pentru definirea arhitecturii sale, pentru dezvoltarea și achiziționarea de active spațiale, pentru accesul la date și pentru exploatarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus;

| (c) | EUMETSAT pentru exploatarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus. |
| --- | --- |

(c)

EUMETSAT pentru exploatarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus.

Specificațiile privind accesul la datele Copernicus referitoare la necesitățile misiunilor spațiale de observare a Pământului pentru perioada 2014-2020 sunt acoperite prin intermediul mecanismului Depozitul de date, instituit pe baza acordului de delegare între Copernicus și ESA.

5.2.   Datele de la observații in situ

Accesul la date in situ care fac obiectul unei licențe sau sunt furnizate pentru a fi utilizate în cadrul programului Copernicus se coordonează în primul rând pentru necesitățile serviciilor Copernicus.

Furnizarea de date in situ se bazează pe diferite surse de date, inclusiv pe surse de date ale statelor membre. Componenta in situ a programului Copernicus se bazează în principal pe surse de date și capacități deja existente. Aceasta include diferite categorii de date (măsurători in situ și date de observare regulate și frecvente, date compilate periodic sau date de acțiune punctuală). Componenta in situ a programului Copernicus integrează la nivel european datele in situ și de referință existente. În unele cazuri, este posibil ca serviciile să aibă, de asemenea, propriile lor acorduri specifice cu furnizorii de date in situ în domeniul lor tematic specific.

6.   EVOLUȚIA COMPONENTEI DE SERVICII COPERNICUS PÂNĂ ÎN 2020

Serviciile operaționale din cadrul programului Copernicus, programate în contextul actualului cadru financiar multianual (CFM), vor evolua în conformitate cu cerințe recunoscute și emergente ale utilizatorilor și cu metodologiile de ultimă oră.

Entitățile desemnate își adaptează în permanență portofoliul pe baza feedback-ului primit de la utilizatori, a progreselor înregistrate în tehnologia de ultimă oră, precum și a constatărilor rezultate în urma proceselor de validare, în vederea menținerii relevanței diverselor produse. Mentenanța și ameliorarea imediate ale serviciilor ca răspuns la programul de lucru Copernicus trebuie să facă parte din sarcinile operaționale. Acolo unde este cazul, evoluțiile pe termen lung trebuie să țină seama de informațiile rezultate din activitățile desfășurate în cadrul programului Orizont 2020 și al altor programe de cercetare.

În acest CFM, se pot preconiza trei schimbări majore de situație:

| (a) | evoluția produselor existente vizează ameliorarea produsului; |
| --- | --- |

(a)

evoluția produselor existente vizează ameliorarea produsului;

| (b) | pe timpul perioadei de programare pot fi introduse noi grupuri de produse și de servicii; |
| --- | --- |

(b)

pe timpul perioadei de programare pot fi introduse noi grupuri de produse și de servicii;

| (c) | nevoile noi și emergente care decurg din punerea în aplicare a politicii ar putea duce la posibilitatea de a adăuga noi grupuri de produse care nu sunt prevăzute deocamdată în prezentele specificații tehnice ale serviciului. |
| --- | --- |

(c)

nevoile noi și emergente care decurg din punerea în aplicare a politicii ar putea duce la posibilitatea de a adăuga noi grupuri de produse care nu sunt prevăzute deocamdată în prezentele specificații tehnice ale serviciului.

În cazurile menționate la litera (c), entitatea desemnată analizează beneficiile, costurile și impacturile preconizate asupra operațiunilor. Pe această bază, se va organiza o dezbatere în cadrul forumului utilizatorilor programului Copernicus și al Comitetului Copernicus pentru a decide cu privire la punerea în aplicare a unui astfel de grup de produse nou.

Situațiile menționate la literele (a), (b) și (c) de mai sus iau în considerare următorii factori:

| (a) | evoluția politicii Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

evoluția politicii Uniunii;

| (b) | cerințele în schimbare ale utilizatorilor; |
| --- | --- |

(b)

cerințele în schimbare ale utilizatorilor;

| (c) | feedback-ul din partea utilizatorilor cu privire la serviciul actual; |
| --- | --- |

(c)

feedback-ul din partea utilizatorilor cu privire la serviciul actual;

| (d) | disponibilitatea unor noi date de observare; |
| --- | --- |

(d)

disponibilitatea unor noi date de observare;

| (e) | recomandări din partea experților; |
| --- | --- |

(e)

recomandări din partea experților;

| (f) | noi metode care rezultă din proiecte de cercetare, precum Orizont 2020. |
| --- | --- |

(f)

noi metode care rezultă din proiecte de cercetare, precum Orizont 2020.

---

(1)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1205/2008 al Comisiei din 3 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește metadatele (JO L 326, 4.12.2008, p. 12).

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1089/2010 al Comisiei din 23 noiembrie 2010 de punere în aplicare a Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește interoperabilitatea seturilor și serviciilor de date spațiale (JO L 323, 8.12.2010, p. 11).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 976/2009 al Comisiei din 19 octombrie 2009 de aplicare a Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește serviciile de rețea (JO L 274, 20.10.2009, p. 9).

---

ANEXA II

SPECIFICAȚIILE TEHNICE PENTRU SERVICIUL COPERNICUS DE MONITORIZARE A ATMOSFEREI

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Serviciul Copernicus de monitorizare a atmosferei (CAMS – Copernicus Atmosphere Monitoring Service) trebuie să furnizeze informații bazate pe date satelitare pentru a facilita monitorizarea compoziției atmosferei terestre. În plus, acesta își dezvoltă propria capacitate de a monitoriza în permanență compoziția chimică a atmosferei terestre la nivel global și regional prin mijloace care folosesc date satelitare. Această capacitate include descrierea situației actuale a atmosferei (analiză), anticiparea situației atmosferei cu câteva zile înainte (prognoză) și furnizarea de înregistrări de date pentru ultimii ani (reanaliză). Serviciul generează produse geofizice care pot fi folosite la prelucrări tehnice ulterioare, precum și informații de nivel înalt în diferite forme în vederea unei evaluări suplimentare la nivel de experți pentru a sprijini factorii de decizie. Produsele sunt supuse unor verificări riguroase de calitate pentru a asigura cel mai înalt nivel de calitate.

CAMS sprijină numeroase aplicații dezvoltate de părțile interesate în diverse domenii, precum sănătatea, monitorizarea mediului, energia din surse regenerabile, meteorologia și climatologia. El furnizează zilnic informații privind compoziția atmosferei la nivel global, pe baza datelor satelitare prelucrate și prin monitorizarea și prognozarea constituenților de deasupra Europei, cum ar fi gazele cu efect de seră (metan și dioxid de carbon), gazele reactive și aerosolii, inclusiv polenurile.

CAMS trebuie dezvoltat în continuare pentru a răspunde nevoilor de date și de informații prelucrate legate de preocupările legate de mediu. CAMS oferă inventare ale emisiilor și estimări ale fluxurilor nete de CO2, CH4 și N2O care ajung la suprafața Pământului. CAMS vizează promovarea participării la comunitatea FAIRMODE pentru a contribui la armonizarea modelelor regionale.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

CAMS furnizează servicii împărțite în următoarele cinci domenii tematice - un ansamblu de date și/sau de produse de informare în funcție de principalul lor domeniu de aplicare:

| (a) | calitatea aerului și compoziția atmosferică: aceste produse caracterizează compoziția chimică a atmosferei și furnizează informații cu privire la gazele cu efect de seră, gazele reactive și aerosolii; produsele trebuie să fie puse la dispoziție la nivel mondial pentru întreaga atmosferă și într-o rezoluție orizontală rafinată deasupra unui domeniu regional care acoperă Uniunea și zonele învecinate, inclusiv statele membre ale SEE; produsele includ mai ales speciile chimice relevante pentru legislația Uniunii și a statelor membre, precum și pentru tratatele internaționale; |
| --- | --- |

(a)

calitatea aerului și compoziția atmosferică: aceste produse caracterizează compoziția chimică a atmosferei și furnizează informații cu privire la gazele cu efect de seră, gazele reactive și aerosolii; produsele trebuie să fie puse la dispoziție la nivel mondial pentru întreaga atmosferă și într-o rezoluție orizontală rafinată deasupra unui domeniu regional care acoperă Uniunea și zonele învecinate, inclusiv statele membre ale SEE; produsele includ mai ales speciile chimice relevante pentru legislația Uniunii și a statelor membre, precum și pentru tratatele internaționale;

| (b) | mecanisme de forțare climatică: Se furnizează produse specializate pentru a cuantifica forțarea asupra sistemului terestru, ca urmare a modificărilor compoziției atmosferei induse de activitățile umane; |
| --- | --- |

(b)

mecanisme de forțare climatică: Se furnizează produse specializate pentru a cuantifica forțarea asupra sistemului terestru, ca urmare a modificărilor compoziției atmosferei induse de activitățile umane;

| (c) | stratul de ozon și razele ultraviolete: se furnizează informații privind constituenții atmosferici de importanță deosebită pentru stratul de ozon stratosferic, precum și privind radiațiile ultraviolete; |
| --- | --- |

(c)

stratul de ozon și razele ultraviolete: se furnizează informații privind constituenții atmosferici de importanță deosebită pentru stratul de ozon stratosferic, precum și privind radiațiile ultraviolete;

| (d) | radiațiile solare: domeniul acoperă produsele de radiații care sunt relevante în contextul energiei solare; |
| --- | --- |

(d)

radiațiile solare: domeniul acoperă produsele de radiații care sunt relevante în contextul energiei solare;

| (e) | emisiile și fluxurile de suprafață: CAMS trebuie să furnizeze, de asemenea, informații privind sursele de suprafață și absorbanții principalelor gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(e)

emisiile și fluxurile de suprafață: CAMS trebuie să furnizeze, de asemenea, informații privind sursele de suprafață și absorbanții principalelor gaze cu efect de seră.

Domeniile nu se exclud reciproc și unele produse pot apărea în diferite domenii.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

Proiectarea arhitecturii serviciului asigură coerența cu viziunea și cu strategia de dezvoltare globală ale programului Copernicus.

Există patru elemente principale ale serviciului:

| (a) | achiziționarea și anteprelucrarea datelor de intrare, în principal observații (atât prin satelit, cât și de la instrumente in situ) și date auxiliare necesare pentru a estima emisiile de poluanți și pentru a evalua concentrațiile de poluanți în atmosferă; |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea și anteprelucrarea datelor de intrare, în principal observații (atât prin satelit, cât și de la instrumente in situ) și date auxiliare necesare pentru a estima emisiile de poluanți și pentru a evalua concentrațiile de poluanți în atmosferă;

| (b) | prelucrarea la nivel mondial: se efectuează în trei moduri pentru a livra produsele necesare utilizatorilor:






  1. | producția zilnică pentru analizele și previziunile în timp aproape real; |
| --- | --- | --- |

(b)

prelucrarea la nivel mondial: se efectuează în trei moduri pentru a livra produsele necesare utilizatorilor:

1.

producția zilnică pentru analizele și previziunile în timp aproape real;

| 2. | producția zilnică pentru analizele și previziunile în timp decalat; |
| --- | --- |

2.

producția zilnică pentru analizele și previziunile în timp decalat;

| 3. | reanalize ale fluxului de producție care generează seturi de date multianuale coerente cu un model fix/sistem de asimilare; |
| --- | --- |

3.

reanalize ale fluxului de producție care generează seturi de date multianuale coerente cu un model fix/sistem de asimilare;

| (c) | prelucrare la nivel regional: acest element beneficiază de o rezoluție spațială mai mare și sprijină în special activitățile de modelizare din aval pentru subregiuni la o scară și mai precisă, precum și monitorizarea calității aerului și a polenurilor și activitățile naționale de prognoză; |
| --- | --- |

(c)

prelucrare la nivel regional: acest element beneficiază de o rezoluție spațială mai mare și sprijină în special activitățile de modelizare din aval pentru subregiuni la o scară și mai precisă, precum și monitorizarea calității aerului și a polenurilor și activitățile naționale de prognoză;

| (d) | servicii suplimentare: se referă la prelucrarea cererilor, la serviciile și la produsele care sunt integrate în sau fondate pe principalele date de ieșire prelucrate regionale din Uniune și din lume. |
| --- | --- |

(d)

servicii suplimentare: se referă la prelucrarea cererilor, la serviciile și la produsele care sunt integrate în sau fondate pe principalele date de ieșire prelucrate regionale din Uniune și din lume.

Cele patru funcții transversale abordează următoarele elemente:

| (a) | controlul și asigurarea calității; |
| --- | --- |

(a)

controlul și asigurarea calității;

| (b) | arhivarea; |
| --- | --- |

(b)

arhivarea;

| (c) | difuzarea produselor; |
| --- | --- |

(c)

difuzarea produselor;

| (d) | comunicarea și interacțiunea cu utilizatorii, precum și formarea utilizatorilor. |
| --- | --- |

(d)

comunicarea și interacțiunea cu utilizatorii, precum și formarea utilizatorilor.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Produsele CAMS trebuie să fie gratuite pentru utilizatorii înregistrați prin intermediul unui catalog interactiv disponibil pe portalul web CAMS.

Portofoliul de produse CAMS este organizat în patru categorii principale și 13 linii de produse.

1.   Produse regionale

Produsele regionale sunt furnizate de un ansamblu de modele de calitate a aerului (până la 10 membri) pentru domeniul european și pentru mai multe specii chimice, cum ar fi: episoade și concentrații de fond de NO, NO2, O3, CO, SO2, NH3, COV, PAN, PM2,5, PM10, polenuri (principalii alergeni).

Serviciile includ:

| (a) | analize și previziuni zilnice în timp aproape real; |
| --- | --- |

(a)

analize și previziuni zilnice în timp aproape real;

| (b) | reanalize intermediare zilnice în timp decalat bazate pe observații in situ într-o etapă intermediară de validare; |
| --- | --- |

(b)

reanalize intermediare zilnice în timp decalat bazate pe observații in situ într-o etapă intermediară de validare;

| (c) | reanalize anuale pe baza observațiilor in situ validate integral. |
| --- | --- |

(c)

reanalize anuale pe baza observațiilor in situ validate integral.

2.   Produse globale

Produsele globale trebuie furnizate utilizând Sistemul de prognoză integrat al ECMWF, care este utilizat și pentru activitățile de prognoză meteorologică numerică ale Centrului. Serviciile constau în analize și prognoze zilnice în timp aproape real și în timp decalat, precum și în reanalize, care acoperă perioada începând din 2003. Speciile chimice includ aerosolii, gazele reactive (doar un subset de gaze reactive este limitat în mod direct de observații), CO2 și CH4. Produsele globale acoperă atât troposfera, cât și stratosfera.

3.   Produse suplimentare

Produsele suplimentare sunt integrate în sau fondate pe cele globale și cele regionale.

Produsele de sprijin al politicilor constau în rapoarte de evaluare care examinează datele reanalizelor regionale în vederea utilizării de către experții tehnici care oferă consiliere factorilor de decizie politică, scenarii zilnice de prognoză a episoadelor de poluare al căror scop este evaluarea eficacității strategiilor de reducere a emisiilor pe termen scurt, și calcule sursă-receptor care oferă informații privind originea episoadelor de poluare atmosferică.

| (a) | rapoarte de evaluare intermediară pe baza reanalizelor europene intermediare; |
| --- | --- |

(a)

rapoarte de evaluare intermediară pe baza reanalizelor europene intermediare;

| (b) | rapoarte de evaluare pe baza reanalizelor europene efectuate cu date validate; |
| --- | --- |

(b)

rapoarte de evaluare pe baza reanalizelor europene efectuate cu date validate;

| (c) | previziuni zilnice de „scenarii ecologice” cu nivel redus de emisii antropice; |
| --- | --- |

(c)

previziuni zilnice de „scenarii ecologice” cu nivel redus de emisii antropice;

| (d) | calcule naționale sursă-receptor la cerere; |
| --- | --- |

(d)

calcule naționale sursă-receptor la cerere;

| (e) | calculele regionale sursă-receptor zilnice (repartizarea produselor locale și a produselor transportate pentru un număr mare de aglomerări urbane europene). |
| --- | --- |

(e)

calculele regionale sursă-receptor zilnice (repartizarea produselor locale și a produselor transportate pentru un număr mare de aglomerări urbane europene).

Produsele de radiații solare includ prognoze globale ale radiațiilor ultraviolete în sprijinul sectorului de sănătate, precum și bazele de date privind radiațiile solare pe timp senin și pe timp noros și pentru a sprijini energia solară și alte sectoare

| (a) | prognoza indicelui UV solar global; |
| --- | --- |

(a)

prognoza indicelui UV solar global;

| (b) | radiația solară globală de suprafață pe timp senin; |
| --- | --- |

(b)

radiația solară globală de suprafață pe timp senin;

| (c) | radiația solară totală de suprafață pe timp noros (peste zone acoperite de sateliți geostaționari). |
| --- | --- |

(c)

radiația solară totală de suprafață pe timp noros (peste zone acoperite de sateliți geostaționari).

Produsele de inversare a fluxului de gaze cu efect de seră constau în estimări ale fluxurilor de suprafață pentru unele dintre principalele gaze cu efect de seră obținute prin modelare inversă.

| (a) | fluxuri lunare de metan la nivel global (2000-2015); |
| --- | --- |

(a)

fluxuri lunare de metan la nivel global (2000-2015);

| (b) | fluxuri lunare de oxid de azot la nivel global (1996-2015); |
| --- | --- |

(b)

fluxuri lunare de oxid de azot la nivel global (1996-2015);

| (c) | fluxuri lunare de dioxid de carbon la nivel global (1979-2015). |
| --- | --- |

(c)

fluxuri lunare de dioxid de carbon la nivel global (1979-2015).

Elementele serviciului privind forțarea climatică oferă estimări ale forțării climatice a aerosolilor pe baza ultimelor reanalize la nivel global.

| (a) | forțare cauzată de interacțiunea aerosol-radiație; |
| --- | --- |

(a)

forțare cauzată de interacțiunea aerosol-radiație;

| (b) | forțare cauzată de interacțiunea aerosol-nor; |
| --- | --- |

(b)

forțare cauzată de interacțiunea aerosol-nor;

| (c) | forțare cauzată de CO2; |
| --- | --- |

(c)

forțare cauzată de CO2;

| (d) | forțare cauzată de CH4; |
| --- | --- |

(d)

forțare cauzată de CH4;

| (e) | forțare cauzată de ozonul stratosferic; |
| --- | --- |

(e)

forțare cauzată de ozonul stratosferic;

| (f) | forțare cauzată de ozonul troposferic. |
| --- | --- |

(f)

forțare cauzată de ozonul troposferic.

4.   Produsele de emisii

Produsele de emisii ale CAMS reprezintă o contribuție importantă la sistemele globale și regionale de evaluare. În paralel, ele trebuie furnizate sub formă de produse finale pentru utilizatori. Produsele de emisii sunt următoarele:

| (a) | emisii antropice:






  1. | emisiile antropice europene; |
| --- | --- | --- |

(a)

emisii antropice:

1.

emisiile antropice europene;

| 2. | emisiile antropice și naturale la nivel global; |
| --- | --- |

2.

emisiile antropice și naturale la nivel global;

| (b) | emisiile cauzate de incendii și de arderea de biomasă, pe baza observațiilor prin satelit ale energiei radiative a incendiilor. |
| --- | --- |

(b)

emisiile cauzate de incendii și de arderea de biomasă, pe baza observațiilor prin satelit ale energiei radiative a incendiilor.

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

Achiziția și anteprelucrarea datelor constituie interfața directă a componentelor de observare in situ și spațială.

CAMS trebuie să aibă două seturi de cerințe în ceea ce privește actualitatea fluxului de date de observație.

| (a) | Componentele CAMS care funcționează pe baza unei rutine zilnice au nevoie de date disponibile în timp aproape real (NRT), în termen de câteva ore de la momentul observării, astfel încât cerințele corespunzătoare privind controlul calității datelor trebuie să fie compatibile cu NRT și cu prelucrarea automată; |
| --- | --- |

(a)

Componentele CAMS care funcționează pe baza unei rutine zilnice au nevoie de date disponibile în timp aproape real (NRT), în termen de câteva ore de la momentul observării, astfel încât cerințele corespunzătoare privind controlul calității datelor trebuie să fie compatibile cu NRT și cu prelucrarea automată;

| (b) | Componentele CAMS care trebuie să funcționeze în mod decalat (disponibilitate în termen de câteva săptămâni sau câteva luni). |
| --- | --- |

(b)

Componentele CAMS care trebuie să funcționeze în mod decalat (disponibilitate în termen de câteva săptămâni sau câteva luni).

5.1.   Datele provenite din observațiile prin satelit

Nucleul producției CAMS constă în asimilarea datelor și în sisteme de prognoză. Sistemul CAMS de asimilare a datelor utilizează observațiile prin satelit pentru a ajusta modelul de previziuni astfel încât să rămână cât mai aproape de condițiile atmosferice reale. Modelele trebuie inițializate zilnic. În acest sens, previziunile din ziua anterioară sunt fuzionate cu observații pentru a oferi o mai bună estimare a condițiilor atmosferice la începutul noilor previziuni.

Serviciile de previziuni globale ale CAMS acționează în timp real, în timp decalat și aplicând configurații de reanalize și utilizează date satelitare atât pentru observații meteorologice, cât și pentru compoziția atmosferei.

Categoriile de observații care urmează să fie utilizate trebuie să includă:

| (a) | observațiile operaționale sunt observațiile care sunt utilizate în prezent în sistemele de asimilare a datelor și de prognoză ale CAMS; |
| --- | --- |

(a)

observațiile operaționale sunt observațiile care sunt utilizate în prezent în sistemele de asimilare a datelor și de prognoză ale CAMS;

| (b) | observațiile preoperaționale sunt observațiile care sunt evaluate în prezent cu scopul de a demonstra disponibilitatea pentru utilizare operațională; |
| --- | --- |

(b)

observațiile preoperaționale sunt observațiile care sunt evaluate în prezent cu scopul de a demonstra disponibilitatea pentru utilizare operațională;

| (c) | Observațiile planificate sunt observații avute în vedere pentru a fi implementate în sistemele CAMS. |
| --- | --- |

(c)

Observațiile planificate sunt observații avute în vedere pentru a fi implementate în sistemele CAMS.

Serviciul CAM sprijină prelucrarea „ad hoc” în timp aproape real pentru unele observații care nu sunt în mod obișnuit prelucrate de infrastructura spațială a Copernicus sau, mai general, de către agențiile spațiale internaționale în ceea ce privește colectarea datelor prin satelit. Datele provenite de la misiunile atmosferice Sentinel 5p, 4 și 5 trebuie să fie luate în considerare în cadrul elaborării serviciului CAM.

5.2.   Datele de la observații in situ

CAMS nu exploatează sisteme de observare in situ și colectează observațiile provenite de la o gamă largă de furnizori de date pentru scopuri de validare și de asimilare a datelor. Acest serviciu trebuie să utilizeze infrastructurile de cercetare europene și internaționale existente. CAMS nu acordă sprijin financiar pentru achiziționarea de date propriu-zise, însă finanțează activități specifice pentru îmbunătățirea prelucrării lor într-un context operațional. În acest scop, se încheie contracte specifice cu instituțiile și organizațiile europene și internaționale.

---

ANEXA III

SPECIFICAȚIILE TEHNICE PENTRU SERVICIUL COPERNICUS DE MONITORIZARE A MEDIULUI MARIN

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Serviciul Copernicus de monitorizare a mediului marin (CMEMS – Copernicus Marine Environment Monitoring Service) furnizează informații de referință periodice și sistematice privind starea fizică și biogeochimică, variabilitatea și dinamica oceanelor și ecosistemelor marine pentru oceanul planetar și pentru mările regionale europene. CMEMS furnizează produse care pot fi utilizate în diferite domenii de aplicare și include descrierea situației actuale a oceanelor (analiză), anticiparea situației atmosferei cu câteva zile înainte (prognoză) și furnizarea de înregistrări de date coerente pentru ultimii ani (reprelucrarea observațiilor și reanalize ale modelului). Serviciul generează produse care pot fi folosite la prelucrări tehnice ulterioare, precum și informații de nivel înalt în diferite forme în vederea unei evaluări suplimentare la nivel de experți pentru a sprijini factorii de decizie.

Serviciul de monitorizare a mediului marin oferă un răspuns durabil nevoilor utilizatorilor europeni, în special în domeniile siguranței marine, resurselor marine, mediului marin și de coastă și previziunilor meteorologice, climatice și sezoniere. Acesta oferă informații generice și fiabile, provenite din observații spațiale și in situ și pe baza unor modele – inclusiv prognoze, analize și reanalize – privind starea fizică și caracteristicile biogeochimice marine ale oceanului planetar și mărilor regionale europene.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

CMEMS furnizează servicii grupate în următoarele patru domenii tematice.

1.   Siguranța marină

Produsele furnizează informații în sprijinul activităților în condiții de siguranță pe mare, cum ar fi operațiunile marine, previziunile meteorologice marine, previziunile privind gheața marină, combaterea scurgerilor de petrol, direcționarea traficului naval, operațiunile de căutare și de salvare, platformele eoliene offshore și toate activitățile care necesită operațiuni offshore în condiții de siguranță.

2.   Resurse marine

Produsele se axează pe gestionarea durabilă a resurselor marine vii, intervenind în domeniul pescuitului și al mariculturii, și, de asemenea, sprijină zonele marine protejate. Principalele obiective ale gestionării activităților de pescuit sunt serviciile de pescuit ecosistemice și durabile, care asigură un randament maxim durabil, contribuind în același timp și la refacerea stocurilor supraexploatate. Organismele de gestionare a mariculturii trebuie să furnizeze consiliere privind evaluarea productivității multitrofice și impactul acvaculturii marine asupra mediului.

3.   Mediul marin și de coastă

Acest serviciu răspunde nevoilor utilizatorilor din diferite domenii: turismul durabil și maricultura, protecția zonelor de coastă împotriva eroziunii și a surselor terestre de poluare, sănătatea oamenilor și a ecosistemelor. Produsele și informațiile sunt necesare pentru a susține dezvoltarea unor concepte de management integrat al zonelor costiere și al unor sisteme de asistență decizională eficace.

4.   Previziuni meteorologice, climatice și sezoniere

Acest serviciu trebuie să garanteze o furnizare sigură și fiabilă de informații marine controlate din punct de vedere calitativ, zilnic sau la fiecare șase ore. El cuprinde câmpuri de suprafață drept condiții limită, precum și observațiile oceanice la suprafață și date privind oceanul modelate sub suprafață.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

CMEMS cuprinde trei elemente principale de serviciu.

1.   Prelucrare

Centrele de prelucrare prelucrează din diverse seturi de date de intrare produse de bază care descriu starea oceanelor, în timp aproape real și în mod decalat. Prelucrarea este furnizată de către Centrele de asamblare tematică și Centrele de monitorizare și prognoză.

| (a) | Centrele de asamblare tematică (TAC – Thematic Assembly Centres) se concentrează în principal asupra prelucrării directe de date in situ și anume privind temperatura, salinitatea și variabilele biogeochimice, precum și datele de la satelitul L2 pentru mai multe variabile oceanice, cum ar fi, de exemplu, temperatura la suprafața mării, culoarea oceanelor, parametrii privind gheața marină și nivelul mării, oxigenul dizolvat, proprietățile optice sau alte componente biogeochimice. Rezultatele acestei prelucrări tematice sunt produse care servesc drept contribuție directă la prelucrarea ulterioară de către Centrele de monitorizare și de prognoză, precum și produse destinate utilizării externe. |
| --- | --- |

(a)

Centrele de asamblare tematică (TAC – Thematic Assembly Centres) se concentrează în principal asupra prelucrării directe de date in situ și anume privind temperatura, salinitatea și variabilele biogeochimice, precum și datele de la satelitul L2 pentru mai multe variabile oceanice, cum ar fi, de exemplu, temperatura la suprafața mării, culoarea oceanelor, parametrii privind gheața marină și nivelul mării, oxigenul dizolvat, proprietățile optice sau alte componente biogeochimice. Rezultatele acestei prelucrări tematice sunt produse care servesc drept contribuție directă la prelucrarea ulterioară de către Centrele de monitorizare și de prognoză, precum și produse destinate utilizării externe.

| (b) | Centrele de monitorizare și de prognoză (MFC – Monitoring and Forecasting Centres) furnizează descrierea tridimensională a stării oceanelor: analize și previziuni ale parametrilor marini (temperatură, salinitate, curenți, nivelul mării, gheața marină, valuri și biogeochimie). Există șapte MFC care acoperă oceanul planetar și mările regionale europene: oceanul planetar, Oceanul Arctic, Marea Baltică, platoul nord-vestic, regiunea care cuprinde coasta iberică, Golful Biscaya și apele irlandeze, Marea Mediterană și Marea Neagră. |
| --- | --- |

(b)

Centrele de monitorizare și de prognoză (MFC – Monitoring and Forecasting Centres) furnizează descrierea tridimensională a stării oceanelor: analize și previziuni ale parametrilor marini (temperatură, salinitate, curenți, nivelul mării, gheața marină, valuri și biogeochimie). Există șapte MFC care acoperă oceanul planetar și mările regionale europene: oceanul planetar, Oceanul Arctic, Marea Baltică, platoul nord-vestic, regiunea care cuprinde coasta iberică, Golful Biscaya și apele irlandeze, Marea Mediterană și Marea Neagră.

2.   Managementul produselor

Managementul produselor gestionează toate datele și produsele privind mediul marin în timp real sau în mod decalat și, de asemenea, gestionează arhivele acestora și furnizează capacitățile necesare pentru descoperirea, vizualizarea, accesarea și descărcarea fiabile a acestor date și informații, în orice moment de către operatorii de servicii și utilizatorii externi; el se bazează pe menținerea și actualizarea categoriilor de date și a variabilelor existente în catalog, precum și a informațiilor din gamele de servicii.

3.   Comunicare și formare

Comunicarea și formarea pun la dispoziția utilizatorilor un acces facil și eficient la aceste date și produse, precum și posibilități de a descoperi serviciul (fie online, fie prin activități specializate de formare și evenimente), de a-și îmbunătăți competențele în ceea ce privește utilizarea acestuia și de a-și exprima cerințele și opiniile. Activitățile de comunicare trebuie să fie parte integrantă a serviciului pentru a oferi o legătură directă cu expertiza tehnică și științifică inerentă serviciului. Următoarele două aspecte pot fi luate în considerare: interacțiunea cu utilizatorii și comunicarea.

Entitatea desemnată are o dublă responsabilitate pentru implementarea acestor funcții primare și a funcțiilor generale transversale de care este nevoie pentru a asigura un serviciu eficient și fiabil de monitorizare a mediului marin.

Funcționalitățile transversale au trei cerințe principale:

| (a) | operațiuni integrate, pentru a furniza un serviciu fiabil și în timp util; |
| --- | --- |

(a)

operațiuni integrate, pentru a furniza un serviciu fiabil și în timp util;

| (b) | managementul calității produselor și serviciilor, pentru a furniza informații de ultimă oră și verificate din punct de vedere științific, precum și un nivel ridicat de calitate și de continuitate a serviciilor; |
| --- | --- |

(b)

managementul calității produselor și serviciilor, pentru a furniza informații de ultimă oră și verificate din punct de vedere științific, precum și un nivel ridicat de calitate și de continuitate a serviciilor;

| (c) | îmbunătățirea continuă a serviciilor, pentru a răspunde cerințelor utilizatorilor. |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea continuă a serviciilor, pentru a răspunde cerințelor utilizatorilor.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Serviciile CMEMS oferă produse gratuite pentru utilizatorii înregistrați prin intermediul unui catalog interactiv disponibil pe portalul web CMEMS. CMEMS furnizează periodic și sistematic informații de referință esențiale privind starea fizică și biogeochimică a oceanului planetar și a mărilor regionale. Observațiile și previziunile elaborate de acest serviciu sprijină toate aplicațiile marine. CMEMS se bazează pe calitate și pe simplitate: calitatea informațiilor privind oceanele furnizate utilizatorilor și simplitatea accesului la informații.

Catalogul interactiv trebuie să permită utilizatorilor să selecteze produse în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | zonele geografice; Oceanul planetar sau zonele regionale: Oceanul Arctic, Marea Baltică, Oceanul Atlantic - platoul Europei de Nord-Vest, Oceanul Atlantic - platoul Europei de Sud-Vest, Marea Mediterană, Marea Neagră; |
| --- | --- |

(a)

zonele geografice; Oceanul planetar sau zonele regionale: Oceanul Arctic, Marea Baltică, Oceanul Atlantic - platoul Europei de Nord-Vest, Oceanul Atlantic - platoul Europei de Sud-Vest, Marea Mediterană, Marea Neagră;

| (b) | parametri: temperatura, salinitatea, curenții, parametrii privind gheața marină (concentrația, marginea, deriva, grosimea, tipul), nivelul mării (înălțime, anomalie, înălțime geopotențială, zgomotul măsurării anomaliei), zona eufotică, adâncimea stratului de amestec, vântul, valurile, proprietățile optice ale apei, proprietățile chimice oceanice (N, P, Fe, O2, Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), biologia oceanică (clorofila-a, organisme fito și zoo, producția primară); |
| --- | --- |

(b)

parametri: temperatura, salinitatea, curenții, parametrii privind gheața marină (concentrația, marginea, deriva, grosimea, tipul), nivelul mării (înălțime, anomalie, înălțime geopotențială, zgomotul măsurării anomaliei), zona eufotică, adâncimea stratului de amestec, vântul, valurile, proprietățile optice ale apei, proprietățile chimice oceanice (N, P, Fe, O2, Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), biologia oceanică (clorofila-a, organisme fito și zoo, producția primară);

| (c) | perioada acoperită: prognoze, în timp aproape real, pe mai mulți ani, produse invariabile în timp (din observarea sau din modelare); |
| --- | --- |

(c)

perioada acoperită: prognoze, în timp aproape real, pe mai mulți ani, produse invariabile în timp (din observarea sau din modelare);

| (d) | modele sau observații (produse livrate în urma unei simulări pe bază de modele, măsurători făcute din satelit, observare in situ sau o combinație produse pe bază de modele și de observații); |
| --- | --- |

(d)

modele sau observații (produse livrate în urma unei simulări pe bază de modele, măsurători făcute din satelit, observare in situ sau o combinație produse pe bază de modele și de observații);

| (e) | tipul de rețea; |
| --- | --- |

(e)

tipul de rețea;

| (f) | perioada de timp; |
| --- | --- |

(f)

perioada de timp;

| (g) | acoperirea verticală; |
| --- | --- |

(g)

acoperirea verticală;

| (h) | nivelul de prelucrare; |
| --- | --- |

(h)

nivelul de prelucrare;

| (i) | rezoluția temporală. |
| --- | --- |

(i)

rezoluția temporală.

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

CMEMS se bazează pe observațiile oceanice dintr-o varietate de surse, inclusiv instrumente satelitare (misiuni Sentinel și alte misiuni contribuitoare esențiale, cum ar fi seria Jason), platforme in situ, cum ar fi balizele și flotoarele la suprafață și sub suprafață și nave de observare voluntare.

5.1.   Datele provenite din observațiile prin satelit

CMEMS furnizează produse pe bază de sateliți operaționali. El utilizează și mai multe observații prin satelit în scopuri legate de climatologie, pentru reanalize și validare, provenite din misiunile anterioare sau de la sateliți care nu furnizează date în timp real.

Cele mai importante tipuri de date utilizate în CMEMS provin de la spectroradiometre (pentru a măsura conținutul de clorofilă și de compuși organici și minerali, temperatura la suprafața mării și calota de gheață), radiometre cu infraroșu (pentru a măsura temperatura la suprafața mării), radiometre cu microunde [pentru a măsura conținutul de vapori de apă din atmosferă, conținutul de apă lichidă din atmosferă (nori), pluviometria, concentrația de gheață marină, tipul, amploarea, temperatura la suprafața mării, salinitatea], altimetre (înălțimea la suprafața oceanelor, viteza vântului la suprafață, înălțimea valurilor, gheața marină), difuzometre (pentru a măsura viteza și direcția vântului, precipitațiile, concentrația de gheață pe mare) și radare cu apertură sintetică (pentru măsurarea vântului și a câmpului valurilor de suprafață și pentru a asigura monitorizarea gheții marine).

Observațiile spațiale ale misiunilor Sentinel-1, Sentinel-3 și Jason-3 sunt pe deplin integrate în produsele CMEMS, iar portofoliul trebuie îmbogățit cu date privind valurile și noi produse biogeochimice. Observațiile misiunii Sentinel-2 sunt integrate treptat în vederea îmbunătățirii portofoliului de produse biogeochimice.

5.2.   Datele de la observații in situ

CMEMS nu exploatează sisteme de observații in situ și colectează observații de la furnizori de date, în special de la EuroGOOS, rețelele JCOMM, SeaDataNet și EMODnet.

---

ANEXA IV

SPECIFICAȚIILE TEHNICE PENTRU SERVICIUL COPERNICUS DE MONITORIZARE TERESTRĂ

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Serviciul Copernicus de monitorizare terestră trebuie să furnizeze utilizatorilor din domeniul mediului și al altor aplicații terestre informații de înaltă calitate bazate pe date spațiale combinate cu alte surse de date.

Serviciul abordează o gamă largă de politici, cum ar fi mediul, agricultura, dezvoltarea regională, transporturile, energia, precum și schimbările climatice, la nivelul Uniunii și la nivel mondial, având în vedere, de asemenea, angajamentele Uniunii Europene în cadrul tratatelor și convențiilor internaționale.

Serviciul de monitorizare terestră se axează pe prioritățile deja definite în urma unei ample consultări în rândul utilizatorilor principali: serviciile relevante ale Comisiei, forumul utilizatorilor Copernicus, Rețeaua europeană de informare și observare pentru mediu (EIONET), punctele focale naționale (NFP – National Focal Points), centrele de referință (NRC – National Reference Centres) și părți interesate de la nivel internațional, inclusiv agenții ale Organizației Națiunilor Unite.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

Serviciul Copernicus de monitorizare terestră cuprinde o componentă globală care include un element de monitorizare sistematică și de monitorizare a zonelor critice, o componentă paneuropeană și o componentă locală.

Componenta de monitorizare terestră la nivel mondial trebuie să sprijine Comisia în mai multe domenii de aplicare. Produsele sunt folosite, printre altele, pentru monitorizarea pășunilor, a culturilor și a secetei, pentru sprijinirea gestionării șeptelului, pentru studii în domeniul climei, pentru evaluarea calității apelor, pentru navigația pe apele interioare și cea fluvială, pentru monitorizarea hidrologică, pentru irigații, pentru sisteme de avertizare timpurie cu privire la lăcuste, în studii privind sănătatea, pentru conservarea biodiversității, pentru transporturi și pentru previziuni legate de degradarea terenurilor și de eroziunea solului. Produsele trebuie să fie puse la dispoziția statelor membre, a țărilor terțe, a instituțiilor ONU (FAO, PAM) și a instituțiilor publice, de cercetare și private.

În cadrul elementului de monitorizare sistematică, componenta de monitorizare terestră la nivel mondial produce o gamă largă de variabile biofizice la nivel mondial, care descriu situația vegetației, a bugetului energetic și a circuitului apei. În cadrul elementului de monitorizare a zonelor critice, componenta de monitorizare terestră la nivel mondial furnizează, la cerere, informații detaliate privind terenurile din regiuni specifice care sunt situate în afara teritoriului Uniunii și care prezintă interes pentru Uniune, cu scopul de a sprijini politica Uniunii în materie de mediu sau de dezvoltare sau alte politici. Aceste informații completează activitatea de monitorizare sistematică. Al treilea element al componentei de monitorizare terestră la nivel global este reprezentat de producția de date gata de analiză, provenite din datele satelitare ale misiunilor Sentinel.

Componenta paneuropeană produce cinci straturi tematice de înaltă rezoluție (HRL – high resolution thematic layers) care descriu principalele caracteristici ale ocupării terenurilor: suprafețe artificiale, zone împădurite, zone agricole (pajiști), zone umede și corpuri de apă de mici dimensiuni. HRL furnizează informații complementare care includ nomenclaturile legate de utilizarea și de ocuparea terenurilor, cum ar fi programul Corine Land Cover (CLC). HRL se actualizează într-un ciclu de 3 ani. Un set de noi produse HRL prevăd elaborarea unui HRL pentru zone împădurite de mici dimensiuni și pentru fenologie.

Componenta paneuropeană întreține și actualizează setul de date al programului Corine Land Cover (CLC) o dată la șase ani, în funcție de anii de referință 2012 și 2018. Aceasta include producția de informații cu privire la schimbările survenite în ocuparea și utilizarea terenurilor. CLC este un set de date de intrare esențiale necesare pentru calcularea setului de bază de indicatori ai SEE (CSI – Core Set of Indicators) și reprezintă o sursă de informații de referință pentru o serie de rapoarte de mediu tematice.

Începând din 2018, o nouă generație de produse CLC sunt introduse în paralel, pornind de la conceptul pe bază de obiecte, astfel cum a fost elaborat în cadrul grupului de acțiune privind ocuparea terenurilor în Europa al Einoet (EAGLE – Eionet Action Group on Land cover in Europe). Noul produs privind ocuparea terenurilor trebuie să abordeze evoluția cerințelor utilizatorilor, astfel cum sunt prezentate de monitorizarea privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF – Land Use Land Use Change and Forestry).

Componenta locală furnizează informații specifice și mai detaliate privind ocuparea și utilizarea terenurilor, care vin în completarea informațiilor obținute prin intermediul componentei paneuropene. Aceasta se concentrează pe domenii de interes specifice sau „zone critice” care sunt predispuse la anumite probleme de mediu. Produsul „Atlasul urban” (UA – Urban Atlas) include informații tridimensionale privind zonele urbane. Atlasul urban vine în sprijinul politicilor regionale și urbane ale Uniunii, precum și al elaborării seriei de rapoarte privind coeziunea economică, socială și teritorială în cadrul Uniunii.

Componenta locală se axează pe cartografierea și pe monitorizarea cu regularitate a zonelor critice din punctul de vedere al mediului prin actualizarea zonelor riverane, în temeiul acțiunii 5 din strategia Uniunii în domeniul biodiversității pentru 2020.

Sprijinirea și evaluarea instrumentului de politică comunitară Natura 2000 trebuie să fie scopul principal al monitorizării schimbărilor terenurilor și ale utilizării terenurilor în anumite situri Natura 2000, inclusiv potențialele amenințări din apropierea acestora din perspectiva utilizării terenului.

Evoluția componentei locale va permite dezvoltarea produsului de monitorizare a zonelor de coastă (în colaborare cu serviciul Copernicus de monitorizare a mediului marin). Un serviciu de monitorizare a zăpezii și a gheții analizează economiile de scară în cooperare cu serviciile de monitorizare a zăpezii și a gheții existente la nivelul statelor membre.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

Serviciul de monitorizare terestră este organizat în două componente principale: Componenta de monitorizare terestră globală și componenta de monitorizare terestră europeană.

| 1. | Componenta de monitorizare terestră globală cuprinde trei elemente.






  (a) | Monitorizarea sistematică generează în mod sistematic și în timp aproape real variabile terestre bio-geofizice care au o prioritate ridicată pentru asigurarea sprijinului pentru politicile UE. Activitatea trebuie să prezinte un set de variabile biofizice relevante pentru supravegherea culturilor, pentru previziunile randamentului culturilor, pentru bugetul de carbon, pentru biodiversitate, pentru resursele disponibile de apă și calitatea apei și pentru monitorizarea zăpezii și a schimbărilor climatice la nivel mondial, precum și variabile biofizice suplimentare relevante pentru scopuri de monitorizare a mediului la nivel global și la nivel continental. Componenta de monitorizare terestră globală furnizează în principal produse de rezoluție medie (300 m), însă și produse specifice cu o rezoluție mai înaltă, cum ar fi produsul de ocupare a terenurilor dinamic cu o rezoluție de 100 m, profitând de capacitățile satelitare și de disponibilitatea datelor Sentinel. Activitatea de monitorizare terestră sistematică la nivel global oferă o acoperire completă a Pământului, în comparație cu acoperirea orientată și exactă a activităților paneuropene și locale. Calitatea variabilelor este monitorizată constant și se acordă o atenție specială constituirii unei serii cronologice coerente, care este de o importanță crucială pentru multe aplicații de monitorizare și de avertizare timpurie. |
| --- | --- | --- |

1.

Componenta de monitorizare terestră globală cuprinde trei elemente.

(a)

Monitorizarea sistematică generează în mod sistematic și în timp aproape real variabile terestre bio-geofizice care au o prioritate ridicată pentru asigurarea sprijinului pentru politicile UE. Activitatea trebuie să prezinte un set de variabile biofizice relevante pentru supravegherea culturilor, pentru previziunile randamentului culturilor, pentru bugetul de carbon, pentru biodiversitate, pentru resursele disponibile de apă și calitatea apei și pentru monitorizarea zăpezii și a schimbărilor climatice la nivel mondial, precum și variabile biofizice suplimentare relevante pentru scopuri de monitorizare a mediului la nivel global și la nivel continental. Componenta de monitorizare terestră globală furnizează în principal produse de rezoluție medie (300 m), însă și produse specifice cu o rezoluție mai înaltă, cum ar fi produsul de ocupare a terenurilor dinamic cu o rezoluție de 100 m, profitând de capacitățile satelitare și de disponibilitatea datelor Sentinel. Activitatea de monitorizare terestră sistematică la nivel global oferă o acoperire completă a Pământului, în comparație cu acoperirea orientată și exactă a activităților paneuropene și locale. Calitatea variabilelor este monitorizată constant și se acordă o atenție specială constituirii unei serii cronologice coerente, care este de o importanță crucială pentru multe aplicații de monitorizare și de avertizare timpurie.

| (b) | Monitorizarea zonelor critice furnizează informații de referință tematice și privind ocuparea terenurilor care sunt detaliate și la rezoluție înaltă și foarte înaltă, pentru zone specifice de interes pentru UE situate în afara teritoriului Uniunii Europene, în special în domeniul gestionării durabile a resurselor naturale. Activitatea se referă la cartografierea ocupării terenurilor și a schimbările survenite în ocuparea terenurilor în zonele protejate și în zonele peisagistice importante în Africa, precum și pentru dezvoltarea rurală din Asia. Activitatea sprijină monitorizarea pădurilor, inclusiv procesul de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD – Reducing Emission from Deforestation and Forest Degradation). Lista zonelor de interes care trebuie să fie monitorizate și cartografiate este definită în colaborare cu serviciile UE și cu delegațiile UE, în urma unor activități pe teren care sunt desfășurate în prezent în acest context și în parteneriat cu programe/instituții relevante. Pentru zonele protejate și împrejurimile acestora se vor elabora hărți adaptate privind ocuparea terenurilor și schimbările în ocuparea terenurilor, pentru a sprijini strategia privind biodiversitatea și activitățile de dezvoltare, însă și pentru zonele de interes pentru procesul REDD+. |
| --- | --- |

(b)

Monitorizarea zonelor critice furnizează informații de referință tematice și privind ocuparea terenurilor care sunt detaliate și la rezoluție înaltă și foarte înaltă, pentru zone specifice de interes pentru UE situate în afara teritoriului Uniunii Europene, în special în domeniul gestionării durabile a resurselor naturale. Activitatea se referă la cartografierea ocupării terenurilor și a schimbările survenite în ocuparea terenurilor în zonele protejate și în zonele peisagistice importante în Africa, precum și pentru dezvoltarea rurală din Asia. Activitatea sprijină monitorizarea pădurilor, inclusiv procesul de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD – Reducing Emission from Deforestation and Forest Degradation). Lista zonelor de interes care trebuie să fie monitorizate și cartografiate este definită în colaborare cu serviciile UE și cu delegațiile UE, în urma unor activități pe teren care sunt desfășurate în prezent în acest context și în parteneriat cu programe/instituții relevante. Pentru zonele protejate și împrejurimile acestora se vor elabora hărți adaptate privind ocuparea terenurilor și schimbările în ocuparea terenurilor, pentru a sprijini strategia privind biodiversitatea și activitățile de dezvoltare, însă și pentru zonele de interes pentru procesul REDD+.

| (c) | Date gata de analiză (ARD - Analysis Ready Data): ARD vor facilita adoptarea datelor de la Sentinel 2, sprijinind comunitățile de utilizatori, precum REDD+ pentru păduri și agricultura, sau evaluarea de mediu cu variabile specifice. Activitatea oferă întreaga arhivă de date Sentinel 2 de nivel 3. Mozaicul de date de la Sentinel 1 poate fi furnizat la cerere. |
| --- | --- |

(c)

Date gata de analiză (ARD - Analysis Ready Data): ARD vor facilita adoptarea datelor de la Sentinel 2, sprijinind comunitățile de utilizatori, precum REDD+ pentru păduri și agricultura, sau evaluarea de mediu cu variabile specifice. Activitatea oferă întreaga arhivă de date Sentinel 2 de nivel 3. Mozaicul de date de la Sentinel 1 poate fi furnizat la cerere.

| 2. | Monitorizarea terestră europeană include două componente.






  (a) | Componenta paneuropeană a monitorizării terestre: furnizează un portofoliu de servicii, de la mozaicuri de imagini la cartografierea ocupării terenurilor și a schimbărilor în ocuparea terenurilor, incluzând cartografierea caracteristicilor de ocupare a terenurilor tematice complementare. Un prim set de sarcini ale componentei paneuropene abordează post-prelucrarea datelor spațiale, producția de mozaicuri paneuropene de imagini ortorectificate și produsele intermediare precum variabilele biofizice. Un al doilea set de sarcini trebuie să actualizeze și să îmbunătățească HRL în ceea ce privește caracteristicile ocupării terenurilor. HRL se actualizează o dată la 3 ani. Ca un al treilea set de sarcini, seriile cronologice ale programului CORINE Land Cover (CLC) vor fi menținute și actualizate. Programul CLC este un produs emblematic al serviciilor de monitorizare terestră și este actualizat la fiecare șase ani. |
| --- | --- | --- |

2.

Monitorizarea terestră europeană include două componente.

(a)

Componenta paneuropeană a monitorizării terestre: furnizează un portofoliu de servicii, de la mozaicuri de imagini la cartografierea ocupării terenurilor și a schimbărilor în ocuparea terenurilor, incluzând cartografierea caracteristicilor de ocupare a terenurilor tematice complementare. Un prim set de sarcini ale componentei paneuropene abordează post-prelucrarea datelor spațiale, producția de mozaicuri paneuropene de imagini ortorectificate și produsele intermediare precum variabilele biofizice. Un al doilea set de sarcini trebuie să actualizeze și să îmbunătățească HRL în ceea ce privește caracteristicile ocupării terenurilor. HRL se actualizează o dată la 3 ani. Ca un al treilea set de sarcini, seriile cronologice ale programului CORINE Land Cover (CLC) vor fi menținute și actualizate. Programul CLC este un produs emblematic al serviciilor de monitorizare terestră și este actualizat la fiecare șase ani.

| (b) | Componenta locală a monitorizării terestre oferă mai multe informații detaliate privind ocuparea și utilizarea terenurilor, care vin în completarea componentei paneuropene privind zonele specifice de interes, așa-numitele „zone critice”. Componenta acoperă și se concentrează pe cartografierea și analiza modificărilor din zonele urbane mai mari ca urmare a exercițiilor din Atlasul urban din 2006 și din 2012 (în prezent actualizat o dată la cinci ani). Componenta locală de monitorizare terestră cartografiază și monitorizează zonele critice din punctul de vedere al mediului, actualizând regulat datele privind zonele riverane. Serviciul privind zonele riverane furnizează informații cruciale pentru monitorizarea și evaluarea funcționării ecosistemelor și pentru monitorizarea biodiversității, astfel cum sunt definite în cadrul MAES. Produsele de schimbări ale ocupării terenului trebuie să fie, de asemenea, furnizate în acest context. În plus, se realizează lucrări similare pentru a monitoriza modificările în cadrul siturilor Natura 2000 și potențialele amenințări din jurul acestora din perspectiva utilizării terenurilor. Monitorizarea zonelor de coastă abordează, în cooperare cu serviciul Copernicus de monitorizare a mediului marin, specificul zonei de coastă ca zonă critică având o complexitate, pante, o dinamică, presiuni și riscuri sociale extreme. |
| --- | --- |

(b)

Componenta locală a monitorizării terestre oferă mai multe informații detaliate privind ocuparea și utilizarea terenurilor, care vin în completarea componentei paneuropene privind zonele specifice de interes, așa-numitele „zone critice”. Componenta acoperă și se concentrează pe cartografierea și analiza modificărilor din zonele urbane mai mari ca urmare a exercițiilor din Atlasul urban din 2006 și din 2012 (în prezent actualizat o dată la cinci ani). Componenta locală de monitorizare terestră cartografiază și monitorizează zonele critice din punctul de vedere al mediului, actualizând regulat datele privind zonele riverane. Serviciul privind zonele riverane furnizează informații cruciale pentru monitorizarea și evaluarea funcționării ecosistemelor și pentru monitorizarea biodiversității, astfel cum sunt definite în cadrul MAES. Produsele de schimbări ale ocupării terenului trebuie să fie, de asemenea, furnizate în acest context. În plus, se realizează lucrări similare pentru a monitoriza modificările în cadrul siturilor Natura 2000 și potențialele amenințări din jurul acestora din perspectiva utilizării terenurilor. Monitorizarea zonelor de coastă abordează, în cooperare cu serviciul Copernicus de monitorizare a mediului marin, specificul zonei de coastă ca zonă critică având o complexitate, pante, o dinamică, presiuni și riscuri sociale extreme.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Componenta Copernicus de monitorizare terestră la nivel mondial, cu elementul de monitorizare sistematică, furnizează un set de variabile biofizice globale care descriu în mod sistematic situația și evoluția vegetației și solurilor, bugetul energetic la suprafață și circuitul apei. Familia de produse privind vegetația include următoarele variabile:

| (a) | indicele normalizat de diferențiere al vegetației (NDVI – Normalized Difference Vegetation Index); |
| --- | --- |

(a)

indicele normalizat de diferențiere al vegetației (NDVI – Normalized Difference Vegetation Index);

| (b) | indicele suprafeței foliare (LAI – Leaf Area Index); |
| --- | --- |

(b)

indicele suprafeței foliare (LAI – Leaf Area Index);

| (c) | fracțiunea de radiație activă absorbită fotosintetic (FaPar – Fraction of absorbed photosynthetically active radiation); |
| --- | --- |

(c)

fracțiunea de radiație activă absorbită fotosintetic (FaPar – Fraction of absorbed photosynthetically active radiation);

| (d) | fracțiunea de acoperire cu vegetație (FCover – Fraction of Vegetation Cover); |
| --- | --- |

(d)

fracțiunea de acoperire cu vegetație (FCover – Fraction of Vegetation Cover);

| (e) | indicele stării vegetației (VCI – Vegetation Condition Index); |
| --- | --- |

(e)

indicele stării vegetației (VCI – Vegetation Condition Index);

| (f) | indicele productivității vegetației (VCI – Vegetation Productivity Index); |
| --- | --- |

(f)

indicele productivității vegetației (VCI – Vegetation Productivity Index);

| (g) | indicele de evoluție a suprafeței verzi (GEI – Greenness Evolution Index); |
| --- | --- |

(g)

indicele de evoluție a suprafeței verzi (GEI – Greenness Evolution Index);

| (h) | productivitatea materiei uscate (DMP – Dry Matter Productivity); |
| --- | --- |

(h)

productivitatea materiei uscate (DMP – Dry Matter Productivity);

| (i) | parametri de fenologie (PHENO); |
| --- | --- |

(i)

parametri de fenologie (PHENO);

| (j) | evapotranspirația (ET); |
| --- | --- |

(j)

evapotranspirația (ET);

| (k) | fluxuri de radiații; |
| --- | --- |

(k)

fluxuri de radiații;

| (l) | ocuparea terenurilor la nivel mondial (CGL – Global Land Cover); |
| --- | --- |

(l)

ocuparea terenurilor la nivel mondial (CGL – Global Land Cover);

| (m) | zone arse (BA – Burnt areas). |
| --- | --- |

(m)

zone arse (BA – Burnt areas).

Familia de produse privind bugetul energetic include:

| (a) | reflectanța coronamentului (ToC-R – Top of Canopy Reflectance); |
| --- | --- |

(a)

reflectanța coronamentului (ToC-R – Top of Canopy Reflectance);

| (b) | albedo de suprafață (SA – Surface Albedo); |
| --- | --- |

(b)

albedo de suprafață (SA – Surface Albedo);

| (c) | temperatura suprafeței terestre (LST – Land Surface Temperature). |
| --- | --- |

(c)

temperatura suprafeței terestre (LST – Land Surface Temperature).

Familia de produse privind apa include:

| (a) | umiditatea de suprafață a terenurilor (SSM – Surface Soil Moisture); |
| --- | --- |

(a)

umiditatea de suprafață a terenurilor (SSM – Surface Soil Moisture);

| (b) | indicele de apă din sol (SWI – Soil water Index); |
| --- | --- |

(b)

indicele de apă din sol (SWI – Soil water Index);

| (c) | corpurile de apă (WB – Water bodies). |
| --- | --- |

(c)

corpurile de apă (WB – Water bodies).

Familia de produse privind criosfera include:

| (a) | întinderea stratului de zăpadă (SE – snow extent); |
| --- | --- |

(a)

întinderea stratului de zăpadă (SE – snow extent);

| (b) | echivalentul în apă al stratului de zăpadă (SWE – Snow water equivalent). |
| --- | --- |

(b)

echivalentul în apă al stratului de zăpadă (SWE – Snow water equivalent).

Familia de produse privind lacurile include:

| (a) | stratul de gheață de pe lacuri; |
| --- | --- |

(a)

stratul de gheață de pe lacuri;

| (b) | temperatura apei la suprafața lacurilor; |
| --- | --- |

(b)

temperatura apei la suprafața lacurilor;

| (c) | nivelul apei lacurilor și râurilor; |
| --- | --- |

(c)

nivelul apei lacurilor și râurilor;

| (d) | reflexia de suprafață a lacurilor; |
| --- | --- |

(d)

reflexia de suprafață a lacurilor;

| (e) | turbiditatea lacurilor; |
| --- | --- |

(e)

turbiditatea lacurilor;

| (f) | starea trofică a lacurilor. |
| --- | --- |

(f)

starea trofică a lacurilor.

Familia de produse legate de zonele critice se bazează pe imagini cu rezoluție mare și pe imagini cu rezoluție foarte mare, beneficiind de o rezoluție spațială de aproximativ 1-30 de metri, cu o frecvență de evaluare a schimbărilor între 1 și 20 de ani, obținute pentru zonele de interes.

Componenta paneuropeană produce mozaicuri de imagini satelitare, informații privind ocuparea/utilizarea terenurilor (LC/LU) cuprinse în datele CORINE Land Cover și straturile de înaltă rezoluție (HRL).

| (a) | Straturile de înaltă rezoluție și mozaicurile de imagini de rezoluție foarte înaltă trebuie să fie mozaicuri de date raster ortorectificate paneuropene integrate, bazate pe imagistica prin satelit care acoperă 39 de țări. |
| --- | --- |

(a)

Straturile de înaltă rezoluție și mozaicurile de imagini de rezoluție foarte înaltă trebuie să fie mozaicuri de date raster ortorectificate paneuropene integrate, bazate pe imagistica prin satelit care acoperă 39 de țări.

| (b) | Datele CORINE Land Cover trebuie furnizate în mod regulat. Seria cronologică trebuie să includă, de asemenea, un strat de modificare care evidențiază schimbările ce survin în ocuparea și utilizarea terenurilor. |
| --- | --- |

(b)

Datele CORINE Land Cover trebuie furnizate în mod regulat. Seria cronologică trebuie să includă, de asemenea, un strat de modificare care evidențiază schimbările ce survin în ocuparea și utilizarea terenurilor.

| (c) | CLC+ trebuie să furnizeze următoarea generație de produse CLC, reducând unitatea minimă de cartografiere la ± 0,5 ha și aplicând un model de date bazat pe conceptul EAGLE. |
| --- | --- |

(c)

CLC+ trebuie să furnizeze următoarea generație de produse CLC, reducând unitatea minimă de cartografiere la ± 0,5 ha și aplicând un model de date bazat pe conceptul EAGLE.

| (d) | Straturile de înaltă rezoluție (HRL) trebuie să fie seturi de date raster care furnizează informații cu privire la diferite caracteristici de ocupare a terenurilor ce vin în completarea seturilor de date legate de cartografierea ocupării terenurilor. HRL trebuie să furnizeze câteva dintre principalele caracteristici de ocupare a terenurilor: suprafețe impermeabile (etanșe); zone forestiere (acoperire cu arbori, densitatea coroanei de frunze și tipul de frunze); pajiști; zone umede și corpuri de apă; mici suprafețe împădurite. |
| --- | --- |

(d)

Straturile de înaltă rezoluție (HRL) trebuie să fie seturi de date raster care furnizează informații cu privire la diferite caracteristici de ocupare a terenurilor ce vin în completarea seturilor de date legate de cartografierea ocupării terenurilor. HRL trebuie să furnizeze câteva dintre principalele caracteristici de ocupare a terenurilor: suprafețe impermeabile (etanșe); zone forestiere (acoperire cu arbori, densitatea coroanei de frunze și tipul de frunze); pajiști; zone umede și corpuri de apă; mici suprafețe împădurite.

Componenta locală trebuie să furnizeze informații specifice și mai detaliate care vin în completarea informațiilor obținute prin intermediul componentei paneuropene. Componenta locală trebuie să se axeze pe diferite tipuri de zone critice, și anume zonele care sunt predispuse la anumite provocări și probleme de mediu. Aceasta trebuie să se bazeze pe imagini de înaltă rezoluție (2,5 × 2,5 m pixeli), în combinație cu alte seturi de date disponibile (imagini de rezoluție înaltă și medie) care acoperă zona paneuropeană.

Produsele componentei locale includ următoarele:

| (a) | Atlasul urban furnizează date paneuropene comparabile privind utilizarea terenurilor și ocuparea terenurilor (inclusiv date tridimensionale) care acoperă o serie de zone urbane funcționale (FUA – Functional Urban Areas). |
| --- | --- |

(a)

Atlasul urban furnizează date paneuropene comparabile privind utilizarea terenurilor și ocuparea terenurilor (inclusiv date tridimensionale) care acoperă o serie de zone urbane funcționale (FUA – Functional Urban Areas).

| (b) | Zonele riverane trebuie să vizeze ocuparea și utilizarea terenurilor în zonele de-a lungul râurilor. |
| --- | --- |

(b)

Zonele riverane trebuie să vizeze ocuparea și utilizarea terenurilor în zonele de-a lungul râurilor.

| (c) | Siturile rețelei Natura 2000 (N2K). |
| --- | --- |

(c)

Siturile rețelei Natura 2000 (N2K).

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

5.1.   Datele provenite din observațiile prin satelit

Datele satelitare necesare pentru dezvoltarea de produse trebuie să fie furnizate de Agenția Spațială Europeană (ESA) in contextul arhivei de date (Data Warehouse – DWH) care conține imaginile prin satelit ale Copernicus. Trebuie luată în considerare următoarea listă de senzori de date: Senzori optici de înaltă rezoluție și senzori optici de rezoluție foarte mare în infraroșu vizibil/apropiat (VNIR), completate cu senzori SAR de înaltă rezoluție și cu senzori optici de rezoluție medie simplificat în infraroșu de undă scurtă (SWIR).

Monitorizarea terestră sistematică la nivel mondial a planetei se bazează pe compușii spațiali și temporali de date provenite din spectroradiometre, radiometre cu microunde, altimetre și radare cu apertură sintetică. Trebuie utilizați sateliții geostaționari și în orbită polară pentru a produce și emite date în timp aproape real pentru a furniza variabilele utilizatorilor în mai puțin de trei zile după fiecare perioadă de 10 zile. Pentru a asigura continuitatea și disponibilitatea unor serii cronologice lungi, trebuie combinați mai mulți senzori. Datele intercalibrate trebuie solicitate.

Elementele de cartografiere a ocupării și utilizării terenurilor ale componentelor locale, paneuropene și globale trebuie să se bazeze pe date satelitare de foarte înaltă rezoluție și rezoluție foarte mare provenite de la spectroradiometre și radare cu apertură sintetică. Sunt de asemenea necesare date istorice pentru analize privind modificările. Proiectul paneuropean de cartografiere se bazează pe o acoperire completă multi-temporală care acoperă 39 de țări europene. Misiunile Sentinel 1 și 2 trebuie să fie integrate în proces din punct de vedere operațional. Acestea trebuie completate cu date satelitare în rezoluție VHR pentru aplicații specifice și în scopul validării.

5.2.   Datele de la observații in situ

Serviciile de monitorizare terestră Copernicus trebuie să utilizeze date in situ pentru activitățile de calibrare și de validare.

---

ANEXA V

SPECIFICAȚIILE TEHNICE PENTRU SERVICIUL COPERNICUS PRIVIND SCHIMBĂRILE CLIMATICE

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Serviciul Copernicus privind schimbările climatice (C3S) trebuie să combine observații și modele ale sistemului climatic cu cele mai recente evoluții științifice, pentru a produce informații autoritative și de calitate despre stările trecute, actuale și viitoare ale climei în Europa și în întreaga lume.

C3S trebuie să îndeplinească următoarele obiective:

| (a) | să documenteze situația anterioară și actuală a climei (pe baza observațiilor și a noilor analize); |
| --- | --- |

(a)

să documenteze situația anterioară și actuală a climei (pe baza observațiilor și a noilor analize);

| (b) | să genereze previziuni sezoniere pe 6 luni (utilizând o abordare generală multi-model); |
| --- | --- |

(b)

să genereze previziuni sezoniere pe 6 luni (utilizând o abordare generală multi-model);

| (c) | să furnizeze previziuni climatice (pe baza mai multor scenarii). |
| --- | --- |

(c)

să furnizeze previziuni climatice (pe baza mai multor scenarii).

Serviciul trebuie să ofere acces la mai mulți indicatori și indici climatici atât pentru factorii schimbărilor climatice identificați, cât și pentru impacturile preconizate asupra climei.

Scopul serviciului este acela de a furniza informații care vor ajuta sectoare ale societății și ale mediului de afaceri să îmbunătățească procesul decizional și planificarea în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. Serviciul trebuie să ia în considerare acțiunile relevante ale programului-cadru pentru cercetare și inovare al Uniunii Europene (Orizont 2020), instalațiile existente la nivel național și, în cazul în care este posibil, să contribuie la prioritățile Cadrului global pentru serviciile climatice (GFCS) al Organizației Meteorologice Mondiale (OMM).

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

Serviciul C3 vine în primul rând în sprijinul responsabililor politici europeni, al furnizorilor de servicii climatice naționali/regionali și al intermediarilor care deservesc guverne naționale. C3S furnizează informații privind schimbările climatice la nivel mondial și european, completate de informații adaptate la nivel local, puse la dispoziție de către furnizori naționali și regionali de servicii în domeniul climei. Serviciul C3 trebuie să fie o platformă europeană pentru promovarea coerenței și a celor mai bune practici, precum și pentru furnizarea de informații de referință comune și de capacități de formare pentru a facilita înțelegerea între statele membre și în interiorul acestora. Nu în ultimul rând, C3S trebuie să faciliteze utilizarea de către serviciile naționale din domeniul schimbărilor climatice a infrastructurii sale, inclusiv a seturilor de date climatice, îndrumării, expertizei și instrumentelor.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

Infrastructura serviciului C3 este concepută pentru a servi tuturor elementelor serviciului prin furnizarea unor seturi de date comune, instrumente și sisteme interoperabile, instalații informatice, servicii internet și servicii de date. Infrastructura C3S facilitează schimbul de resurse și de cele mai bune practici cu alte servicii Copernicus, este distribuită mai multor furnizori de date și reutilizează cât mai mult cu putință infrastructura și software-ul existente.

Arhitectura propusă pentru C3S se articulează în jurul a patru piloni complementari:

| (a) | Memoria de date climatice (CDS – Climate Data Store) conține informații climatice esențiale pentru îndeplinirea cerințelor din aval. CDS trebuie proiectată și construită pentru a include o serie de variabile climatice geofizice, majoritatea fiind enumerate ca variabile climatice esențiale (VCE – Essential Climate Variables) sau ca registre de date climatice tematice (TCDR – Thematic Climate Data Records), previziuni sezoniere, proiecții climatice și indicatori climatici pentru diverse sectoare. |
| --- | --- |

(a)

Memoria de date climatice (CDS – Climate Data Store) conține informații climatice esențiale pentru îndeplinirea cerințelor din aval. CDS trebuie proiectată și construită pentru a include o serie de variabile climatice geofizice, majoritatea fiind enumerate ca variabile climatice esențiale (VCE – Essential Climate Variables) sau ca registre de date climatice tematice (TCDR – Thematic Climate Data Records), previziuni sezoniere, proiecții climatice și indicatori climatici pentru diverse sectoare.

| (b) | Sistemul sectorial de informații (SIS – Sectoral Information System) furnizează informații și analize personalizate, adaptate la nevoile utilizatorilor finali și ale clienților serviciului pentru diverse politici sectoriale ale UE. SIS primește în principal date și produse geofizice disponibile de la CDS și completate, dacă este cazul, cu seturi de date auxiliare necesare pentru a aborda, de exemplu, efectele schimbărilor climatice specifice per sector la nivel european. SIS este conceput pentru a sprijini principalele politici europene sectoriale legate de schimbările climatice. |
| --- | --- |

(b)

Sistemul sectorial de informații (SIS – Sectoral Information System) furnizează informații și analize personalizate, adaptate la nevoile utilizatorilor finali și ale clienților serviciului pentru diverse politici sectoriale ale UE. SIS primește în principal date și produse geofizice disponibile de la CDS și completate, dacă este cazul, cu seturi de date auxiliare necesare pentru a aborda, de exemplu, efectele schimbărilor climatice specifice per sector la nivel european. SIS este conceput pentru a sprijini principalele politici europene sectoriale legate de schimbările climatice.

| (c) | Funcția de evaluare și de control al calității (EQC – Evaluation and Quality Control) este o funcție polivalentă care trebuie să evalueze calitatea științifică și tehnică a serviciilor, inclusiv valoarea pentru utilizatori. Funcția de EQC este vehiculul natural care declanșează acțiuni pentru a îmbunătăți serviciul și interfața cu evaluările externe realizate eventual de Comisie. |
| --- | --- |

(c)

Funcția de evaluare și de control al calității (EQC – Evaluation and Quality Control) este o funcție polivalentă care trebuie să evalueze calitatea științifică și tehnică a serviciilor, inclusiv valoarea pentru utilizatori. Funcția de EQC este vehiculul natural care declanșează acțiuni pentru a îmbunătăți serviciul și interfața cu evaluările externe realizate eventual de Comisie.

| (d) | Platforma pentru activități de comunicare și difuzare (platforma O&D – Outreach and Dissemination) trebuie concepută astfel încât să asigure o difuzare promptă și eficientă a informațiilor către instituțiile europene, autoritățile publice și publicul larg (după caz), prin utilizarea tuturor instrumentelor moderne de comunicare. Această componentă trebuie să constituie, de asemenea, interfața cu alte instituții responsabile la nivel mondial pentru monitorizarea și raportarea cu privire la schimbările climatice și la chestiunile conexe. |
| --- | --- |

(d)

Platforma pentru activități de comunicare și difuzare (platforma O&D – Outreach and Dissemination) trebuie concepută astfel încât să asigure o difuzare promptă și eficientă a informațiilor către instituțiile europene, autoritățile publice și publicul larg (după caz), prin utilizarea tuturor instrumentelor moderne de comunicare. Această componentă trebuie să constituie, de asemenea, interfața cu alte instituții responsabile la nivel mondial pentru monitorizarea și raportarea cu privire la schimbările climatice și la chestiunile conexe.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Serviciul Copernicus privind schimbările climatice trebuie să combine observații și diferite categorii de modele ale sistemului climatic cu cele mai recente evoluții științifice pentru a produce informații autoritative și de calitate despre stările trecute, actuale și viitoare ale climei în Europa și în întreaga lume.

Memoria de date privind schimbările climatice trebuie să conțină informațiile geofizice necesare pentru a analiza într-un mod coerent și armonizat indicatorii legați de schimbările climatice; CDS trebuie să furnizeze estimări coerente privind variabilele climatice esențiale, indicatorii climatici și alte informații relevante despre evoluția trecută, prezentă și viitoare a sistemului climatic, asociat la nivel mondial, continental și regional.

Elementul central al CDS trebuie să cuprindă patru categorii.

1.   Observații privind clima

Acest element al serviciului contribuie la crearea și la acordarea accesului la seturi de date cuprinzătoare și pe termen lung, care oferă informații cu privire la o serie de VCE (temperatura aerului, precipitațiile la suprafață, vaporii de apă, bilanțul radiativ al suprafeței, bilanțul radiativ al suprafeței terestre, dioxidul de carbon, metanul, ozonul, aerosolii, proprietățile norilor, viteza și direcția vântului, culoarea oceanelor, gheața marină, nivelul mării, temperatura la suprafața mării, conținutul de căldură al oceanelor la nivel mondial, stratul de zăpadă, ghețarii și calotele glaciare, albedo, fracția de radiații active absorbite fotosintetic, perturbările cauzate de foc și straturile de gheață). Acesta trebuie să abordeze în special multiplele seturi de date cu privire la VCE care sunt derivate direct din înregistrările de date istorice privind observarea Pământului și nu sunt generate de noi analize și simulări.

2.   Noi analize climatice

Această componentă oferă resurse pentru dezvoltarea tehnică, producția, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a următoarelor aspecte:

| (a) | următoarele seturi de date și produse ale noilor analize climatice la nivel mondial:






  1. | o nouă analiză atmosferică ce acoperă o perioadă de cel puțin 30 de ani destinată monitorizării în timp aproape real (mai puțin de cinci zile) a sistemului climatic pe baza sistemului global de observare la nivel planetar, inclusiv observații prin satelit și in situ; |
| --- | --- | --- |

(a)

următoarele seturi de date și produse ale noilor analize climatice la nivel mondial:

1.

o nouă analiză atmosferică ce acoperă o perioadă de cel puțin 30 de ani destinată monitorizării în timp aproape real (mai puțin de cinci zile) a sistemului climatic pe baza sistemului global de observare la nivel planetar, inclusiv observații prin satelit și in situ;

| 2. | noi analize extinse (> 100 de ani) ale sistemului climatic; |
| --- | --- |

2.

noi analize extinse (> 100 de ani) ale sistemului climatic;

| 3. | noi analize la nivel mondial calculate la înaltă rezoluție privind suprafața oceanelor și suprafața terestră. Trebuie utilizate informații meteorologice din noi analize atmosferice pentru a obține estimări coerente ale VCE terestre și oceanice la înaltă rezoluție spațială (inițial 16 km); |
| --- | --- |

3.

noi analize la nivel mondial calculate la înaltă rezoluție privind suprafața oceanelor și suprafața terestră. Trebuie utilizate informații meteorologice din noi analize atmosferice pentru a obține estimări coerente ale VCE terestre și oceanice la înaltă rezoluție spațială (inițial 16 km);

| (b) | seturi de date și produse ale noilor analize climatice regionale. |
| --- | --- |

(b)

seturi de date și produse ale noilor analize climatice regionale.

Noile analize trebuie elaborate prin asimilarea unor observații climatice de înaltă calitate, în cadrul unui model atmosferă/sol/ocean/gheață marină asociat, compatibil cu sistemul de previziuni sezoniere al ECMWF. Noile analize regionale trebuie să utilizeze observații de înaltă rezoluție și să furnizeze produse de date pentru regiunea europeană cu o rezoluție mai înaltă decât cea a noilor analize la nivel mondial. Trebuie stabilit un ciclu de regenerare de aproximativ cinci ani pentru a beneficia de toate informațiile care contribuie la generarea de noi analize regionale.

3.   Previziuni climatice

Această componentă a elementului de servicii oferă sprijin pentru integrarea contribuțiilor europene în cele mai avansate previziuni climatice la nivel global și regional. Aceste date, care se află în prezent pe ESGF (Earth System Grid Federation), trebuie să fie accesibile într-o manieră operațională. Acest element de serviciu sprijină, de asemenea, dezvoltarea de produse și de indicatori climatici multi-model, atât generali, cât și specifici sectorului. Un sprijin similar trebuie acordat în vederea integrării scenariilor de previziuni regionale de înaltă rezoluție în dezvoltarea asociată a unor indicatori privind schimbările climatice.

4.   Previziuni sezoniere

Această componentă trebuie să furnizeze resurse pentru producția de produse care cuprind seturi multi-model bine etalonate și de înaltă calitate și pentru a asigura accesul liber la datele prognozate sezoniere. Acest lucru se realizează prin sprijinirea activităților periodice de reevaluare a previziunilor la mai multe situri ale furnizorilor europeni, la o rezoluție și la o frecvență care nu ar fi posibile fără acest sprijin. Această componentă furnizează, de asemenea, o dată pe lună, un set de produse multi-model care utilizează aceste reevaluări ale previziunilor și previziunile de producție ale centrelor.

5.   NEVOILE ÎN MATERIE DE DATE

Acest serviciu este fondat pe capacitățile existente la nivel național, pe care le completează, și este dezvoltat prin intermediul unei serii de inițiative de cercetare în materie de schimbări climatice.

Serviciul furnizează informații cuprinzătoare privind clima, care acoperă o gamă largă de elemente componente ale sistemului Pământului (atmosfera, suprafețele terestre, oceanul, gheața marină și carbonul) și calendare care se întind pe mai multe decenii și secole. Acesta maximizează utilizarea observațiilor trecute, actuale și viitoare ale Pământului (de la sisteme de observare prin satelit și in situ), în coroborare cu modelarea, capacitățile de calcul intensiv și crearea de rețele. Această combinație trebuie să producă o descriere coerentă, globală și credibilă a climei din trecut, din prezent și din viitor.

5.1.   Observații prin satelit

C3S utilizează instrumente operaționale și vechi instrumente satelitare pentru a furniza produse în scopuri de climatologie, de noi analize și de validare.

C3S utilizează următoarele categorii de date:

| (a) | date de la spectrometre și radiometre obținute în domeniul care acoperă lungimile de undă de la infraroșu la microunde, pentru a măsura luminozitatea temperaturii și apoi pentru a obține mai mulți parametri geofizici (vectorul de vânt, ozonul, temperatura la suprafață); |
| --- | --- |

(a)

date de la spectrometre și radiometre obținute în domeniul care acoperă lungimile de undă de la infraroșu la microunde, pentru a măsura luminozitatea temperaturii și apoi pentru a obține mai mulți parametri geofizici (vectorul de vânt, ozonul, temperatura la suprafață);

| (b) | date obținute prin radio-ocultarea semnalului GPS pentru a obține informații cu privire la temperatura, presiunea și conținutul de vapori de apă ale atmosferei; |
| --- | --- |

(b)

date obținute prin radio-ocultarea semnalului GPS pentru a obține informații cu privire la temperatura, presiunea și conținutul de vapori de apă ale atmosferei;

| (c) | date de la difuzometre pentru a măsura viteza și direcția vântului în apropierea suprafeței; |
| --- | --- |

(c)

date de la difuzometre pentru a măsura viteza și direcția vântului în apropierea suprafeței;

| (d) | date de la altimetre pentru a măsura înălțimea valurilor oceanelor. |
| --- | --- |

(d)

date de la altimetre pentru a măsura înălțimea valurilor oceanelor.

Serviciul este sprijinit, de asemenea, de date și de produse provenind de la sateliții Sentinel.

5.2.   Observații in situ

C3S nu exploatează sisteme de observare in situ, însă colectează observații din partea furnizorilor de date. Acesta trebuie să utilizeze infrastructurile europene și internaționale existente. C3S nu acordă sprijin financiar pentru achiziționarea de date în sine, ci doar pentru activități care permit prelucrarea datelor (controlul calității, formatul și aspectele legate de difuzare) pentru îndeplinirea cerințelor operaționale.

Mai multe tipuri de observare (presiunea la suprafață, temperatura, vântul, umiditatea, profilurile vântului) trebuie colectate de la stații terestre, balize plutitoare, radiosonde, nave și aeronave.

---

ANEXA VI

SPECIFICAȚIILE TEHNICE PENTRU SERVICIUL COPERNICUS DE GESTIONARE A SITUAȚIILOR DE URGENȚĂ

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență (CEMS) pune la dispoziția tuturor actorilor autorizați din întreaga lume care sunt implicați în gestionarea catastrofelor naturale, a situațiilor de urgență provocate de om și a crizelor umanitare informații geospațiale precise și în timp util obținute prin teledetecție prin satelit și completate cu surse de date disponibile in situ sau cu surse de date deschise.

Serviciul furnizează analize și hărți bazate pe imagistica prin satelit (înaintea, în timpul sau ulterior unei crize), precum și servicii de avertizare timpurie pentru inundații, secetă și incendiu. Serviciul oferă sprijin pentru managerii de criză, pentru autoritățile de protecție civilă, pentru actorii implicați în acordarea de ajutor umanitar care se ocupă cu gestionarea catastrofelor naturale și provocate de om și a crizelor umanitare, precum și pentru cei implicați în activitățile de redresare, de reducere a riscului de producere a dezastrelor și de pregătire.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

Serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență (CEMS) oferă o serie de beneficii pentru utilizatori în ceea ce privește răspunsul în situații de urgență, gestionarea crizelor, ajutorul umanitar și reducerea riscului de dezastre, nivelul de pregătire și de prevenire și oferă informații utile și în timp real, în principal autorităților de protecție civilă și agențiilor de ajutor umanitar.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

CEMS se bazează pe două componente: serviciul de cartografiere și sistemele de avertizare timpurie.

1.   Componenta de cartografiere

Componenta de cartografiere trebuie să sprijine toate fazele ciclului de gestionare a situațiilor de urgență: pregătirea, prevenirea, reducerea riscului de dezastre, intervențiile de urgență și redresarea. Serviciul de cartografiere al CEMS trebuie să funcționeze în modul rapid, pentru activitățile de gestionare a situațiilor de urgență care necesită o reacție imediată, sau în modul care nu este considerat urgent, pentru a sprijini activitățile de gestionare a situațiilor de urgență care nu necesită o reacție imediată.

Serviciul trebuie să fie oferit în două module.

| (a) | Cartografierea rapidă (Rapid Mapping – RM) asigură o prestare a serviciului foarte rapidă în timpul unei catastrofe naturale sau al unei crize umanitare sau imediat după aceasta și este disponibilă 24 de ore din 24, 7 zile din 7, 365 de zile pe an. Acest serviciu furnizează hărți (și analize) în orele sau în zilele imediat următoare unei catastrofe. Serviciul trebuie să se bazeze pe obținerea, prelucrarea și analizarea cu rapiditate a imaginilor satelitare și a altor date geospațiale și trebuie să ofere utilizatorilor produsele sub formă de hărți și de scurte analize. |
| --- | --- |

(a)

Cartografierea rapidă (Rapid Mapping – RM) asigură o prestare a serviciului foarte rapidă în timpul unei catastrofe naturale sau al unei crize umanitare sau imediat după aceasta și este disponibilă 24 de ore din 24, 7 zile din 7, 365 de zile pe an. Acest serviciu furnizează hărți (și analize) în orele sau în zilele imediat următoare unei catastrofe. Serviciul trebuie să se bazeze pe obținerea, prelucrarea și analizarea cu rapiditate a imaginilor satelitare și a altor date geospațiale și trebuie să ofere utilizatorilor produsele sub formă de hărți și de scurte analize.

| (b) | Cartografierea riscurilor și a redresării (RRM – Risk & recovery mapping) este concepută pentru situații post-criză sau pentru a sprijini activitățile de redresare, de reducere a riscului de dezastre, de prevenire și de pregătire. RRM furnizează hărți (și analize) în săptămâni sau luni, în scopul sprijinirii activităților care se ocupă cu fazele de redresare, de reducere a riscului de dezastre, de prevenire și de pregătire. Pot fi solicitate informații în legătură cu diferite riscuri privind expunerea, vulnerabilitatea și reziliența persoanelor și clădirilor. |
| --- | --- |

(b)

Cartografierea riscurilor și a redresării (RRM – Risk & recovery mapping) este concepută pentru situații post-criză sau pentru a sprijini activitățile de redresare, de reducere a riscului de dezastre, de prevenire și de pregătire. RRM furnizează hărți (și analize) în săptămâni sau luni, în scopul sprijinirii activităților care se ocupă cu fazele de redresare, de reducere a riscului de dezastre, de prevenire și de pregătire. Pot fi solicitate informații în legătură cu diferite riscuri privind expunerea, vulnerabilitatea și reziliența persoanelor și clădirilor.

O componentă specifică de validare se utilizează pentru verificarea independentă a unui eșantion de produse ale serviciului realizate de către modulele RM și RRM, în scopul îmbunătățirii continue a calității serviciilor.

2.   
  Componenta de avertizare timpurie emite alerte și evaluări ale riscurilor de inundații, de incendii forestiere și de secetă.

Serviciul se bazează pe trei module principale.

| (a) | Sistemul european de avertizare în caz de inundații (EFAS – European Flood Awareness System), care oferă prognoze privind probabilitatea inundațiilor pentru toate râurile europene. EFAS trebuie să furnizeze produse cu valoare adăugată de prognozare timpurie a inundațiilor și produse unice care oferă o vedere de ansamblu asupra inundațiilor în curs și a celor prevăzute pentru Europa cu cel puțin trei zile în avans. |
| --- | --- |

(a)

Sistemul european de avertizare în caz de inundații (EFAS – European Flood Awareness System), care oferă prognoze privind probabilitatea inundațiilor pentru toate râurile europene. EFAS trebuie să furnizeze produse cu valoare adăugată de prognozare timpurie a inundațiilor și produse unice care oferă o vedere de ansamblu asupra inundațiilor în curs și a celor prevăzute pentru Europa cu cel puțin trei zile în avans.

| (b) | Sistemul european de informații privind incendiile forestiere (EFFIS – European Forest Fire Information System) este un sistem de informații geografice online care oferă prognoze cu până la 10 zile în avans și informații istorice și în timp aproape real privind incendiile forestiere și regimurile lor în Europa, în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord. Monitorizarea incendiilor forestiere în cadrul EFFIS cuprinde întregul ciclu de incendiu, iar serviciul furnizează informații privind atât condițiile de dinaintea incendiului, cât și daunele cauzate. EFFIS trebuie extins în direcția unui sistem mondial privind incendiile forestiere (GWIS - Global Wildfire Information System). |
| --- | --- |

(b)

Sistemul european de informații privind incendiile forestiere (EFFIS – European Forest Fire Information System) este un sistem de informații geografice online care oferă prognoze cu până la 10 zile în avans și informații istorice și în timp aproape real privind incendiile forestiere și regimurile lor în Europa, în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord. Monitorizarea incendiilor forestiere în cadrul EFFIS cuprinde întregul ciclu de incendiu, iar serviciul furnizează informații privind atât condițiile de dinaintea incendiului, cât și daunele cauzate. EFFIS trebuie extins în direcția unui sistem mondial privind incendiile forestiere (GWIS - Global Wildfire Information System).

| (c) | Observatorul european al secetei (EDO – European Drought Observatory) trebuie să fie coordonat cu alte module de avertizare timpurie EMS ale Copernicus. Acesta utilizează datele provenite din colectarea datelor meteorologice pentru EFAS și EFFIS și rezultatele modelului EFAS hidrologic distribuit în ceea ce privește umiditatea solului și debitele râurilor. Aceste produse trebuie să fie prelucrate ulterior pentru a se obține indicatori relevanți pentru secetă și combinate cu indicatori satelitari privind starea vegetației. Observatorul european al secetei (GDO) furnizează indicatori sectoriali privind impactul secetei în întreaga lume, precum și rapoarte de analiză specifice pentru perioade de secetă continuă. |
| --- | --- |

(c)

Observatorul european al secetei (EDO – European Drought Observatory) trebuie să fie coordonat cu alte module de avertizare timpurie EMS ale Copernicus. Acesta utilizează datele provenite din colectarea datelor meteorologice pentru EFAS și EFFIS și rezultatele modelului EFAS hidrologic distribuit în ceea ce privește umiditatea solului și debitele râurilor. Aceste produse trebuie să fie prelucrate ulterior pentru a se obține indicatori relevanți pentru secetă și combinate cu indicatori satelitari privind starea vegetației. Observatorul european al secetei (GDO) furnizează indicatori sectoriali privind impactul secetei în întreaga lume, precum și rapoarte de analiză specifice pentru perioade de secetă continuă.

3.1.   Difuzarea produselor

Informațiile produse de serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență trebuie puse la dispoziția publicului în mod integral, deschis și gratuit, prin intermediul portalului web public specializat. În situații excepționale, pot fi impuse restricții de difuzare din motive de securitate sau de protecție a drepturilor unor părți terțe.

În ceea ce privește produsele de cartografiere, ERCC efectuează un control al sensibilității și, dacă sunt validate, produsele vor fi puse la dispoziție pe portalul CEMS. În cazul în care activarea și produsele sunt considerate sensibile, prestatorul de servicii informează utilizatorul autorizat prin e-mail cu privire la disponibilitatea produselor pe un server de transfer de documente securizat (sftp) (server cu parolă).

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

1.   CEMS – produse de cartografiere rapidă

Utilizatorul trebuie să aibă posibilitatea de a alege între trei tipuri diferite de hărți.

| (a) | Hărțile de referință oferă cunoștințe actualizate rapide privind teritoriul și activele utilizând date anterioare catastrofei. Conținutul constă în anumite caracteristici topografice pe zona afectată, în special activele expuse și alte informații disponibile care pot ajuta utilizatorii în misiunile lor specifice de gestionare a crizelor. |
| --- | --- |

(a)

Hărțile de referință oferă cunoștințe actualizate rapide privind teritoriul și activele utilizând date anterioare catastrofei. Conținutul constă în anumite caracteristici topografice pe zona afectată, în special activele expuse și alte informații disponibile care pot ajuta utilizatorii în misiunile lor specifice de gestionare a crizelor.

| (b) | Hărțile de demarcare furnizează o evaluare a amplorii evenimentului (și a evoluției sale, dacă se solicită). Hărțile de demarcare trebuie să fie derivate din imagini prin satelit ulterioare catastrofelor. Acestea variază în funcție de tipul de catastrofă și de delimitarea zonelor afectate de catastrofă. |
| --- | --- |

(b)

Hărțile de demarcare furnizează o evaluare a amplorii evenimentului (și a evoluției sale, dacă se solicită). Hărțile de demarcare trebuie să fie derivate din imagini prin satelit ulterioare catastrofelor. Acestea variază în funcție de tipul de catastrofă și de delimitarea zonelor afectate de catastrofă.

| (c) | Hărțile de clasificare furnizează o evaluare a nivelului daunelor (și a evoluției sale, dacă se solicită). Hărțile de clasificare trebuie să fie derivate din imagini prin satelit ulterioare evenimentului. Hărțile de clasificare includ amploarea, magnitudinea sau nivelurile de daune specifice fiecărui tip de catastrofă. Acestea pot, de asemenea, să ofere informații actualizate și relevante care sunt specifice populației și activelor afectate. |
| --- | --- |

(c)

Hărțile de clasificare furnizează o evaluare a nivelului daunelor (și a evoluției sale, dacă se solicită). Hărțile de clasificare trebuie să fie derivate din imagini prin satelit ulterioare evenimentului. Hărțile de clasificare includ amploarea, magnitudinea sau nivelurile de daune specifice fiecărui tip de catastrofă. Acestea pot, de asemenea, să ofere informații actualizate și relevante care sunt specifice populației și activelor afectate.

2.   CEMS – Produse de cartografiere a riscurilor și a redresării

Acest serviciu constă în furnizarea, la cerere, de informații geospațiale. Aceste informații trebuie să sprijine activitățile de gestionare a situațiilor de urgență care nu sunt legate de etapa de reacție imediată. Produsele pot fi solicitate în două moduri: prin alegerea unui set predefinit de caracteristici topografice detaliate (în special în ceea ce privește infrastructurile) și informații privind riscurile de dezastre (pericolele, expunerea, riscul) sau descrierea liberă a nevoilor de informații specifice pentru anumite situații și a tipurilor de produse căutate.

Următoarele categorii de produse trebuie să fie disponibile:

| (a) | hărți de referință care oferă cunoștințe exhaustive și actualizate cu privire la teritoriu și la activele relevante într-un context de reducere a riscurilor de dezastre; |
| --- | --- |

(a)

hărți de referință care oferă cunoștințe exhaustive și actualizate cu privire la teritoriu și la activele relevante într-un context de reducere a riscurilor de dezastre;

| (b) | hărți situaționale care prezintă situația anterioară catastrofei și care oferă informații tematice relevante și actualizate ce pot contribui la planificarea pentru situații neprevăzute în zonele vulnerabile la pericole, vizând reducerea la minimum a pierderilor de vieți omenești și a daunelor; |
| --- | --- |

(b)

hărți situaționale care prezintă situația anterioară catastrofei și care oferă informații tematice relevante și actualizate ce pot contribui la planificarea pentru situații neprevăzute în zonele vulnerabile la pericole, vizând reducerea la minimum a pierderilor de vieți omenești și a daunelor;

| (c) | hărți situaționale care prezintă situația ulterioară catastrofei și care oferă informații tematice relevante și actualizate pentru nevoile de reconstrucție, de planificare și de monitorizare a progreselor înregistrate, cartografiind impactul pe termen lung. |
| --- | --- |

(c)

hărți situaționale care prezintă situația ulterioară catastrofei și care oferă informații tematice relevante și actualizate pentru nevoile de reconstrucție, de planificare și de monitorizare a progreselor înregistrate, cartografiind impactul pe termen lung.

Hărțile menționate la literele (a), (b) și (c) trebuie să fie actualizate în mod frecvent.

Hărțile trebuie să conțină următoarele informații:

| (a) | caracteristici topografice privind zonele vulnerabile la riscuri, în special în ceea ce privește infrastructurile; |
| --- | --- |

(a)

caracteristici topografice privind zonele vulnerabile la riscuri, în special în ceea ce privește infrastructurile;

| (b) | informații privind riscurile de dezastre; |
| --- | --- |

(b)

informații privind riscurile de dezastre;

| (c) | alte informații disponibile care pot ajuta utilizatorii în activitățile specifice de planificare a crizelor, cum ar fi furnizarea de protecție împotriva potențialelor dezastre, inclusiv măsuri tehnice și alte măsuri de protecție, luarea de măsuri legislative, organizarea de campanii de sensibilizare. |
| --- | --- |

(c)

alte informații disponibile care pot ajuta utilizatorii în activitățile specifice de planificare a crizelor, cum ar fi furnizarea de protecție împotriva potențialelor dezastre, inclusiv măsuri tehnice și alte măsuri de protecție, luarea de măsuri legislative, organizarea de campanii de sensibilizare.

3.   CEMS – EFAS

EFAS furnizează informații complementare de avertizare timpurie privind inundațiile pentru serviciile hidrologice naționale/regionale și pentru Centrul european de coordonare a răspunsului la situații de urgență (ERCC). EFAS include următoarele module care furnizează date cu până la 10 zile în avans:

| (a) | prognoza inundațiilor: furnizarea de informații de avertizare timpurie la nivel paneuropean și global; |
| --- | --- |

(a)

prognoza inundațiilor: furnizarea de informații de avertizare timpurie la nivel paneuropean și global;

| (b) | avertizare de inundații: furnizează informații și produce alerte de genul alertelor privind viiturile rapide; |
| --- | --- |

(b)

avertizare de inundații: furnizează informații și produce alerte de genul alertelor privind viiturile rapide;

| (c) | monitorizarea inundațiilor: monitorizarea inundațiilor în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea inundațiilor: monitorizarea inundațiilor în curs de desfășurare.

4.   CEMS – EFFIS

EFFIS sprijină protecția pădurilor împotriva incendiilor în Uniune prin furnizarea a patru module, de la etapele de dinainte de incendiu până la cele de după incendiu.

| (a) | Evaluarea pericolului de incendiu: furnizarea de date paneuropene și globale în sprijinul activităților de prevenire și de pregătire împotriva incendiilor. Hărți zilnice care proiectează pericolul de incendii preconizat pe 1-6 zile la nivelul UE prin utilizarea datelor privind prognozele meteorologice. Modulul trebuie să fie activ în perioada 1 martie-31 octombrie. |
| --- | --- |

(a)

Evaluarea pericolului de incendiu: furnizarea de date paneuropene și globale în sprijinul activităților de prevenire și de pregătire împotriva incendiilor. Hărți zilnice care proiectează pericolul de incendii preconizat pe 1-6 zile la nivelul UE prin utilizarea datelor privind prognozele meteorologice. Modulul trebuie să fie activ în perioada 1 martie-31 octombrie.

| (b) | Cartografierea incendiilor active: furnizarea de date paneuropene și globale în sprijinul activităților de luptă împotriva incendiilor. Hărți zilnice ale incendiilor active care oferă o imagine sinoptică a incendiilor actuale din lume. |
| --- | --- |

(b)

Cartografierea incendiilor active: furnizarea de date paneuropene și globale în sprijinul activităților de luptă împotriva incendiilor. Hărți zilnice ale incendiilor active care oferă o imagine sinoptică a incendiilor actuale din lume.

| (c) | Evaluarea rapidă a daunelor: Furnizarea de date paneuropene de evaluare a situației post-incendiu. Actualizări zilnice ale perimetrelor zonelor arse din Europa pentru incendii de aproximativ 40 ha sau mai mari. |
| --- | --- |

(c)

Evaluarea rapidă a daunelor: Furnizarea de date paneuropene de evaluare a situației post-incendiu. Actualizări zilnice ale perimetrelor zonelor arse din Europa pentru incendii de aproximativ 40 ha sau mai mari.

| (d) | Evaluarea săptămânală a daunelor: furnizarea de date paneuropene de evaluare a situației post-incendiu. Actualizarea săptămânală a perimetrelor zonelor arse din Europa. |
| --- | --- |

(d)

Evaluarea săptămânală a daunelor: furnizarea de date paneuropene de evaluare a situației post-incendiu. Actualizarea săptămânală a perimetrelor zonelor arse din Europa.

5.   CEMS – Observatorul european al secetei (EDO)

EDO oferă patru module pentru comunicările privind deficitul de apă și seceta.

| (a) | Modulul de monitorizare și de cartografiere: permite vizualizarea evoluției spațiale și temporale a secetei, utilizând indicatori diferiți pentru precipitații, stratul de zăpadă, temperatură, umiditatea solului, apele subterane, debitul cursurilor de apă și sănătatea vegetației. Indicatorii se calculează pe baza măsurătorilor in situ (date meteorologice, ape subterane), a rezultatelor modelului (umiditatea solului, debitul cursurilor de apă) și a datelor obținute prin satelit (stresul vegetației, umiditatea solului, temperaturile la suprafața terestră). Indicatorii selectați sunt combinați în niveluri de avertizare pentru impacturile asupra agriculturii și ecosistemului. |
| --- | --- |

(a)

Modulul de monitorizare și de cartografiere: permite vizualizarea evoluției spațiale și temporale a secetei, utilizând indicatori diferiți pentru precipitații, stratul de zăpadă, temperatură, umiditatea solului, apele subterane, debitul cursurilor de apă și sănătatea vegetației. Indicatorii se calculează pe baza măsurătorilor in situ (date meteorologice, ape subterane), a rezultatelor modelului (umiditatea solului, debitul cursurilor de apă) și a datelor obținute prin satelit (stresul vegetației, umiditatea solului, temperaturile la suprafața terestră). Indicatorii selectați sunt combinați în niveluri de avertizare pentru impacturile asupra agriculturii și ecosistemului.

| (b) | Modulul de prognoză: furnizarea de previziuni ale anumitor indicatori de secetă. |
| --- | --- |

(b)

Modulul de prognoză: furnizarea de previziuni ale anumitor indicatori de secetă.

| (c) | Modulul de analiză a datelor: permite analizarea și compararea profilurilor temporale ale indicatorilor disponibili, comparații spațiale ale acestora, precum și agregarea acestora la unități administrative. |
| --- | --- |

(c)

Modulul de analiză a datelor: permite analizarea și compararea profilurilor temporale ale indicatorilor disponibili, comparații spațiale ale acestora, precum și agregarea acestora la unități administrative.

| (d) | Rapoarte analitice pentru situații grave de secetă, în care se analizează amploarea și gravitatea problemei, precum și potențialele impacturi. |
| --- | --- |

(d)

Rapoarte analitice pentru situații grave de secetă, în care se analizează amploarea și gravitatea problemei, precum și potențialele impacturi.

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

5.1.   Observații prin satelit și observații in-situ

Majoritatea informațiilor geospațiale furnizate de componenta de cartografiere a serviciului Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență (CEMS) sunt derivate din datele obținute prin teledetecție prin satelit și completate cu surse de date disponibile in situ sau cu surse de date deschise. Imaginile prin satelit sunt furnizate prin intermediul misiunilor contribuitoare Copernicus (CCM), precum și observațiile misiunilor Sentinel 1 și 2 care asigură întreaga gamă a cerințelor de observație necesare. Datele in situ pentru componenta de cartografiere sunt furnizate prin intermediul unor surse deschise și/sau al unor date puse la dispoziție de către agențiile naționale de cartografiere și cadastru (NMCA – national mapping and cadaster agencies), în conformitate cu un acord bilateral între NMCA și SEE.

Componenta de avertizare timpurie a CEMS utilizează toate imaginile disponibile de la sateliții Sentinel, actualmente Sentinel-1 și Sentinel-2 (incendii de pădure) și Sentinel 3. Datorită nevoii de obținere a unor date cu o frecvență foarte mare pentru evaluarea în timp aproape real a daunelor produse de incendii, se folosesc și alți senzori, cum ar fi MODIS și VIIRS pentru rezoluție spațială medie, și o serie de imagini de înaltă rezoluție spațială de la sateliții Landsat, SPOT și IRS, printre altele. Variabilele precum echivalentul în apă al zăpezii și umiditatea solului, care sunt folosite în componenta de avertizare timpurie pentru inundații, sunt derivate din senzori de la bordul sateliților Metop și DMSP.

Datele in situ includ observații aeriene (efectuate de avioane și de vehicule aeriene fără pilot. Pentru componenta de avertizare timpurie, componenta in situ include observațiile hidrometeorologice provenite de la autoritățile naționale și regionale relevante.

---

ANEXA VII

SPECIFICAȚIILE TEHNICE PENTRU SERVICIUL DE SECURITATE AL PROGRAMULUI COPERNICUS

OBIECTIVELE ȘI DOMENIUL DE APLICARE ALE SERVICIULUI DE SECURITATE AL PROGRAMULUI COPERNICUS

Serviciul de securitate al programului Copernicus este menit să asigure furnizarea de date și de informații relevante și adecvate care să permită Uniunii să răspundă provocărilor legate de securitatea civilă și să amelioreze capacitățile de prevenire, de pregătire și de răspuns la crize, în special prin consolidarea frontierelor și prin supravegherea maritimă, precum și sprijinul Copernicus pentru acțiunea externă a Uniunii. Serviciul de securitate al programului Copernicus este structurat în următoarele componente:

| (a) | componenta de supraveghere a frontierelor, care funcționează ca o entitate desemnată prin delegare de către Frontex; |
| --- | --- |

(a)

componenta de supraveghere a frontierelor, care funcționează ca o entitate desemnată prin delegare de către Frontex;

| (b) | componenta de supraveghere maritimă, care funcționează ca o entitate desemnată prin delegare de către EMSA; |
| --- | --- |

(b)

componenta de supraveghere maritimă, care funcționează ca o entitate desemnată prin delegare de către EMSA;

| (c) | componenta de sprijin pentru acțiunea externă a Uniunii, care funcționează ca o entitate desemnată prin delegare de către SATCEN. |
| --- | --- |

(c)

componenta de sprijin pentru acțiunea externă a Uniunii, care funcționează ca o entitate desemnată prin delegare de către SATCEN.

Integrarea diferitelor capacități de observare a celor trei entități desemnate trebuie să aibă ca rezultat o gamă sincronizată de produse, dezvoltate la un cost minim, astfel cum este permis de sinergiile operaționale.

PARTEA I

Componenta de supraveghere a frontierelor a serviciului de securitate al programului Copernicus

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Elementul de supraveghere a frontierelor al serviciului de securitate al programului Copernicus este conceput astfel încât să contribuie la ameliorarea cunoașterii situației, oferind un sprijin valoros pentru răspunsul la provocările în materie de securitate la frontierele externe ale Uniunii, datorită detectării și supravegherii amenințărilor la adresa securității transfrontaliere, evaluării riscurilor și sistemelor de avertizare timpurie, cartografierii și monitorizării.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

Ca răspuns la cerințele colectate ale utilizatorilor, componenta de supraveghere a frontierelor trebuie să furnizeze servicii în următoarele domenii tematice, grupând date și/sau produse de informare în funcție de principalul lor domeniu de aplicare:

| (a) | serviciile terestre (S1, S2, S3) se bazează pe imagini prin satelit și includ o analiză a porturilor, a zonelor de coastă, a plajelor și a punctelor de trecere a frontierei care necesită interpretare umană de către specialiști; |
| --- | --- |

(a)

serviciile terestre (S1, S2, S3) se bazează pe imagini prin satelit și includ o analiză a porturilor, a zonelor de coastă, a plajelor și a punctelor de trecere a frontierei care necesită interpretare umană de către specialiști;

| (b) | serviciile maritime (S4, S5, S6, S7) se bazează pe sistemele de raportare a navelor și pe detectarea navelor în imaginile satelitare și trebuie să fie semiautomate; |
| --- | --- |

(b)

serviciile maritime (S4, S5, S6, S7) se bazează pe sistemele de raportare a navelor și pe detectarea navelor în imaginile satelitare și trebuie să fie semiautomate;

| (c) | serviciul de mediu (S8) furnizează analize ale variabilelor de mediu, inclusiv informații privind terenul și condițiile meteorologice. |
| --- | --- |

(c)

serviciul de mediu (S8) furnizează analize ale variabilelor de mediu, inclusiv informații privind terenul și condițiile meteorologice.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

Componenta de supraveghere a frontierelor se împarte în următoarele domenii de activitate:

| (a) | gestionarea generală a activităților delegate, inclusiv achizițiile publice, administrarea contractelor și raportarea; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea generală a activităților delegate, inclusiv achizițiile publice, administrarea contractelor și raportarea;

| (b) | gestionarea serviciilor, inclusiv definirea necesităților, achiziționarea, asigurarea calității și furnizarea de servicii de supraveghere a frontierelor; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea serviciilor, inclusiv definirea necesităților, achiziționarea, asigurarea calității și furnizarea de servicii de supraveghere a frontierelor;

| (c) | evoluția serviciilor pe baza evoluției nevoilor de servicii ale utilizatorilor (autoritățile de control la frontieră și Frontex); |
| --- | --- |

(c)

evoluția serviciilor pe baza evoluției nevoilor de servicii ale utilizatorilor (autoritățile de control la frontieră și Frontex);

| (d) | adoptarea de către utilizatori și formarea acestora, incluzând toate activitățile necesare pentru formarea utilizatorilor, precum și evaluarea nivelului de utilizare a fiecăruia dintre serviciile furnizate. |
| --- | --- |

(d)

adoptarea de către utilizatori și formarea acestora, incluzând toate activitățile necesare pentru formarea utilizatorilor, precum și evaluarea nivelului de utilizare a fiecăruia dintre serviciile furnizate.

Serviciile Copernicus de supraveghere a frontierelor trebuie să fie mobilizate în cadrul serviciilor de fuziune ale Frontex aflate deja în vigoare în cadrul agenției.

Următoarele activități sunt tratate în principal de Frontex, cu sprijin din partea contractanților, și cuprind, atunci când este necesar:

| (a) | operațiuni curente și relațiile cu utilizatorii; |
| --- | --- |

(a)

operațiuni curente și relațiile cu utilizatorii;

| (b) | planificarea, comandarea, achiziționarea și facturarea de produse (produse obținute din observarea Pământului și altele); |
| --- | --- |

(b)

planificarea, comandarea, achiziționarea și facturarea de produse (produse obținute din observarea Pământului și altele);

| (c) | gestionarea operațiunilor IT, inclusiv gestionarea incidentelor și a problemelor; |
| --- | --- |

(c)

gestionarea operațiunilor IT, inclusiv gestionarea incidentelor și a problemelor;

| (d) | asigurarea calității produselor livrate; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea calității produselor livrate;

| (e) | punerea în aplicare a corecțiilor și a îmbunătățirilor aduse serviciilor; |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a corecțiilor și a îmbunătățirilor aduse serviciilor;

| (f) | monitorizarea furnizării de servicii. |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea furnizării de servicii.

În sprijinul activităților de mai sus, Frontex încheie acorduri privind nivelul serviciilor cu EUSC și EMSA, parțial finanțate de programul Copernicus, pentru analiza zonelor terestre și maritime, respectiv.

Punerea în aplicare a proiectelor de validare a conceptului și pre-operaționale poate fi utilizată pentru a testa și a valida noile cerințe ale utilizatorilor.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Activările specifice ale serviciului programului Copernicus în scopul supravegherii frontierelor sunt stabilite de către FRONTEX, pe baza propriei sale evaluări de risc a situației actuale. Supravegherea frontierelor constă în următoarele servicii:

| (a) | (S1) monitorizarea zonelor de coastă – produsele Copernicus dezvoltate în domeniul monitorizării zonelor de coastă constau în rapoarte ad-hoc și punctuale de analiză a imaginilor, date vectoriale și imagini de teren din zonele de coastă (plaje și porturi) identificate pe baza unei analize de risc, pentru a sprijini evaluarea operațională a migrației neregulamentare și a activităților aferente criminalității transfrontaliere; |
| --- | --- |

(a)

(S1) monitorizarea zonelor de coastă – produsele Copernicus dezvoltate în domeniul monitorizării zonelor de coastă constau în rapoarte ad-hoc și punctuale de analiză a imaginilor, date vectoriale și imagini de teren din zonele de coastă (plaje și porturi) identificate pe baza unei analize de risc, pentru a sprijini evaluarea operațională a migrației neregulamentare și a activităților aferente criminalității transfrontaliere;

| (b) | (S2) monitorizarea înainte de frontieră – rapoarte ad-hoc și punctuale de analiză a imaginilor, date vectoriale și imagini ale zonelor dinainte de frontieră identificate pe baza unei analize de risc, pentru a sprijini evaluarea operațională a migrației neregulamentare și a activităților aferente criminalității transfrontaliere; |
| --- | --- |

(b)

(S2) monitorizarea înainte de frontieră – rapoarte ad-hoc și punctuale de analiză a imaginilor, date vectoriale și imagini ale zonelor dinainte de frontieră identificate pe baza unei analize de risc, pentru a sprijini evaluarea operațională a migrației neregulamentare și a activităților aferente criminalității transfrontaliere;

| (c) | (S3) imagistică de referință/cartografie – produsele Copernicus dezvoltate în ceea ce privește imagistica de referință/cartografia se bazează pe imagini satelitare VHR și pe date vectoriale care acoperă anumite țări terțe identificate prin analiza de risc; |
| --- | --- |

(c)

(S3) imagistică de referință/cartografie – produsele Copernicus dezvoltate în ceea ce privește imagistica de referință/cartografia se bazează pe imagini satelitare VHR și pe date vectoriale care acoperă anumite țări terțe identificate prin analiza de risc;

| (d) | (S4) supravegherea maritimă a unei zone de interes – produsele Copernicus dezvoltate în domeniul supravegherii maritime a unei zone de interes trebuie să cuprindă identitatea și urmărirea navelor care prezintă interes utilizând datele de observare a Pământului combinate cu date in-situ furnizate de surse deschise, precum și de platforme și senzori; |
| --- | --- |

(d)

(S4) supravegherea maritimă a unei zone de interes – produsele Copernicus dezvoltate în domeniul supravegherii maritime a unei zone de interes trebuie să cuprindă identitatea și urmărirea navelor care prezintă interes utilizând datele de observare a Pământului combinate cu date in-situ furnizate de surse deschise, precum și de platforme și senzori;

| (e) | (S5) serviciul de detectare a navelor – produsele Copernicus dezvoltate în cadrul Serviciului de detectare a navelor cuprind sisteme de detectare și de identificare (optică) a navelor prin satelit (SAR), corelate cu sisteme de colaborare (AIS, LRIT); |
| --- | --- |

(e)

(S5) serviciul de detectare a navelor – produsele Copernicus dezvoltate în cadrul Serviciului de detectare a navelor cuprind sisteme de detectare și de identificare (optică) a navelor prin satelit (SAR), corelate cu sisteme de colaborare (AIS, LRIT);

| (f) | (S6) serviciul de urmărire și de raportare a navelor – produsele Copernicus dezvoltate în cadrul serviciului de urmărire și de raportare a navelor cuprinde date terestre/prin satelit combinate de la serviciul VMS și de la sistemele AIS și LRIT; |
| --- | --- |

(f)

(S6) serviciul de urmărire și de raportare a navelor – produsele Copernicus dezvoltate în cadrul serviciului de urmărire și de raportare a navelor cuprinde date terestre/prin satelit combinate de la serviciul VMS și de la sistemele AIS și LRIT;

| (g) | (S7) serviciul de detectare a unei anomalii pe o navă – produsele Copernicus dezvoltate în cadrul Serviciului de detectare a unei anomalii pe o navă cuprinde alerte generate automat atunci când se depistează comportamente suspecte; |
| --- | --- |

(g)

(S7) serviciul de detectare a unei anomalii pe o navă – produsele Copernicus dezvoltate în cadrul Serviciului de detectare a unei anomalii pe o navă cuprinde alerte generate automat atunci când se depistează comportamente suspecte;

| (h) | (S8) Evaluarea de mediu pentru analiza riscurilor – produsele Copernicus în domeniul evaluării de mediu pentru analiza riscurilor trebuie să cuprindă informații despre mediu (condiții meteorologice actuale și prognozate și starea mării) pentru a sprijini planificarea operațională, procesele de luare a deciziilor, precum și planificarea achizițiilor prin satelit; |
| --- | --- |

(h)

(S8) Evaluarea de mediu pentru analiza riscurilor – produsele Copernicus în domeniul evaluării de mediu pentru analiza riscurilor trebuie să cuprindă informații despre mediu (condiții meteorologice actuale și prognozate și starea mării) pentru a sprijini planificarea operațională, procesele de luare a deciziilor, precum și planificarea achizițiilor prin satelit;

| (i) | (S9) evaluarea de mediu a zonelor mari pentru analiza de riscuri – serviciul este livrat la cerere și poate fi solicitat prin intermediul serviciilor de fuziune Eurosur; el trebuie furnizat prin analize de imagini bazate pe monitorizarea unor zone specifice, utilizând în același timp arhive și imagini noi; |
| --- | --- |

(i)

(S9) evaluarea de mediu a zonelor mari pentru analiza de riscuri – serviciul este livrat la cerere și poate fi solicitat prin intermediul serviciilor de fuziune Eurosur; el trebuie furnizat prin analize de imagini bazate pe monitorizarea unor zone specifice, utilizând în același timp arhive și imagini noi;

| (j) | (S10) serviciul de recunoaștere de observare a Pământului – serviciul este livrat la cerere și poate fi solicitat de NCC prin intermediul serviciilor de fuziune Eurosur; serviciul de recunoaștere de observare a Pământului emite o evaluare inițială și o identificare a zonelor specifice și obiectivelor de interes în cadrul unor zone de mari dimensiuni; zonele și obiectele identificate trebuie să fie validate de către solicitant și, dacă este necesar, analizate în continuare prin servicii de monitorizare regulată; |
| --- | --- |

(j)

(S10) serviciul de recunoaștere de observare a Pământului – serviciul este livrat la cerere și poate fi solicitat de NCC prin intermediul serviciilor de fuziune Eurosur; serviciul de recunoaștere de observare a Pământului emite o evaluare inițială și o identificare a zonelor specifice și obiectivelor de interes în cadrul unor zone de mari dimensiuni; zonele și obiectele identificate trebuie să fie validate de către solicitant și, dacă este necesar, analizate în continuare prin servicii de monitorizare regulată;

| (k) | (S11) analiza rețelelor migratorii și infracționale transfrontaliere – serviciul este livrat la cerere și poate fi solicitat de NCC prin intermediul serviciilor de fuziune Eurosur; acest serviciu trebuie să furnizeze o bază socioeconomică și o analiză inițială privind o anumită zonă, activitate și/sau un grup infracțional organizat asociat cu migrația ilegală sau cu activitățile infracționale transfrontaliere. El se bazează pe surse multiple. |
| --- | --- |

(k)

(S11) analiza rețelelor migratorii și infracționale transfrontaliere – serviciul este livrat la cerere și poate fi solicitat de NCC prin intermediul serviciilor de fuziune Eurosur; acest serviciu trebuie să furnizeze o bază socioeconomică și o analiză inițială privind o anumită zonă, activitate și/sau un grup infracțional organizat asociat cu migrația ilegală sau cu activitățile infracționale transfrontaliere. El se bazează pe surse multiple.

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

Pentru a furniza informații de supraveghere a frontierelor, Frontex trebuie să colecteze date dintr-o gamă largă de surse și să genereze valoare adăugată prin intermediul serviciului său de fuziune a datelor.

Serviciul trebuie să utilizeze următoarele date de intrare:

| (a) | imagini prin satelit (cu senzori optici și cu radar); |
| --- | --- |

(a)

imagini prin satelit (cu senzori optici și cu radar);

| (b) | date de la sistemele specializate de detectare a navelor; |
| --- | --- |

(b)

date de la sistemele specializate de detectare a navelor;

| (c) | informații meteorologice; |
| --- | --- |

(c)

informații meteorologice;

| (d) | informații provenite de la serviciile de informații. |
| --- | --- |

(d)

informații provenite de la serviciile de informații.

PARTEA II

Componenta de supraveghere maritimă a programului Copernicus

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Componenta de supraveghere maritimă a programului Copernicus este concepută pentru a îmbunătăți prevenirea crizelor, pregătirea pentru acestea și capacitățile de reacție ale Uniunii printr-o supraveghere maritimă consolidată care se bazează pe utilizarea datelor și a informațiilor programului Copernicus și pentru a îmbunătăți detectarea și monitorizarea amenințărilor transregionale pentru securitate, evaluarea riscurilor și sistemele de avertizare timpurie, cartografierea și monitorizarea zonelor maritime.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

Componenta de supraveghere maritimă trebuie să răspundă cerințelor de monitorizare ale următoarelor comunități de utilizatori:

| (a) | controlul activităților de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

controlul activităților de pescuit;

| (b) | securitatea și siguranța maritimă; |
| --- | --- |

(b)

securitatea și siguranța maritimă;

| (c) | autoritățile vamale și de aplicare a legii; |
| --- | --- |

(c)

autoritățile vamale și de aplicare a legii;

| (d) | apărare. |
| --- | --- |

(d)

apărare.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

Serviciile de supraveghere maritimă din cadrul programului Copernicus se bazează pe actuala structură din cadrul EMSA, pentru a combina diferite elemente ale serviciului, inclusiv observarea Pământului, și furnizează servicii adaptate la diferite comunități de utilizatori. Aceste elemente ale serviciilor trebuie să fie împărțite în intrări ale serviciilor și module de servicii.

Intrările de servicii cuprind următoarele categorii:

| (a) | observarea Pământului; |
| --- | --- |

(a)

observarea Pământului;

| (b) | cunoștințe specifice domeniului maritim (MDA). |
| --- | --- |

(b)

cunoștințe specifice domeniului maritim (MDA).

Modulele de servicii includ următoarele module:

| (a) | module de servicii generice; |
| --- | --- |

(a)

module de servicii generice;

| (b) | module de servicii de integrare. |
| --- | --- |

(b)

module de servicii de integrare.

Combinația de intrări de servicii cu capacitățile adecvate (module) permite furnizarea de servicii adaptate și rentabile către toate comunitățile de utilizatori autorizați.

EMSA are următoarele sarcini specifice:

| (a) | gestionarea generală a activităților delegate; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea generală a activităților delegate;

| (b) | sarcini administrative și de gestionare, care includ achiziții publice, gestionarea contractelor și raportarea și asigurarea calității; |
| --- | --- |

(b)

sarcini administrative și de gestionare, care includ achiziții publice, gestionarea contractelor și raportarea și asigurarea calității;

| (c) | dezvoltarea serviciilor, care include elaborarea, testarea și implementarea acestora; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea serviciilor, care include elaborarea, testarea și implementarea acestora;

| (d) | exploatarea serviciilor, care include operațiuni curente, gestionarea incidentelor și a problemelor și continua îmbunătățire a serviciilor. Exploatarea serviciilor include toate activitățile legate de planificarea, organizarea și validarea produselor satelitare; |
| --- | --- |

(d)

exploatarea serviciilor, care include operațiuni curente, gestionarea incidentelor și a problemelor și continua îmbunătățire a serviciilor. Exploatarea serviciilor include toate activitățile legate de planificarea, organizarea și validarea produselor satelitare;

| (e) | adoptarea de către utilizatori și formarea acestora, care includ toate activitățile necesare pentru formarea utilizatorilor, precum și evaluarea nivelului de utilizare a fiecăruia dintre serviciile furnizate. |
| --- | --- |

(e)

adoptarea de către utilizatori și formarea acestora, care includ toate activitățile necesare pentru formarea utilizatorilor, precum și evaluarea nivelului de utilizare a fiecăruia dintre serviciile furnizate.

În plus față de aceste activități, dar în legătură cu furnizarea de servicii, o altă sarcină este punerea în aplicare a proiectelor de validare a conceptului și pre-operaționale, care pot fi utilizate pentru a testa și a valida noile cerințe ale utilizatorilor într-un anumit domeniu.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Produsele livrate în cadrul componentei de supraveghere maritimă a Serviciului de securitate al programului Copernicus cuprind următoarele servicii.

1.   Servicii de control al pescuitului

Activitățile de pescuit ilegal pot compromite implementarea planurilor de gestionare și pot submina exploatarea rațională a resurselor piscicole. Aceste servicii iau în considerare următoarele tipuri de cerințe:

| (a) | monitorizarea zonelor de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea zonelor de pescuit;

| (b) | monitorizarea porturilor de pescuit pentru a supraveghea și a controla plecarea sau debarcarea navelor de pescuit. |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea porturilor de pescuit pentru a supraveghea și a controla plecarea sau debarcarea navelor de pescuit.

2.   Serviciile de siguranță și de securitate maritimă

Serviciile de siguranță și de securitate maritimă satisfac două categorii principale de nevoi ale utilizatorilor.

| (a) | Căutare și salvare. Operațiunea de căutare și de salvare (S & R – Search & Rescue) este căutarea și furnizarea de asistență pentru salvarea persoanelor aflate în pericol și risc iminent de a-și pierde viața. Activitățile S&R includ operațiuni în zone îndepărtate, operațiuni de salvare pe mare, precum și necesitatea unor instalații specializate S & R care nu sunt disponibile în mod normal pentru servicii de urgență. Un serviciu S & R trebuie să includă prelucrări rapide ale resurselor satelitare, utilizarea vehiculelor aeriene fără pilot pentru monitorizarea unor zone extinse și pentru vizualizarea poziției activelor S & R, precum și tiparul de căutare respectiv, pentru o mai bună coordonare a operațiunilor. |
| --- | --- |

(a)

Căutare și salvare. Operațiunea de căutare și de salvare (S & R – Search & Rescue) este căutarea și furnizarea de asistență pentru salvarea persoanelor aflate în pericol și risc iminent de a-și pierde viața. Activitățile S&R includ operațiuni în zone îndepărtate, operațiuni de salvare pe mare, precum și necesitatea unor instalații specializate S & R care nu sunt disponibile în mod normal pentru servicii de urgență. Un serviciu S & R trebuie să includă prelucrări rapide ale resurselor satelitare, utilizarea vehiculelor aeriene fără pilot pentru monitorizarea unor zone extinse și pentru vizualizarea poziției activelor S & R, precum și tiparul de căutare respectiv, pentru o mai bună coordonare a operațiunilor.

| (b) | Siguranța navelor. Serviciul constă în căutarea și furnizarea de imagini îmbunătățite privind traficul maritim, utilizând produsele provenite din observarea Pământului. Acesta trebuie să aibă un domeniu de aplicare global, cu un accent mai mare pe zonele îndepărtate și, în special, pe regiunile polare. |
| --- | --- |

(b)

Siguranța navelor. Serviciul constă în căutarea și furnizarea de imagini îmbunătățite privind traficul maritim, utilizând produsele provenite din observarea Pământului. Acesta trebuie să aibă un domeniu de aplicare global, cu un accent mai mare pe zonele îndepărtate și, în special, pe regiunile polare.

3.   Serviciile vamale

Serviciile vamale se asigură că se utilizează date cooperative pentru a urmări navele și pentru a corela traiectoriile și porturile de sosire cu informațiile din sistemele deja existente pentru o serie de scopuri.

Monitorizarea traficului ilegal de mărfuri se axează pe extinderea reprezentării domeniului maritim și verificarea încrucișată cu registrele de bază, informațiile aferente navelor informații și datele de raportare. Serviciul sprijină operațiunile/intervențiile specifice în cazul în care acțiunea rapidă și monitorizarea sunt o cerință importantă. Activitățile de punere în aplicare includ monitorizarea plajelor și porturilor din țări terțe cu privire la plecarea unor anumite nave, precum și detectarea unui comportament anormal.

4.   Serviciile de aplicare a legii

Serviciile de aplicare a legii se axează pe extinderea reprezentării domeniului maritim pe baza resurselor și capacităților civile existente, precum și pe adoptarea și integrarea în continuare a informațiilor. Acestea trebuie să se bazeze pe modalitățile de atribuire rapidă a sarcinilor și de monitorizare rapidă aferente unor operațiuni specifice.

5.   Servicii pentru mediul marin

Serviciile pentru mediul marin cuprind activitățile serviciilor CleanSeaNet. Acestea trebuie să ofere asistență statelor participante pentru următoarele activități:

| (a) | identificarea și urmărirea poluării cu hidrocarburi la suprafața mării; |
| --- | --- |

(a)

identificarea și urmărirea poluării cu hidrocarburi la suprafața mării;

| (b) | monitorizarea poluării accidentale în timpul situațiilor de urgență; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea poluării accidentale în timpul situațiilor de urgență;

| (c) | contribuirea la identificarea poluatorilor. |
| --- | --- |

(c)

contribuirea la identificarea poluatorilor.

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

Serviciile Copernicus de supraveghere maritimă cuprind atât date Copernicus, cât și date care nu țin de Copernicus, ca intrări pentru furnizarea produselor.

| 1. | Date provenite din observarea Pământului și produse derivate, din:






  (a) | imaginile SAR; |
| --- | --- | --- |

1.

Date provenite din observarea Pământului și produse derivate, din:

(a)

imaginile SAR;

| (b) | imagistică optică; |
| --- | --- |

(b)

imagistică optică;

| (c) | video prin satelit. |
| --- | --- |

(c)

video prin satelit.

| 2. | Date care nu provin din observarea Pământului și produse cu valoare adăugată.






  (a) | sisteme de aeronave pilotate de la distanță (RPAS); |
| --- | --- | --- |

2.

Date care nu provin din observarea Pământului și produse cu valoare adăugată.

(a)

sisteme de aeronave pilotate de la distanță (RPAS);

| (b) | satelitul AIS (SAT-AIS); |
| --- | --- |

(b)

satelitul AIS (SAT-AIS);

| (c) | sistemele de raportare a navelor, în conformitate cu temeiurile juridice proprii respective ale acestora; |
| --- | --- |

(c)

sistemele de raportare a navelor, în conformitate cu temeiurile juridice proprii respective ale acestora;

| (d) | informații referitoare la nave (din bazele de date privind navele). |
| --- | --- |

(d)

informații referitoare la nave (din bazele de date privind navele).

| 3. | Date in situ provenite din alte surse – senzori montați pe orice vehicul, navă sau altă ambarcațiune. |
| --- | --- |

3.

Date in situ provenite din alte surse – senzori montați pe orice vehicul, navă sau altă ambarcațiune.

PARTEA III

Sprijin pentru componenta de acțiune externă a Uniunii din cadrul Serviciului de securitate al programului Copernicus

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Instituirea serviciului SEA se întemeiază pe ipoteza unei strânse cooperări cu serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență. Coordonarea dintre SEA și EMS trebuie să se bazez pe următoarele principii:

| (a) | integrarea portofoliilor SEA și EMS trebuie să țină seama de nevoile ambelor comunități de utilizatori; |
| --- | --- |

(a)

integrarea portofoliilor SEA și EMS trebuie să țină seama de nevoile ambelor comunități de utilizatori;

| (b) | coordonarea serviciilor nu trebuie să compromită rapiditatea, caracteristicile sau calitatea portofoliilor de servicii respective și sensibilitatea cererii; |
| --- | --- |

(b)

coordonarea serviciilor nu trebuie să compromită rapiditatea, caracteristicile sau calitatea portofoliilor de servicii respective și sensibilitatea cererii;

| (c) | coordonarea trebuie să vizeze potențiale economii de costuri prin punerea în comun a resurselor. |
| --- | --- |

(c)

coordonarea trebuie să vizeze potențiale economii de costuri prin punerea în comun a resurselor.

2.   CERINȚELE UTILIZATORILOR ȘI PRINCIPALELE DOMENII DE APLICARE

Serviciul trebuie să acopere următoarele domenii principale:

| (a) | informarea în caz de criză; |
| --- | --- |

(a)

informarea în caz de criză;

| (b) | prevenirea crizelor și gradul de pregătire; |
| --- | --- |

(b)

prevenirea crizelor și gradul de pregătire;

| (c) | note de informare și analiza activităților. |
| --- | --- |

(c)

note de informare și analiza activităților.

Produsele serviciului SEA trebuie să fie disponibile numai pentru următorii utilizatori autorizați:

| (a) | Serviciul European de Acțiune Externă (structurile SEAE de gestionare a crizelor; delegațiile UE și birourile regionale SEAE); |
| --- | --- |

(a)

Serviciul European de Acțiune Externă (structurile SEAE de gestionare a crizelor; delegațiile UE și birourile regionale SEAE);

| (b) | misiunile și operațiunile PSAC; |
| --- | --- |

(b)

misiunile și operațiunile PSAC;

| (c) | următoarele servicii ale Comisiei:






  1. | DG-ECHO; |
| --- | --- | --- |

(c)

următoarele servicii ale Comisiei:

1.

DG-ECHO;

| 2. | DG-DEVCO; |
| --- | --- |

2.

DG-DEVCO;

| (d) | ministerele apărării, ministerele afacerilor externe și centrele de informații din statele membre; |
| --- | --- |

(d)

ministerele apărării, ministerele afacerilor externe și centrele de informații din statele membre;

| (e) | Organizația Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(e)

Organizația Națiunilor Unite.

3.   ARHITECTURA SERVICIULUI

Serviciul constă în furnizarea, la cerere, de informații geospațiale pentru a sprijini procesul decizional și operațiunile în timpul unei crize. Serviciul se bazează pe obținerea, prelucrarea și analizarea imaginilor prin satelit și a informațiilor colaterale.

Produsele trebuie să fie o combinație de straturi de informații standardizate care să răspundă nevoilor utilizatorilor. Aceste straturi pot fi grupate în diferite formate finale, cum ar fi hărți, seturi de date geospațiale (date vectoriale și raster) și/sau servicii accesibile prin internet (hărți web). Utilizatorii pot alege produse din portofoliul SEA și își pot exprima nevoile specifice.

Serviciul vizează disponibilitatea 24 de ore pe zi și 7 zile din 7 și include serviciul de „reacție rapidă”.

Operațiunile serviciului trebuie să includă:

| (a) | exploatarea punctului focal al serviciului pentru toate activările SEA; |
| --- | --- |

(a)

exploatarea punctului focal al serviciului pentru toate activările SEA;

| (b) | serviciu de asistență Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

serviciu de asistență Copernicus;

| (c) | concepția produsului; |
| --- | --- |

(c)

concepția produsului;

| (d) | cererea/manipularea de date CSCDA; |
| --- | --- |

(d)

cererea/manipularea de date CSCDA;

| (e) | ghidarea contractantului cu privire la generarea produselor; |
| --- | --- |

(e)

ghidarea contractantului cu privire la generarea produselor;

| (f) | analize interne și valoarea adăugată, ori de câte ori este oportun, pentru toate activările conforme cu guvernanța SATCEN; |
| --- | --- |

(f)

analize interne și valoarea adăugată, ori de câte ori este oportun, pentru toate activările conforme cu guvernanța SATCEN;

| (g) | validarea și distribuirea produselor; |
| --- | --- |

(g)

validarea și distribuirea produselor;

| (h) | coordonarea cu serviciul EMS al Copernicus; |
| --- | --- |

(h)

coordonarea cu serviciul EMS al Copernicus;

| (i) | coordonarea cu alte servicii ale Copernicus relevante pentru acțiunea externă și utilizatorii PSAC/PESC; |
| --- | --- |

(i)

coordonarea cu alte servicii ale Copernicus relevante pentru acțiunea externă și utilizatorii PSAC/PESC;

| (j) | difuzarea și punerea în aplicare a politicilor, ținând seama de profilurile utilizatorilor și de sensibilitatea datelor. |
| --- | --- |

(j)

difuzarea și punerea în aplicare a politicilor, ținând seama de profilurile utilizatorilor și de sensibilitatea datelor.

Activitățile de exploatare a serviciului trebuie să pună în aplicare și să utilizeze toate procedurile pentru serviciul SEA în conformitate cu cadrul definit la nivelul de gestionare și de coordonare.

Coordonatorul serviciului SEA (SSC) este responsabil cu următoarele măsuri pentru fiecare activare:

| (a) | estimarea costurilor pentru un compromis costuri-beneficii sau o evaluare a impactului; |
| --- | --- |

(a)

estimarea costurilor pentru un compromis costuri-beneficii sau o evaluare a impactului;

| (b) | gestionarea aspectelor sensibile; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea aspectelor sensibile;

| (c) | gestionarea incidentelor și a problemelor; |
| --- | --- |

(c)

gestionarea incidentelor și a problemelor;

| (d) | monitorizarea furnizării serviciului. |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea furnizării serviciului.

4.   PORTOFOLIUL DE SERVICII TEHNICE

Portofoliul detaliat al serviciului SEA al Copernicus este format din următoarele produse.

1.   Hărți de referință:

Hărțile de referință trebuie să fie produse cartografice de înaltă calitate care cuprind o gamă largă de elemente observabile. Diferitele straturi de informații trebuie să includă tipuri de bază cum ar fi rețeaua rutieră, frontierele, hidrografia, terenurile etc. Informațiile conținute în hărțile de referință sprijină orientarea, navigarea locală, luarea de decizii strategice și desfășurarea logistică. În funcție de circumstanțe, straturile de informații din harta de referință pot fi îmbogățite cu straturi specifice impuse de situație.

2.   Evaluarea stării rețelei rutiere:

Evaluarea stării rețelei rutiere le furnizează utilizatorilor o hartă care conține diferite tipuri de informații privind starea rețelei rutiere.

3.   Evaluarea daunelor asociate unui conflict:

Evaluarea daunelor asociate unui conflict utilizează detectarea schimbărilor pentru a furniza o interpretare vizuală care conține informații privind distribuția daunelor într-o zonă de criză. În zonele urbane, blocurile urbane trebuie să fie codate cromatic pentru a arăta intensitatea daunelor. În zonele dispersate, trebuie utilizată o hartă a energiei termice pentru a reprezenta daunele, cu o scară de culori pentru a evidenția modul în care au fost afectate diferitele secțiuni ale fiecărei zone.

4.   Analiza infrastructurii critice:

Analiza infrastructurii critice trebuie să identifice cele mai relevante componente ale unei infrastructuri naturale sau artificiale considerate critice și să evalueze starea de funcționare a acesteia.

5.   Sprijin pentru planul de evacuare:

Sprijinul pentru planul de evacuare trebuie să furnizeze informații geospațiale pentru a sprijini evacuarea persoanelor din zonele de criză. Produsele dezvoltate, pe baza unei analize preliminare efectuate în conformitate cu tipurile de riscuri asociate cu o anumită locație, includ informații cum ar fi punctele potențiale de adunare, zonele de aterizare pentru elicoptere, precum și punctele și rutele de evacuare.

6.   Harta frontierelor din afara UE:

Harta frontierelor din afara UE trebuie să ofere utilizatorilor posibilitatea de a obține informații specifice pentru a sprijini deciziile privind chestiunile legate de frontiere din afara UE.

7.   Analiza de tabără de refugiați:

Analiza de tabără este un produs orientat către sprijinirea procesului de luare a deciziilor în ceea ce privește populația strămutată (fie persoane strămutate intern, fie refugiați). Produsele se axează pe caracterizarea instalațiilor unei tabere, pe identificarea locuințelor și a clădirilor cu alte funcții și, eventual, pe dimensiunea estimată a populației.

8.   Analiza situației de criză:

Analiza situației de criză este un produs conceput pentru aprecierea globală a gravității unui conflict/a unei crize și a consecințelor acestora. În acest scop, produsul trebuie să fie compus dintr-o colecție de informații auxiliare referitoare la criză. Informațiile auxiliare găsite trebuie colectate, omogenizate și pregătite într-o imagine de ansamblu (alcătuită din hărți situaționale și, opțional, un raport).

9.   Raportul de activitate:

Raportul de activitate este un produs al cărui scop este de a furniza utilizatorului o analiză a unei anumite activități umane. Produsul trebuie să fie foarte flexibil.

5.   NECESITĂȚILE DE DATE

Serviciul necesită utilizarea de date de foarte înaltă rezoluție.

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/56

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/621 A COMISIEI

din 20 aprilie 2018

privind specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (1), în special articolul 9 alineatul (8) litera (b),

întrucât:

| (1) | Programul Copernicus, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014, este un program civil orientat către utilizatori, care valorifică capacitățile naționale și europene existente, al cărui obiectiv operațional primordial este furnizarea de informații exacte și fiabile în domeniul mediului și al securității, adaptate necesităților utilizatorilor și care să sprijine alte politici ale Uniunii, în special a celor cu privire la piața internă, transporturi, mediu, energie, protecție civilă și securitate civilă, cooperarea cu țările terțe și ajutorul umanitar. |
| --- | --- |

(1)

Programul Copernicus, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014, este un program civil orientat către utilizatori, care valorifică capacitățile naționale și europene existente, al cărui obiectiv operațional primordial este furnizarea de informații exacte și fiabile în domeniul mediului și al securității, adaptate necesităților utilizatorilor și care să sprijine alte politici ale Uniunii, în special a celor cu privire la piața internă, transporturi, mediu, energie, protecție civilă și securitate civilă, cooperarea cu țările terțe și ajutorul umanitar.

| (2) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014, programul Copernicus este format din trei componente, inclusiv o componentă spațială care asigură observații spațiale durabile pentru următoarele domenii de servicii: monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea suprafeței terestre, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență și securitatea. Comisia deține responsabilitatea generală pentru programul Copernicus și coordonează diferitele componente ale acestuia. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014, programul Copernicus este format din trei componente, inclusiv o componentă spațială care asigură observații spațiale durabile pentru următoarele domenii de servicii: monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea suprafeței terestre, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență și securitatea. Comisia deține responsabilitatea generală pentru programul Copernicus și coordonează diferitele componente ale acestuia.

| (3) | Specificațiile tehnice pentru componenta spațială sunt necesare pentru stabilirea unui nivel de referință în implementarea și evoluția componentei spațiale în cadrul guvernanței programului Copernicus. |
| --- | --- |

(3)

Specificațiile tehnice pentru componenta spațială sunt necesare pentru stabilirea unui nivel de referință în implementarea și evoluția componentei spațiale în cadrul guvernanței programului Copernicus.

| (4) | Specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus ar trebui să vizeze aspecte precum încheierea și exploatarea unor misiuni dedicate, primirea, prelucrarea, arhivarea și diseminarea datelor, furnizarea, arhivarea și diseminarea datelor din misiunile contribuitoare, care completează datele din misiunile dedicate, precum și procesul de asigurare a evoluției sistemului. |
| --- | --- |

(4)

Specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus ar trebui să vizeze aspecte precum încheierea și exploatarea unor misiuni dedicate, primirea, prelucrarea, arhivarea și diseminarea datelor, furnizarea, arhivarea și diseminarea datelor din misiunile contribuitoare, care completează datele din misiunile dedicate, precum și procesul de asigurare a evoluției sistemului.

| (5) | Dezvoltarea componentei spațiale a programului Copernicus a început în cadrul programului dedicat componentei spațiale a Programului european de observare a Pământului (GMES) care beneficiază de finanțare din partea Agenției Spațiale Europene (ESA) și a Comisiei. Specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus ar trebui să acopere întreaga componentă spațială, acordând o atenție specială activităților finanțate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014. |
| --- | --- |

(5)

Dezvoltarea componentei spațiale a programului Copernicus a început în cadrul programului dedicat componentei spațiale a Programului european de observare a Pământului (GMES) care beneficiază de finanțare din partea Agenției Spațiale Europene (ESA) și a Comisiei. Specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus ar trebui să acopere întreaga componentă spațială, acordând o atenție specială activităților finanțate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 377/2014.

| (6) | Componenta spațială a programului Copernicus, în ansamblul ei, este finanțată prin intermediul mai multor acorduri. Printre acestea se numără acordurile încheiate în cadrul programului dedicat componentei spațiale a GMES al ESA, al acordului Copernicus și al programului opțional Jason-CS și Jason-3 al Organizației Europene pentru Exploatarea Sateliților Meteorologici (EUMETSAT). Activitățile finanțate în cadrul programului dedicat componentei spațiale a GMES al ESA includ dezvoltarea unităților A și B ale sateliților Sentinel-1, Sentinel-2 și Sentinel-3, a satelitului Sentinel-5p, a unităților A și B ale satelitului Sentinel-4 și a unității A a sateliților Sentinel-5 și Sentinel-6. Sentinel-6 este cofinanțat de EUMETSAT în cadrul programului său opțional Jason-CS. |
| --- | --- |

(6)

Componenta spațială a programului Copernicus, în ansamblul ei, este finanțată prin intermediul mai multor acorduri. Printre acestea se numără acordurile încheiate în cadrul programului dedicat componentei spațiale a GMES al ESA, al acordului Copernicus și al programului opțional Jason-CS și Jason-3 al Organizației Europene pentru Exploatarea Sateliților Meteorologici (EUMETSAT). Activitățile finanțate în cadrul programului dedicat componentei spațiale a GMES al ESA includ dezvoltarea unităților A și B ale sateliților Sentinel-1, Sentinel-2 și Sentinel-3, a satelitului Sentinel-5p, a unităților A și B ale satelitului Sentinel-4 și a unității A a sateliților Sentinel-5 și Sentinel-6. Sentinel-6 este cofinanțat de EUMETSAT în cadrul programului său opțional Jason-CS.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Copernicus, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Copernicus,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus

Se adoptă specificațiile tehnice pentru componenta spațială a programului Copernicus, menționate la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 377/2014, cu privire la implementarea și evoluția acesteia pe baza cerințelor utilizatorilor, astfel cum sunt prezentate în anexă.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 122, 24.4.2014, p. 44.

1

---

ANEXĂ

1.   DOMENIUL DE APLICARE AL SPECIFICAȚIILOR TEHNICE PENTRU COMPONENTA SPAȚIALĂ

Componenta spațială a programului Copernicus cuprinde următoarele activități:

| (a) | Dezvoltarea, lansarea și exploatarea sateliților Copernicus dedicați (Sentinel); |
| --- | --- |

(a)

Dezvoltarea, lansarea și exploatarea sateliților Copernicus dedicați (Sentinel);

| (b) | Procesarea și generarea de produse de date Sentinel pe baza datelor obținute; |
| --- | --- |

(b)

Procesarea și generarea de produse de date Sentinel pe baza datelor obținute;

| (c) | Difuzarea datelor; |
| --- | --- |

(c)

Difuzarea datelor;

| (d) | Procedurile de achiziție și furnizare de date din misiunile sateliților părților terțe (misiunile contribuitoare Copernicus), în cazul în care datele solicitate de serviciile Copernicus nu pot fi furnizate de sateliții Sentinel. |
| --- | --- |

(d)

Procedurile de achiziție și furnizare de date din misiunile sateliților părților terțe (misiunile contribuitoare Copernicus), în cazul în care datele solicitate de serviciile Copernicus nu pot fi furnizate de sateliții Sentinel.

Produsele de date de la sateliți sunt utilizate de serviciile Copernicus și de alți utilizatori care, în combinație cu date din surse multiple, convertesc datele în variabile geofizice uniforme sau în produse de informare la nivel mai înalt.

Componenta spațială a programului Copernicus este concepută pe baza cerințelor în materie de date și observații ale utilizatorilor de bază ai programului Copernicus (instituțiile și organismele Uniunii, autoritățile europene, naționale, regionale sau locale responsabile cu monitorizarea atmosferei, monitorizarea mediului marin, monitorizarea suprafeței terestre, schimbările climatice, gestionarea situațiilor de urgență și securitatea). Ele constituie baza utilizată pentru definirea cerințelor sistemului componentei spațiale a programului Copernicus.

Cerințele Copernicus privind datele spațiale de observare a Pământului care acoperă perioada 2014-2020 sunt consemnate în
  „Documentul privind cerințele legate de depozitul de date” (Data Warehouse Requirements document) (versiunea 2.x). Acesta conține cerințele colectate de la serviciile Copernicus și de la utilizatorii Copernicus care solicită datele de observare a Pământului. Actualizările documentului trebuie să fie luate în considerare pentru evoluția componentei spațiale a programului Copernicus. Cerințele în materie de date sunt prevăzute în tabelul 1.

Tabelul 1

Tabel de sinteză a setului de date necesare pentru serviciile Copernicus

| Principalele cerințe în materie de date (1) | Posibile surse de date Copernicus |
| --- | --- |
| Suprafața terestră |
| Acoperire paneuropeană (EEA39) de imagini fără nori de înaltă rezoluție (HR) | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Acoperire completă a teritoriului Europei (EEA39) de foarte mare rezoluție (VHR) | Misiuni contribuitoare |
| Acoperire optică de înaltă rezoluție a întregii planete | Misiuni dedicate |
| Acoperire optică de rezoluție medie a întregii planete | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Acoperire la nivel mondial prin radar cu apertură sintetică de rezoluție medie | Misiuni dedicate |
| Acoperire prin radar cu apertură sintetică (SAR) de rezoluție joasă | Misiuni contribuitoare |
| Acoperire la nivel mondial prin altimetrie cu radar cu apertură sintetică de rezoluție medie | Misiuni dedicate |
| Supravegherea mediului marin |
| Monitorizarea prin SAR de rezoluție medie a banchizei | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Colectare sistematică de date privind culoarea oceanelor la nivel regional/global | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Colectare sistematică de date privind temperatura la suprafața mării la nivel global și regional | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Colectare sistematică de date privind altimetria/nivelul mării la nivel global și regional | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Supravegherea atmosferei |
| Date privind monitorizarea și prognozarea aerosolilor | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de dioxid de sulf (SO2) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Date privind monitorizarea și prognozarea nivelului de formaldehidă (HCHO) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de ozon (O3) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Date privind monitorizarea și prognozarea nivelului de monoxid de carbon (CO) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de dioxid de carbon (CO2) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de metan (CH4) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de dioxid de azot (NO2) în atmosferă | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Supravegherea climei |
| Date pentru obținerea variabilelor climatice esențiale (VCE) | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |
| Gestionarea situațiilor de urgență |
| Seturi de date cu specificații flexibile (în modul rapid, modul standard, rezoluție mare/foarte înaltă, optic/SAR, arhivă/noi achiziții) | Misiuni dedicate
  Misiuni contribuitoare |

Principalele cerințe în materie de date (1)

Posibile surse de date Copernicus

Suprafața terestră

Acoperire paneuropeană (EEA39) de imagini fără nori de înaltă rezoluție (HR)

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Acoperire completă a teritoriului Europei (EEA39) de foarte mare rezoluție (VHR)

Misiuni contribuitoare

Acoperire optică de înaltă rezoluție a întregii planete

Misiuni dedicate

Acoperire optică de rezoluție medie a întregii planete

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Acoperire la nivel mondial prin radar cu apertură sintetică de rezoluție medie

Misiuni dedicate

Acoperire prin radar cu apertură sintetică (SAR) de rezoluție joasă

Misiuni contribuitoare

Acoperire la nivel mondial prin altimetrie cu radar cu apertură sintetică de rezoluție medie

Misiuni dedicate

Supravegherea mediului marin

Monitorizarea prin SAR de rezoluție medie a banchizei

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Colectare sistematică de date privind culoarea oceanelor la nivel regional/global

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Colectare sistematică de date privind temperatura la suprafața mării la nivel global și regional

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Colectare sistematică de date privind altimetria/nivelul mării la nivel global și regional

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Supravegherea atmosferei

Date privind monitorizarea și prognozarea aerosolilor

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de dioxid de sulf (SO2) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Date privind monitorizarea și prognozarea nivelului de formaldehidă (HCHO) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de ozon (O3) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Date privind monitorizarea și prognozarea nivelului de monoxid de carbon (CO) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de dioxid de carbon (CO2) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de metan (CH4) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Datele privind monitorizarea și prognozarea nivelului de dioxid de azot (NO2) în atmosferă

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Supravegherea climei

Date pentru obținerea variabilelor climatice esențiale (VCE)

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

Gestionarea situațiilor de urgență

Seturi de date cu specificații flexibile (în modul rapid, modul standard, rezoluție mare/foarte înaltă, optic/SAR, arhivă/noi achiziții)

Misiuni dedicate

Misiuni contribuitoare

2.   IMAGINE DE ANSAMBLU PRIVIND COMPONENTA SPAȚIALĂ A PROGRAMULUI COPERNICUS

2.1.   Considerații generale

Componenta spațială a programului Copernicus (CSC) asigură o capacitate autonomă de observare spațială, în scopul îndeplinirii obiectivelor programului Copernicus, servind în principal componentei de servicii a acestuia. Componenta spațială este formată dintr-un segment spațial al misiunilor satelitare și dintr-un segment terestru destinat să sprijine aceste misiuni.

Segmentul spațial include două tipuri de misiuni satelitare, și anume:

| 1. | Misiuni satelitare dedicate, care poartă numele Sentinel, organizate în șase „familii” distincte: Sentinel-1, Sentinel-2 și Sentinel-3 (fiecare alcătuită din patru unități, capacitatea operațională completă fiind reprezentată de două unități care zboară simultan, înlocuite cu două unități pentru asigurarea continuității observațiilor), Sentinel-4 (cu două unități), Sentinel-5 (cu trei unități) și Sentinel-6 (cu două unități). La acestea se adaugă Jason-3 și Sentinel-5p, dezvoltate de părți terțe, dar operate de Copernicus; |
| --- | --- |

1.

Misiuni satelitare dedicate, care poartă numele Sentinel, organizate în șase „familii” distincte: Sentinel-1, Sentinel-2 și Sentinel-3 (fiecare alcătuită din patru unități, capacitatea operațională completă fiind reprezentată de două unități care zboară simultan, înlocuite cu două unități pentru asigurarea continuității observațiilor), Sentinel-4 (cu două unități), Sentinel-5 (cu trei unități) și Sentinel-6 (cu două unități). La acestea se adaugă Jason-3 și Sentinel-5p, dezvoltate de părți terțe, dar operate de Copernicus;

| 2. | misiuni ale unor părți terțe, care constau în utilizarea unor sateliți de observare a Pământului aparținând unor organizații europene, naționale sau comerciale, de exemplu în cadrul misiunilor contribuitoare Copernicus (CCM). |
| --- | --- |

2.

misiuni ale unor părți terțe, care constau în utilizarea unor sateliți de observare a Pământului aparținând unor organizații europene, naționale sau comerciale, de exemplu în cadrul misiunilor contribuitoare Copernicus (CCM).

Segmentul terestru exploatează misiunile Sentinel, recepționează date de la sateliți, le prelucrează, le arhivează și le distribuie serviciilor Copernicus și comunităților de utilizatori și generează un flux coordonat de date pentru a satisface necesitățile în materie de date ale programului Copernicus.

Componenta spațială a programului Copernicus cuprinde următoarele activități:

| (a) | furnizarea de observații spațiale provenite din misiunile dedicate. Printre acestea se numără încheierea, întreținerea, exploatarea, validarea și calibrarea misiunilor Sentinel, a segmentului terestru și a produselor de date asociate, precum și protecția spectrelor de frecvență necesare; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de observații spațiale provenite din misiunile dedicate. Printre acestea se numără încheierea, întreținerea, exploatarea, validarea și calibrarea misiunilor Sentinel, a segmentului terestru și a produselor de date asociate, precum și protecția spectrelor de frecvență necesare;

| (b) | furnizarea, arhivarea și difuzarea datelor provenite de la misiunile contribuitoare; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea, arhivarea și difuzarea datelor provenite de la misiunile contribuitoare;

| (c) | activități pregătitoare legate de evoluția componentei spațiale ca răspuns la nevoile în continuă schimbare, inclusiv specificarea noilor misiuni dedicate; |
| --- | --- |

(c)

activități pregătitoare legate de evoluția componentei spațiale ca răspuns la nevoile în continuă schimbare, inclusiv specificarea noilor misiuni dedicate;

| (d) | protejarea sateliților împotriva riscurilor de coliziune; |
| --- | --- |

(d)

protejarea sateliților împotriva riscurilor de coliziune;

| (e) | dezafectarea în condiții de siguranță a sateliților la sfârșitul ciclului de viață al acestora. |
| --- | --- |

(e)

dezafectarea în condiții de siguranță a sateliților la sfârșitul ciclului de viață al acestora.

2.2.   Finanțarea componentei spațiale a programului Copernicus

Activitățile finanțate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 includ operațiunile tuturor misiunilor Sentinel și Jason-3, achiziționarea unităților C și D ale misiunilor Sentinel-1, -2, -3, achiziționarea unităților B și C ale misiunii Sentinel-5, achiziționarea unității B a misiunii Sentinel-6, serviciile de lansare, difuzarea datelor și achiziția datelor misiunilor contribuitoare.

Activitățile finanțate în temeiul acordului Copernicus trebuie să fie strâns legate de activitățile finanțate prin programul privind componenta spațială GMES al ESA și programele opționale Jason-3 și -CS ale EUMETSAT.

2.3.   Guvernanța și punerea în aplicare

Punerea în aplicare a majorității activităților componentei spațiale a programului Copernicus este delegată ESA și EUMETSAT.

Activitățile delegate ESA includ coordonarea tehnică globală a componentei spațiale și definirea arhitecturii generale a acesteia. ESA are următoarele sarcini:

| (a) | achiziționarea și dezvoltarea unităților recurente C și D ale sateliților Sentinel-1, -2 și -3; |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea și dezvoltarea unităților recurente C și D ale sateliților Sentinel-1, -2 și -3;

| (b) | achiziționarea unităților B și C ale instrumentului Sentinel-5; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea unităților B și C ale instrumentului Sentinel-5;

| (c) | achiziționarea unității B a satelitului Sentinel-6; |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea unității B a satelitului Sentinel-6;

| (d) | achiziționarea de servicii de lansare și de pregătire a lansării (inclusiv activitățile începând de la etapa controlului pentru aprobarea planului de zbor și până la etapa controlului operativității în orbită); |
| --- | --- |

(d)

achiziționarea de servicii de lansare și de pregătire a lansării (inclusiv activitățile începând de la etapa controlului pentru aprobarea planului de zbor și până la etapa controlului operativității în orbită);

| (e) | operațiunile componentei spațiale a programului Copernicus specificate în secțiunea 3.5; |
| --- | --- |

(e)

operațiunile componentei spațiale a programului Copernicus specificate în secțiunea 3.5;

| (f) | circulația datelor și operațiunile serviciilor de rețea; |
| --- | --- |

(f)

circulația datelor și operațiunile serviciilor de rețea;

| (g) | difuzarea datelor privind Sentinel-1, -3, -2 (partea terestră), și Sentinel-5p, precum și serviciile de acces la date și informații; |
| --- | --- |

(g)

difuzarea datelor privind Sentinel-1, -3, -2 (partea terestră), și Sentinel-5p, precum și serviciile de acces la date și informații;

| (h) | achizițiile în materie de acces la date provenite din misiunile contribuitoare ale Copernicus; |
| --- | --- |

(h)

achizițiile în materie de acces la date provenite din misiunile contribuitoare ale Copernicus;

| (i) | întreținerea elementelor relevante ale componentei spațiale a programului Copernicus; |
| --- | --- |

(i)

întreținerea elementelor relevante ale componentei spațiale a programului Copernicus;

| (j) | evoluția elementelor relevante ale componentei spațiale; |
| --- | --- |

(j)

evoluția elementelor relevante ale componentei spațiale;

| (k) | sprijin acordat Comisiei pentru stabilirea cerințelor utilizatorilor, a specificațiilor în materie de servicii și a cerințelor în materie de servicii de date pentru infrastructura spațială. |
| --- | --- |

(k)

sprijin acordat Comisiei pentru stabilirea cerințelor utilizatorilor, a specificațiilor în materie de servicii și a cerințelor în materie de servicii de date pentru infrastructura spațială.

Activitățile delegate EUMETSAT includ exploatarea misiunilor dedicate și asigurarea accesului la datele din misiunile contribuitoare, în conformitate cu mandatul și cu expertiza sa. EUMETSAT are următoarele sarcini:

| (a) | exploatarea și întreținerea seriei de sateliți Sentinel-3 în coordonare cu ESA; |
| --- | --- |

(a)

exploatarea și întreținerea seriei de sateliți Sentinel-3 în coordonare cu ESA;

| (b) | exploatarea și întreținerea instrumentelor Sentinel-4 și Sentinel-5 incluse în sateliții MTG și METOP-SG; |
| --- | --- |

(b)

exploatarea și întreținerea instrumentelor Sentinel-4 și Sentinel-5 incluse în sateliții MTG și METOP-SG;

| (c) | exploatarea și întreținerea satelitului Jason-3 pe baza cooperării cu organizațiile partenere; |
| --- | --- |

(c)

exploatarea și întreținerea satelitului Jason-3 pe baza cooperării cu organizațiile partenere;

| (d) | exploatarea și întreținerea misiunii Sentinel-6 în coordonare cu ESA și cu alte organizații partenere; |
| --- | --- |

(d)

exploatarea și întreținerea misiunii Sentinel-6 în coordonare cu ESA și cu alte organizații partenere;

| (e) | furnizarea segmentului terestru, a operațiunilor de acces la date și a difuzării datelor pentru Jason-3, Sentinel-3 (mediul marin), Sentinel-4, Sentinel-5 și Sentinel-6, precum și a serviciilor de acces la date și informații; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea segmentului terestru, a operațiunilor de acces la date și a difuzării datelor pentru Jason-3, Sentinel-3 (mediul marin), Sentinel-4, Sentinel-5 și Sentinel-6, precum și a serviciilor de acces la date și informații;

| (f) | întreținerea și evoluția segmentului terestru și a infrastructurii la sol; |
| --- | --- |

(f)

întreținerea și evoluția segmentului terestru și a infrastructurii la sol;

| (g) | furnizarea de date relevante provenind de la misiunile contribuitoare selectate legate de serviciile privind mediul marin, atmosfera și schimbările climatice; |
| --- | --- |

(g)

furnizarea de date relevante provenind de la misiunile contribuitoare selectate legate de serviciile privind mediul marin, atmosfera și schimbările climatice;

| (h) | sprijin oferit ESA pentru dezvoltarea, lansarea și debutul fazei în orbită a unităților C și D ale Sentinel-3 și ale unității B a Sentinel-6; |
| --- | --- |

(h)

sprijin oferit ESA pentru dezvoltarea, lansarea și debutul fazei în orbită a unităților C și D ale Sentinel-3 și ale unității B a Sentinel-6;

| (i) | sprijin oferit ESA pentru dezvoltarea unităților B și C ale Sentinel-5; |
| --- | --- |

(i)

sprijin oferit ESA pentru dezvoltarea unităților B și C ale Sentinel-5;

| (j) | sprijin acordat Comisiei pentru stabilirea cerințelor utilizatorilor, a specificațiilor privind serviciile și a cerințelor în materie de date privind serviciile (la cerere și sub rezerva alocării unor fonduri suplimentare de către Comisie); |
| --- | --- |

(j)

sprijin acordat Comisiei pentru stabilirea cerințelor utilizatorilor, a specificațiilor privind serviciile și a cerințelor în materie de date privind serviciile (la cerere și sub rezerva alocării unor fonduri suplimentare de către Comisie);

| (k) | sprijin pentru serviciul de monitorizare a schimbărilor climatice al programului Copernicus, reprelucrarea datelor de la EUMETSAT și a datelor stabilite de comun acord provenind de la Copernicus și de la terți (la cerere și sub rezerva alocării unor fonduri suplimentare de către Comisie). |
| --- | --- |

(k)

sprijin pentru serviciul de monitorizare a schimbărilor climatice al programului Copernicus, reprelucrarea datelor de la EUMETSAT și a datelor stabilite de comun acord provenind de la Copernicus și de la terți (la cerere și sub rezerva alocării unor fonduri suplimentare de către Comisie).

Gestionarea acestor activități include interacțiuni operaționale zilnice cu furnizorii și utilizatorii relevanți ai serviciilor, gestionarea riscurilor, activități de comunicare și sprijinirea Comisiei în interacțiunile acesteia cu părțile interesate ale programului Copernicus.

Coordonarea între ESA și EUMETSAT este gestionată prin intermediul unui plan comun de gestionare a operațiunilor (JOMP).

2.4.   Calendar de desfășurare orientativ

Activitățile și sarcinile componentei spațiale a Copernicus și sarcinile vizate de finanțare din partea CFM (2014-2020) trebuie puse în aplicare într-o perspectivă multianuală, în special programul de achiziții de unități recurente.

Principalele etape pentru componenta spațială a Copernicus trebuie să includă etapele și realizările, așa cum se arată în figura de mai jos.

Figura 1

Calendar indicativ pentru activitățile componentei spațiale a Copernicus

Dezvoltarea Sentinel-6 B

Misiunicontribuitoare

Rezoluție foarte înaltă

Acoperire la nivel european 2018 completă

Achiziții continue de date CCM

Operațiuni Sentinel-6

S6-A

Operațiuni Jason-3

Livrarea S-5 la METOP-SG

Livrarea S-5 B la METOP-SG

Operațiuni Sentinel-4A

Operațiuni Sentinel-5A

Operațiuni Sentinel-5p

Livrarea S-4B la MTG-S2

Livrarea S-4Ala MTG-S1

Integrare

Integrare

Dezvoltarea S-3 C/D

Operațiuni Sentinel-3 A, B

Dezvoltarea S-2 C/D

Operațiuni Sentinel-2 A, B

S3-B

S3-C

S2-C

S1-C

Dezvoltarea S-1 C/D

Operațiuni Sentinel-1 A, B

Misiuni dedicate

Sentinel-6

Sentinel-5

Sentinel-4

Sentinel-3

Sentinel-2

Sentinel-1

2025

2024

2023

2022

2021

2019

2020

2018

Calendarul se actualizează după punerea în aplicare la nivel tehnic a activităților și după evaluarea opțiunilor programului.

2.5.   Politica în materie de date și informații privind Copernicus

Utilizarea datelor trebuie să facă obiectul unui aviz juridic care indică faptul că:

| (a) | utilizatorii dispun de acces gratuit, integral și deschis la datele provenite din misiunile Sentinel ale programului Copernicus și la informațiile serviciilor Copernicus, fără nicio garanție explicită sau implicită, inclusiv în ceea ce privește calitatea și pertinența lor pentru orice scop; |
| --- | --- |

(a)

utilizatorii dispun de acces gratuit, integral și deschis la datele provenite din misiunile Sentinel ale programului Copernicus și la informațiile serviciilor Copernicus, fără nicio garanție explicită sau implicită, inclusiv în ceea ce privește calitatea și pertinența lor pentru orice scop;

| (b) | Dreptul Uniunii acordă accesul liber la datele provenite din misiunile Sentinel ale programului Copernicus și la informațiile serviciilor Copernicus pentru utilizările următoare, în măsura în care acestea sunt legale:






  1. | reproducere; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dreptul Uniunii acordă accesul liber la datele provenite din misiunile Sentinel ale programului Copernicus și la informațiile serviciilor Copernicus pentru utilizările următoare, în măsura în care acestea sunt legale:

1.

reproducere;

| 2. | distribuire; |
| --- | --- |

2.

distribuire;

| 3. | comunicare către public; |
| --- | --- |

3.

comunicare către public;

| 4. | adaptare, modificare și combinare cu alte date și informații; |
| --- | --- |

4.

adaptare, modificare și combinare cu alte date și informații;

| 5. | orice combinație a punctelor (1)-(4). |
| --- | --- |

5.

orice combinație a punctelor (1)-(4).

| (c) | prin utilizarea datelor provenite din misiunile Sentinel și a informațiilor serviciilor Copernicus, utilizatorul trebuie să confirme că aceste condiții sunt aplicabile și că renunță la orice cereri de despăgubire din partea Uniunii și a furnizorilor de date și informații. |
| --- | --- |

(c)

prin utilizarea datelor provenite din misiunile Sentinel și a informațiilor serviciilor Copernicus, utilizatorul trebuie să confirme că aceste condiții sunt aplicabile și că renunță la orice cereri de despăgubire din partea Uniunii și a furnizorilor de date și informații.

2.6.   Standarde

Informațiile și produsele de date generate în activitățile componentei spațiale a programului Copernicus trebuie să fie compatibile și interoperabile cu sistemele de date și informații spațiale furnizate de statele membre în temeiul Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și al Consiliului (2) și al Regulamentelor (CE) nr. 1205/2008 (3), (UE) nr. 1089/2010 (4) și (CE) nr. 976/2009 (5) ale Comisiei.

2.7.   Monitorizare și evaluare

Punerea în aplicare a activităților CSC este monitorizată de către Comisie. Atât ESA, cât și EUMETSAT prezintă o dată la trei luni un raport cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a activităților care le-au fost încredințate. Comisia prelucrează rapoartele și solicită clarificări dacă este necesar. Rapoartele trimestriale trebuie să conțină, printre altele, indicatorii-cheie de performanță (ICP), care vor fi utilizați pentru a monitoriza punerea în aplicare a componentei spațiale a programului Copernicus. Indicatorii-cheie de performanță includ:

| (a) | numărul de misiuni Sentinel și numărul unităților Sentinel în misiune; |
| --- | --- |

(a)

numărul de misiuni Sentinel și numărul unităților Sentinel în misiune;

| (b) | numărul de misiuni care au ajuns la capacitatea operațională completă (2 unități care se află pe orbită simultan în cazul unităților Sentinel-1, -2 și -3); |
| --- | --- |

(b)

numărul de misiuni care au ajuns la capacitatea operațională completă (2 unități care se află pe orbită simultan în cazul unităților Sentinel-1, -2 și -3);

| (c) | numărul de unități recurente în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

(c)

numărul de unități recurente în curs de dezvoltare;

| (d) | disponibilitatea unităților și a instrumentelor Sentinel; |
| --- | --- |

(d)

disponibilitatea unităților și a instrumentelor Sentinel;

| (e) | volumul de date distribuite către utilizatori; |
| --- | --- |

(e)

volumul de date distribuite către utilizatori;

| (f) | numărul de utilizatori; |
| --- | --- |

(f)

numărul de utilizatori;

| (g) | disponibilitatea și continuitatea de la un capăt la altul ale serviciului de acces la datele Sentinel; |
| --- | --- |

(g)

disponibilitatea și continuitatea de la un capăt la altul ale serviciului de acces la datele Sentinel;

| (h) | disponibilitatea și continuitatea de la un capăt la altul ale serviciului de acces la datele misiunilor contribuitoare; |
| --- | --- |

(h)

disponibilitatea și continuitatea de la un capăt la altul ale serviciului de acces la datele misiunilor contribuitoare;

| (i) | volumul de date din misiunile contribuitoare ale Copernicus la care este furnizat accesul; |
| --- | --- |

(i)

volumul de date din misiunile contribuitoare ale Copernicus la care este furnizat accesul;

| (j) | numărul de licențe semnate în legătură cu misiunile contribuitoare Copernicus; |
| --- | --- |

(j)

numărul de licențe semnate în legătură cu misiunile contribuitoare Copernicus;

| (k) | rapiditatea livrării datelor; |
| --- | --- |

(k)

rapiditatea livrării datelor;

| (l) | performanța sprijinului oferit utilizatorilor și a helpdesk-ului. |
| --- | --- |

(l)

performanța sprijinului oferit utilizatorilor și a helpdesk-ului.

Indicatorii-cheie de performanță trebuie raportați de EUMETSAT și ESA în conformitate cu activitățile care le sunt încredințate.

În afară de monitorizarea operațională a performanței componentei spațiale, se evaluează îndeplinirea obiectivelor tuturor sarcinilor finanțate de programul Copernicus la nivelul rezultatelor și efectelor, valoarea europeană adăugată a acestora și nivelul eficienței utilizării resurselor. Această evaluare se efectuează în strânsă cooperare cu operatorii Copernicus (EUMETSAT și ESA, pentru componenta spațială) și cu utilizatorii programului Copernicus.

3.   MISIUNI COPERNICUS DEDICATE (SENTINEL)

3.1.   Considerații generale

Misiunile dedicate constau într-un segment spațial și un segment terestru, fiecare având propriile funcții și caracteristici. Segmentul spațial include satelitul și/sau instrumentul, iar segmentul terestru cuprinde toate infrastructurile situate la sol, inclusiv radioreceptoarele, centrele de prelucrare, segmentele operațiunilor de zbor și centrele de performanță a misiunii.

Resursele segmentului terestru sub controlul ESA sunt furnizate ca și serviciu. Atât operațiunile segmentului terestru, cât și cele ale segmentului spațial sunt finanțate în cadrul programului Copernicus.

O descriere detaliată a tuturor elementelor tehnice ale componentei spațiale a Copernicus trebuie pusă la dispoziția publicului.

3.2.   Segmentul spațial – misiunile Sentinel

3.2.1.   Descrierea generală a segmentului spațial

Misiunile dedicate Sentinel sunt dotate cu o serie de tehnologii, inclusiv radare și instrumente de imagistică multispectrale pentru monitorizarea suprafeței terestre, a oceanelor și a atmosferei. Acestea sunt elaborate de ESA și sunt organizate în șase familii diferite de misiuni.

Misiunea Sentinel-1: cuprinde o constelație de cel puțin doi sateliți cu orbită polară pentru a ajunge la capacitate operațională deplină (FOC), care funcționează pe timp de zi și de noapte și generează imagini radar cu apertură sintetică în banda C, ceea ce le permite să înregistreze imagini indiferent de condițiile meteorologice;

Misiunea Sentinel-2: cuprinde o constelație de cel puțin doi sateliți cu orbită polară al căror scop este de a monitoriza variațiile condițiilor de suprafață ale terenurilor pentru a sprijini monitorizarea modificărilor vegetației în sezonul de creștere;

Misiunea Sentinel-3: cuprinde o constelație de cel puțin doi sateliți cu orbită polară al căror obiectiv este de a monitoriza oceanele și suprafețele terestre la nivel mondial. Segmentul marin al unității Sentinel-3 evaluează topografia suprafeței mării, temperatura de la suprafața mării și culoarea suprafeței oceanice cu scopul de a sprijini sistemele de prognoză oceanografică, monitorizarea mediului și monitorizarea climatică. Segmentul terestru al unității Sentinel-3 evaluează altitudinea terenurilor și a suprafeței apelor interioare, temperatura și culoarea suprafeței terestre;

Misiunea Sentinel-4: Venind în sprijinul serviciului Copernicus de monitorizare a calității aerului, unitatea Sentinel-4 furnizează date de înaltă rezoluție spațială și cu o frecvență de revizuire rapidă cu privire la aerosolii și gazele remanente deasupra Europei, care constituie indicatori-cheie ai calității aerului. Sentinel-4 este pusă în aplicare în cadrul sistemului de sateliți geostaționari Meteosat de generația a treia ai EUMETSAT. Instrumentele misiunii Sentinel-4 sunt găzduite pe sateliții MTG-S-1 (Sentinel-4A) și MTG-S-2 (Sentinel-4B) ai EUMETSAT, durata prevăzută combinată de exploatare pentru ambii sateliți fiind de 15,5 ani;

Misiunea Sentinel-5: Sentinel-5 furnizează măsurători exacte ale principalelor componente atmosferice, cum ar fi ozonul, dioxidul de azot, dioxidul de sulf, monoxidul de carbon, metanul, formaldehida, precum și măsurători privind proprietățile aerosolilor. Sentinel-5 este pusă în aplicare ca parte a Sistemului polar al EUMETSAT de a doua generație (EPS-SG). Instrumentele Sentinel-5 sunt găzduite pe sateliții METOP-SG-A-3 METOP-SG-A-1, METOP-SG-A-2 ai EUMETSAT (fiecare cu o durată de viață proiectată de 7,5 ani și găzduind Sentinel-5A, -5B și, respectiv, -5C). Sentinel-5p (6) este misiunea precursoare a Sentinel-5;

Misiunea Sentinel-6: este o misiune de altimetrie radar de referință, cu obiectivul de a furniza măsurători de înaltă precizie ale nivelului mării la nivel mondial. Sentinel-6 este formată din 2 unități (A și B, fiecare cu o durată de viață proiectată de 5 ani) care acoperă 10 ani de observații.

Sentinel-1, Sentinel-2 și Sentinel-3 constau fiecare în 4 sateliți, fiind necesare 2 unități pentru a ajunge la capacitatea operațională deplină (FOC) și 2 unități se pentru a asigura capacitatea de observare recurentă după sfârșitul ciclului de viață al primelor 2 unități.

Operațiunile misiunii Jason-3
   (7) trebuie incluse în componenta spațială a programului Copernicus pentru a furniza continuitatea observațiilor între Jason-2 și Sentinel-6 ca misiune de altimetrie de referință.

Caracteristicile misiunilor dedicate ale programului Copernicus sunt specificate în tabelul 2.

Tabelul 2

Caracteristicile misiunilor dedicate ale programului Copernicus

| Misiunea Sentinel | Caracteristici principale și scop | Numărul de unități | Sarcini utile | Orbita sateliților | Perioada aproximativă de exploatare (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sentinel-1 | Misiunea RADAR | 4 unități (A, B, C, D); două unități zboară în paralel pentru a asigura capacitatea deplină | Sarcina utilă SAR în banda C cu frecvența centrală de 5,405 GHz (4 polarizări) și patru moduri de funcționare:






  — | Modul cartografiere în bandă (Strip Map) cu o baleiere de 80 km și o rezoluție spațială de 5 × 5 m |

Misiunea Sentinel

Caracteristici principale și scop

Numărul de unități

Sarcini utile

Orbita sateliților

Perioada aproximativă de exploatare (8)

Sentinel-1

Misiunea RADAR

4 unități (A, B, C, D); două unități zboară în paralel pentru a asigura capacitatea deplină

Sarcina utilă SAR în banda C cu frecvența centrală de 5,405 GHz (4 polarizări) și patru moduri de funcționare:

—

Modul cartografiere în bandă (Strip Map) cu o baleiere de 80 km și o rezoluție spațială de 5 × 5 m

| — | Modul interferometric cu baleiere largă (250 km) și o rezoluție spațială de 5 × 20 m |
| --- | --- |

—

Modul interferometric cu baleiere largă (250 km) și o rezoluție spațială de 5 × 20 m

| — | Modul interferometric cu baleiere extralargă (400 km) și o rezoluție spațială de 20 × 40 m |
| --- | --- |

—

Modul interferometric cu baleiere extralargă (400 km) și o rezoluție spațială de 20 × 40 m

| — | Modul de tip val cu o rezoluție spațială de 5 × 5 m la 100 km de-a lungul orbitei |
| --- | --- |

—

Modul de tip val cu o rezoluție spațială de 5 × 5 m la 100 km de-a lungul orbitei

Orbită heliosincronă la aproximativ 693 km

A, B: 2014 – 2022

C, D: 2022-2030

Sentinel-2

Misiune de imagistică optică de înaltă rezoluție pentru observarea suprafeței terestre

4 unități (A, B, C, D); două unități zboară în paralel pentru a asigura capacitatea deplină

| — | MSI (Multi Spectral Imager) – dispozitiv de imagistică multispectrală cu 13 canale multispectrale între 400 nm și 2 300 nm, rezoluție spectrală cuprinsă între 1 nm și 180 nm și rezoluții spațiale de 10 m, 20 m și 60 m. Include o sarcină utilă de comunicare optică pentru transferul datelor misiunii prin intermediul sistemului EDRS. |
| --- | --- |

—

MSI (Multi Spectral Imager) – dispozitiv de imagistică multispectrală cu 13 canale multispectrale între 400 nm și 2 300 nm, rezoluție spectrală cuprinsă între 1 nm și 180 nm și rezoluții spațiale de 10 m, 20 m și 60 m. Include o sarcină utilă de comunicare optică pentru transferul datelor misiunii prin intermediul sistemului EDRS.

Orbită heliosincronă la aproximativ 786 km

A, B: 2015 – 2023

C, D: 2023-2030

Sentinel-3

Imagistică a oceanelor și a suprafeței terestre la nivel planetar

patru unități (A, B, C, D); două unități zboară în paralel pentru a asigura capacitatea deplină

| — | OLCI (Ocean and Land Colour Instrument) – instrument dedicat culorii oceanelor și suprafeței terestre, cu 21 de benzi și rezoluție spațială de 300 m |
| --- | --- |

—

OLCI (Ocean and Land Colour Instrument) – instrument dedicat culorii oceanelor și suprafeței terestre, cu 21 de benzi și rezoluție spațială de 300 m

| — | SLSTR (Sea and Land Surface Temperature Radiometer) – radiometru pentru măsurarea temperaturii la suprafața mărilor și a temperaturii suprafeței terestre cu 9 benzi și rezoluție spațială de 500 m (VIS, SWIR) și 1 km (MWIR, TIR) (9) |
| --- | --- |

—

SLSTR (Sea and Land Surface Temperature Radiometer) – radiometru pentru măsurarea temperaturii la suprafața mărilor și a temperaturii suprafeței terestre cu 9 benzi și rezoluție spațială de 500 m (VIS, SWIR) și 1 km (MWIR, TIR) (9)

| — | SRAL (SAR Radar Altimeter) – radioaltimetru cu apertură sintetică în benzile duale CX și Ku |
| --- | --- |

—

SRAL (SAR Radar Altimeter) – radioaltimetru cu apertură sintetică în benzile duale CX și Ku

| — | MWR (Microwave Radiometer) – radiometru cu microunde, cu o frecvență de operare duală de 23,8 GHz și 36,5 GHz |
| --- | --- |

—

MWR (Microwave Radiometer) – radiometru cu microunde, cu o frecvență de operare duală de 23,8 GHz și 36,5 GHz

Orbită heliosincronă la aproximativ 814,5 km

A, B: 2016 – 2023

C, D: 2023-2030

Sentinel-4

Monitorizarea atmosferei

2 instrumente (A, B), la bordul sateliților succesivi Meteosat din a treia generație (Meteosat Third Generation – Sounder)

Instrumentul Sentinel-4 este un spectrometru de imagini de înaltă rezoluție (rezoluție spațială de 8 × 8 km) care acoperă trei benzi de lungime de undă:

| — | Ultraviolete (305-400 nm) |
| --- | --- |

—

Ultraviolete (305-400 nm)

| — | Vizibile (400-500 nm) |
| --- | --- |

—

Vizibile (400-500 nm)

| — | În spectrul infraroșu apropiat (750-775 nm) |
| --- | --- |

—

În spectrul infraroșu apropiat (750-775 nm)

La bordul sateliților Meteosat din a treia generație în orbită geostaționară la o altitudine de aproximativ 35 786 km. Acoperire: Europa și Africa de Nord cu un ciclu de reobservare de aproximativ 60 de minute.

2022-2040

Sentinel-5

Monitorizarea atmosferei

3 unități (A, B, C), la bordul sateliților succesivi METOP-A din a doua generație

Instrumentul Sentinel-5 UVNS este un spectometru de înaltă rezoluție (rezoluție spațială de cca 7 km) care acoperă următoarele benzi de lungime de undă:

| — | Ultraviolete (270-370 nm) |
| --- | --- |

—

Ultraviolete (270-370 nm)

| — | Vizibile (370-500 nm) |
| --- | --- |

—

Vizibile (370-500 nm)

| — | În spectrul infraroșu apropiat (685-773 nm) |
| --- | --- |

—

În spectrul infraroșu apropiat (685-773 nm)

| — | În infraroșu pe unde scurte (1 590 -1 675 ; 2 305 -2 385  nm) |
| --- | --- |

—

În infraroșu pe unde scurte (1 590 -1 675 ; 2 305 -2 385  nm)

Parte din a doua generație a Sistemului polar EUMETSAT (EPS-SG) la aproximativ 817 km

2022-2040

Sentinel-5p

Monitorizarea atmosferei

Satelit precursor pentru Sentinel-5

| — | TROPOMI – Instrumentul de monitorizare troposferic cu patru canale în următoarele intervale spectrale: 270-500 nm, 675-775 nm, 2 305 -2 385  nm și rezoluție spațială de 7 × 7 km |
| --- | --- |

—

TROPOMI – Instrumentul de monitorizare troposferic cu patru canale în următoarele intervale spectrale: 270-500 nm, 675-775 nm, 2 305 -2 385  nm și rezoluție spațială de 7 × 7 km

Orbită heliosincronă la aproximativ 824 km

2017-2024

Sentinel-6

Altimetrie de înaltă precizie a oceanelor

două unități (A, B)

| — | POSEIDON-4 – Altimetrie radar cu apertură sintetică |
| --- | --- |

—

POSEIDON-4 – Altimetrie radar cu apertură sintetică

| — | AMRC-C – radiometru cu microunde pentru observarea calității climatului, o contribuție a NOAA/LJP |
| --- | --- |

—

AMRC-C – radiometru cu microunde pentru observarea calității climatului, o contribuție a NOAA/LJP

Orbită neheliosincronă la aproximativ 1 336  km

A: 2020 – 2025

B: 2025-2030

3.2.2.   Activități ale segmentului spațial

ESA este responsabilă pentru achizițiile și lansarea următorilor sateliți și instrumente:

| (a) | dezvoltarea unităților C și D ale misiunilor Sentinel-1, -2 și -3; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea unităților C și D ale misiunilor Sentinel-1, -2 și -3;

| (b) | instrumentele misiunilor Sentinel-5B și -5C; |
| --- | --- |

(b)

instrumentele misiunilor Sentinel-5B și -5C;

| (c) | unitatea Sentinel-6B; |
| --- | --- |

(c)

unitatea Sentinel-6B;

| (d) | servicii de lansare. |
| --- | --- |

(d)

servicii de lansare.

Achizițiile și dezvoltarea unităților C și D ale sateliților Sentinel-1, -2, -3

ESA este responsabilă de achiziționarea, dezvoltarea, acceptarea și revizuirea planului de zbor pentru unitățile C și D ale Sentinel-1, -2 și -3. În plus, activitățile de pregătire a lansării unităților C sunt acoperite de programul Copernicus, în cazul în care vor avea loc înainte de 31 decembrie 2021.

Unitățile C și D sunt achiziționate cu specificații tehnice echivalente celor pentru unitățile A și B, pentru a asigura coerența tehnică și operațională. Cu toate acestea, dezvoltarea unităților A, B și C, D trebuie să țină seama de uzura componentelor cauzată de decalajul în timp față de dezvoltarea unităților A și B. Unitățile C și D ale Sentinel-1 ar trebui să fie echipate cu un sistem de identificare automată (AIS) pentru a consolida datele sarcinii utile SAR pentru aplicațiile în domeniul traficului maritim, iar toate unitățile C și D trebuie să fie echipate cu receptoare GNSS. Unitățile C și D ale Sentinel-1 și -2 trebuie să includă o sarcină utilă de comunicare optică, iar unitățile C și D ale Sentinel-3 trebuie să includă o sarcină utilă DORIS, toate achiziționate ca parte din contract și finanțate în cadrul programului Copernicus.

Dezvoltarea și achiziționarea de instrumente Sentinel-5B și -5C

ESA este responsabilă pentru achiziționarea, dezvoltarea și sprijinirea integrării pe METOP-SG a Sentinel 5B și -5 C, inclusiv pentru verificarea performanței instrumentului de la un capăt la altul (end-to-end).

Dezvoltarea și achiziționarea unității Sentinel-6B

Sentinel 6B este o unitate recurentă integrală a Sentinel-6A. Sentinel-6B este inclusă ca o opțiune în contractul de dezvoltare a Sentinel-6A.

Servicii de lansare

Serviciile pentru lansarea unităților A și B ale Sentinel-1, -2 și -3 care au demarat în cadrul acordului cu ESA privind componenta spațială a GMES vor continua în cadrul programului Copernicus. Ca parte a programului Copernicus, ESA își asumă întreaga responsabilitate pentru achiziționarea serviciilor de lansare ale Sentinel-1B, -2A și -3B. Achiziționarea de servicii de lansare include fabricarea lansatorului, adaptorul vehiculului spațial, lansarea, sprijinul campaniei de lansare, ingineria de interfață lansator/satelit și toate activitățile de la aprobarea planului de zbor până la sfârșitul perioadei de control al operativității în orbită (inclusiv lansarea și începutul funcționării pe orbită).

3.3.   Segmentul terestru – misiunile Sentinel

3.3.1.   Descriere generală

Segmentul terestru Sentinel asigură accesul primar la misiunile Sentinel. Componentele primare ale segmentelor terestre Sentinel sunt următoarele:

| (a) | segmentul operațiunilor de zbor (FOS – Flight Operations Segment) Sentinel; |
| --- | --- |

(a)

segmentul operațiunilor de zbor (FOS – Flight Operations Segment) Sentinel;

| (b) | segmentul terestru de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă (PDGS – Payload Data Ground Segment) Sentinel. |
| --- | --- |

(b)

segmentul terestru de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă (PDGS – Payload Data Ground Segment) Sentinel.

Operațiunile Sentinel PDGS se bazează pe o rețea de arie largă (Wide Area Network -WAN) și pe servicii de acces la date.

3.3.2.   Segmentul operațiunilor de zbor

Segmentul operațiunilor de zbor (FOS) furnizează capacitatea de a programa operațiile misiunii și de a monitoriza și a controla nava spațială și sarcina utilă în timpul tuturor fazelor misiunii. FOS este responsabil pentru activitățile de comandă a vehiculului spațial și achiziționarea de date telemetrice în bandă S. Acesta oferă funcționalitatea necesară pentru generarea și legătura ascendentă a programelor de comandă de rutină cu platforma și cu instrumentele și pentru arhivarea/analiza sistematică a datelor telemetrice de mentenanță achiziționate. FOS include un sistem de dinamică a zborului care permite stabilirea și prognozarea orbitei, precum și generarea de informații privind controlul atitudinii și al orbitei.

Funcțiile și activitățile FOS includ planificarea segmentelor de vizibilitate de la stațiile terestre în banda S și organizarea accesului utilizatorilor externi autorizați la datele telemetrice de mentenanță arhivate. Pe lângă efectuarea acestor sarcini de rutină, echipa FOS de control al misiunii este responsabilă cu monitorizarea stării de sănătate a sateliților și cu punerea în aplicare a tuturor acțiunilor de recuperare necesare în caz de anomalii, precum și cu verificarea și transmiterea ascendentă a programelor de corectare a software-ului de la bord.

Serviciul de prevenire a coliziunilor cu deșeuri al FOS calculează probabilitatea de coliziune a sateliților Sentinel cu alți sateliți și/sau deșeuri și furnizează rapoarte de prognoză corespunzătoare pentru evitarea coliziunilor. Acestea sunt analizate și transpuse în manevre de evitare a coliziunilor sateliților atunci când este cazul.

FOS sprijină măsuri sigure și fiabile de scoatere din uz a vehiculelor spațiale, inclusiv revenirea și eliminarea acestora.

3.3.3.   Segmentul terestru de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă

Segmentul terestru de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă include următoarele componente:

| (a) | stațiile de bază la sol Sentinel (SGC – Core Ground Stations); |
| --- | --- |

(a)

stațiile de bază la sol Sentinel (SGC – Core Ground Stations);

| (b) | centrele de prelucrare și de arhivare Sentinel (PAC – Processing and Archiving Centres); |
| --- | --- |

(b)

centrele de prelucrare și de arhivare Sentinel (PAC – Processing and Archiving Centres);

| (c) | centrele de performanță a misiunilor Sentinel (MPC – Mission Performance Centres); |
| --- | --- |

(c)

centrele de performanță a misiunilor Sentinel (MPC – Mission Performance Centres);

| (d) | centrele de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă Sentinel (PDMG – Payload Data Management Centres); |
| --- | --- |

(d)

centrele de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă Sentinel (PDMG – Payload Data Management Centres);

| (e) | serviciul de determinare exactă a orbitelor Sentinel (POD – Precise Orbit Determination Service). |
| --- | --- |

(e)

serviciul de determinare exactă a orbitelor Sentinel (POD – Precise Orbit Determination Service).

Stațiile de bază la sol Sentinel (SGC – Core Ground Stations)

ESA gestionează rețeaua globală de stații de bază la sol în banda X. O infrastructură dedicată permite efectuarea următoarelor acțiuni:

| (a) | achiziționarea de date Sentinel cu legătură descendentă; |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea de date Sentinel cu legătură descendentă;

| (b) | demodularea și stocarea de date ISP (Instrument Source Packets); |
| --- | --- |

(b)

demodularea și stocarea de date ISP (Instrument Source Packets);

| (c) | furnizarea de date ISP către procesorul de nivel 0 și către și EUMETSAT pentru Sentinel-3; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de date ISP către procesorul de nivel 0 și către și EUMETSAT pentru Sentinel-3;

| (d) | transferul de date L0 la centrele de prelucrare și arhivare; |
| --- | --- |

(d)

transferul de date L0 la centrele de prelucrare și arhivare;

| (e) | producerea în timp aproape real de date de nivel 1/nivel 2 și punerea acestora la dispoziția utilizatorilor și a centrelor de prelucrare și arhivare. |
| --- | --- |

(e)

producerea în timp aproape real de date de nivel 1/nivel 2 și punerea acestora la dispoziția utilizatorilor și a centrelor de prelucrare și arhivare.

Centrele de prelucrare și arhivare Sentinel (PAC – Processing and Archiving Centres)

Centrele de prelucrare și arhivare asigură arhivarea datelor Sentinel, prelucrarea sistematică a datelor fără caracter urgent și/sau prelucrarea în timpul procesului, accesul online la produsele și difuzarea datelor către alte elemente ale CSC.

Centrele de performanță a misiunilor Sentinel (MPC – Mission Performance Centres)

Activitățile de etalonare și validare pentru Sentinel-1, -2, -3 și -5p se efectuează de către centrele de performanță a misiunilor. Activitățile includ, printre altele, mentenanța și evoluția algoritmilor, controlul calității operaționale și monitorizarea de la un capăt la altul a performanțelor sistemului. MPC se bazează pe furnizarea de servicii de calitate complementare din partea laboratoarelor de sprijin specializate și a grupurilor CAL/VAL dedicate pentru a menține calitatea necesară a performanțelor misiunii.

Centrele de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă Sentinel (PDMG – Payload Data Management Centres)

Centrele de gestionare a datelor referitoare la sarcina utilă (PDMC) asigură interfața cu FOS pentru programarea sarcinilor satelitului și planificarea legăturilor descendente. PDMC sunt responsabile de planificarea misiunii Sentinel și de planificarea sistematică a producției, în conformitate cu cerințele misiunii și cu cerințele privind accesul la date, precum și de configurația PDGS, inclusiv organizarea producției, circulația și difuzarea.

Serviciul de determinare exactă a orbitelor Sentinel (POD – Precise Orbit Determination Service)

Serviciul POD al Sentinel furnizează date exacte privind orbita pentru a sprijini prelucrarea decalată în timp de către PDGS. Centrul POD este comun misiunilor Sentinel-1, -2 și -3. Acesta primește date GPS de nivelul 0 de la stațiile de bază de la sol și generează date exacte privind orbita pentru PAC în scopul prelucrării de date offline.

3.4.   Funcționarea segmentului terestru al EUMETSAT

Segmentul terestru al EUMETSAT se bazează pe serviciile instituite și furnizate de ESA, inclusiv stațiile de bază de la sol pentru recepționarea de date de la Sentinel-3. Segmentul terestru Copernicus al EUMETSAT poate include funcții și infrastructuri comune cu alte misiuni care nu au legătură cu Copernicus, însă fac parte din programe EUMETSAT. Segmentul terestru Copernicus al EUMETSAT furnizează date provenite de la misiuni dedicate (Sentinel-3 Marine, -4, -5, -6 și Jason-3) și misiuni contribuitoare, și include accesul utilizatorilor la date. Seturile de date și serviciile furnizate de EUMETSAT trebuie să fie documentate în specificațiile privind nivelul serviciilor (SLS).

3.5.   Sistemul european de retransmisie a datelor (EDRS)

Sistemul european de retransmisie a datelor (EDRS) furnizează capacitatea pentru achiziționarea de date Sentinel complementare stațiilor de bază de la sol în bandă X, care să permită satisfacerea în special a nevoilor de observare în timp cvasi-real (Quasi-real Time înseamnă observații furnizate în termen de mai puțin de o oră). În special, EDRS furnizează următoarele capacități:

| (a) | introducerea flexibilității în scenariul global privind achiziționarea de date, ceea ce conduce la o disponibilitate sporită a datelor Sentinel; |
| --- | --- |

(a)

introducerea flexibilității în scenariul global privind achiziționarea de date, ceea ce conduce la o disponibilitate sporită a datelor Sentinel;

| (b) | transmiterea de date prin legătură descendentă către sol în timp ce unitățile Sentinel se află în afara câmpului vizual al stațiilor de bază de la sol care utilizează banda X; |
| --- | --- |

(b)

transmiterea de date prin legătură descendentă către sol în timp ce unitățile Sentinel se află în afara câmpului vizual al stațiilor de bază de la sol care utilizează banda X;

| (c) | în combinație cu rețeaua de stații de bază în bandă X, sprijinirea și îmbunătățirea de la un capăt la altul a disponibilității și fiabilității furnizării de date către utilizatorul final; |
| --- | --- |

(c)

în combinație cu rețeaua de stații de bază în bandă X, sprijinirea și îmbunătățirea de la un capăt la altul a disponibilității și fiabilității furnizării de date către utilizatorul final;

| (d) | oferirea unei flexibilități mai mari pentru a răspunde cerințelor în materie de securitate ale Copernicus prin „protejarea” recepției de date provenite de la misiune cu ajutorul legăturii descendente criptate în banda Ka a sistemului EDRS. |
| --- | --- |

(d)

oferirea unei flexibilități mai mari pentru a răspunde cerințelor în materie de securitate ale Copernicus prin „protejarea” recepției de date provenite de la misiune cu ajutorul legăturii descendente criptate în banda Ka a sistemului EDRS.

Utilizarea serviciului EDRS în sprijinul misiunilor Sentinel-1 și Sentinel-2 oferă noi oportunități pentru îmbunătățirea actualității produsului, inclusiv dincolo de actualul angajament oficial privind timpul aproape real (Near Real Time), care corespunde unui termen de trei ore.

EDRS permite efectuarea rapidă a legăturii descendente a datelor obținute în afara câmpului de vizibilitate a stațiilor de bază în banda X. Datele sunt transmise la sol în mod pass-through prin intermediul EDRS, dacă sunt observate astfel de zone. Acest lucru ar trebui, la rândul său, să îmbunătățească actualitatea produselor de bază. În plus, acest lucru ar permite partenerilor colaborativi să creeze produse în QRT/NRT.

Sistemul EDRS ar trebui utilizat pentru transmite la sol un procent ridicat de date înregistrate în memorie, în afara câmpului de vizibilitate al stațiilor de bază în banda X. Acest lucru, la rândul său, va spori volumul de date transmise la sol și, prin urmare, volumul de date NRT generate de segmentul terestru al CSC.

Principalele sarcini funcționale efectuate de sistemul EDRS trebuie să fie:

| (a) | transmiterea de date de la sateliții Sentinel-1și -2 prin intermediul legăturii optice (laser) între OCP de la bordul sateliților pe orbita terestră joasă (LEO) și unitățile echivalente de la bordul sateliților GEO (EDRS-A și EDRS-C); |
| --- | --- |

(a)

transmiterea de date de la sateliții Sentinel-1și -2 prin intermediul legăturii optice (laser) între OCP de la bordul sateliților pe orbita terestră joasă (LEO) și unitățile echivalente de la bordul sateliților GEO (EDRS-A și EDRS-C);

| (b) | retransmisia datelor misiunii între sateliții GEO și terminalele de recepție terestre în banda Ka; |
| --- | --- |

(b)

retransmisia datelor misiunii între sateliții GEO și terminalele de recepție terestre în banda Ka;

| (c) | recepția, demultiplexarea și furnizarea datelor misiunii la punctul de interfață a serviciului, inclusiv rețeaua de circulație a datelor. |
| --- | --- |

(c)

recepția, demultiplexarea și furnizarea datelor misiunii la punctul de interfață a serviciului, inclusiv rețeaua de circulație a datelor.

Serviciul trebuie să fie relevant pentru misiunile Sentinel-1 și Sentinel-2 (alte misiuni Sentinel nu au la bord sarcina utilă de comunicare optică necesară). Zona de acoperire geografică pentru a descărca datele Sentinel către stațiile de recepție EDRS acoperă cel puțin Europa.

Serviciul furnizat de EDRS se achiziționează printr-un acord dedicat privind nivelul serviciului, gestionat în conformitate cu un set de indicatori de performanță stricți.

3.6.   Strategia globală de exploatare și achiziție de date pentru misiunile dedicate ale programului Copernicus

Strategia de exploatare pentru toate unitățile Sentinel are următoarele obiective:

| (a) | să furnizeze date pentru Copernicus și pentru alți utilizatori în conformitate cu cerințele specificate; |
| --- | --- |

(a)

să furnizeze date pentru Copernicus și pentru alți utilizatori în conformitate cu cerințele specificate;

| (b) | să asigure activitățile operaționale sistematice și de rutină cu un nivel ridicat de automatizare și cu un mod de operare predefinit în cea mai mare măsură posibilă. |
| --- | --- |

(b)

să asigure activitățile operaționale sistematice și de rutină cu un nivel ridicat de automatizare și cu un mod de operare predefinit în cea mai mare măsură posibilă.

Strategia de exploatare a Sentinel trebuie să fie documentată în planul de exploatare la nivel înalt (HLOP), care trebuie pus la dispoziția publicului. HLOP include informații cu privire la observare/planificare, achiziție, prelucrare și difuzare.

Planul de exploatare la nivel înalt este definit în funcție de cerințele de observare exprimate în primul rând de către serviciile Copernicus, de cerințele naționale ale statelor participante la programul Copernicus, în funcție de nevoile instituțiilor relevante ale Uniunii și ale altor utilizatori, inclusiv pe baza acordurilor internaționale, a utilizării științifice și a valorii adăugate comerciale. În funcție de cerințele de observare colectate, se efectuează o serie de simulări pentru a elabora scenarii de observare, luând în considerare sistemele prioritare și constrângerile de ordin tehnic. Consultarea cu statele participante la programul Copernicus atât în ceea ce privește colectarea cerințelor de observare, cât și în ceea ce privește planurile de observare se efectuează de obicei o dată pe an, în cadrul forumului utilizatorilor.

Strategia de achiziție trebuie să respecte următoarele principii:

| (a) | achizițiile pentru Sentinel-1 sunt efectuate conform unui plan de misiune de referință; |
| --- | --- |

(a)

achizițiile pentru Sentinel-1 sunt efectuate conform unui plan de misiune de referință;

| (b) | datele de la Sentinel-2 se achiziționează în mod sistematic între 56° S și 84° N deasupra suprafețelor terestre, a zonelor de coastă și a insulelor de dimensiuni mai mari; |
| --- | --- |

(b)

datele de la Sentinel-2 se achiziționează în mod sistematic între 56° S și 84° N deasupra suprafețelor terestre, a zonelor de coastă și a insulelor de dimensiuni mai mari;

| (c) | Sentinel-3, -5p, -5 și -6 trebuie să achiziționeze în mod sistematic date pentru întregul glob; |
| --- | --- |

(c)

Sentinel-3, -5p, -5 și -6 trebuie să achiziționeze în mod sistematic date pentru întregul glob;

| (d) | Sentinel-4 trebuie să achiziționeze în mod sistematic date deasupra Europei dintr-o orbită geostaționară. |
| --- | --- |

(d)

Sentinel-4 trebuie să achiziționeze în mod sistematic date deasupra Europei dintr-o orbită geostaționară.

3.7.   Lista produselor de date din misiunile dedicate ale programului Copernicus

Datele obținute de la sateliții Sentinels se transmit automat prin legătură descendentă la stațiile de bază de la sol și sunt prelucrate în mod sistematic de PDGS. Datele sunt prelucrate în mod sistematic pentru a genera un set de produse de bază predefinite (denumite nivelul 0, nivelul 1 și nivelul 2). Aceste produse de bază sunt puse la dispoziția utilizatorilor serviciilor Copernicus („produse pentru utilizatori”) în conformitate cu termene bine definite care variază de la furnizarea de date în timp aproape real (NRT) la furnizarea de date pentru care factorul timp nu este critic (NTC – Non-Time Critical), disponibile, de regulă, în termen de 3 până la 24 sau 48 de ore de la detectarea lor de către satelit.

Tabelul 3 enumeră produsele de date care sunt puse la dispoziție prin intermediul misiunilor dedicate ale programului Copernicus. Produsele pentru utilizatori în ceea ce privește Sentinel-4, -5 și -6 sunt specificate în timpul fazei de dezvoltare. O listă detaliată a tuturor produselor respective trebuie pusă la dispoziția publicului.

Tabelul 3

Lista recapitulativă a produselor de date din misiunile dedicate ale programului Copernicus

| | Categoria de produse pentru utilizatori | Conținutul produsului/Descrierea produsului |
| --- | --- | --- |
| Sentinel-1 |
| | SAR nivelul 0 | Date brute SAR, nefocalizate, comprimate |
| | Produs SAR de nivel 1, unic, complex | Date SAR focalizate, complexe, georeferențiale, furnizate în geometrie distanță-timp |
| | Produs SAR de nivelul 1, rezoluție integrală, detectare în distanță-sol | Date SAR focalizate, complexe, georeferențiale, multivizate și cu proiecție în geometrie distanță-sol |
| | Produs de date oceanice SAR de nivelul 2 | Parametri geofizici geolocalizați (de exemplu, câmpul vântului oceanic, spectre de valuri și viteza radială) |
| Sentinel-2 |
| | Instrument multispectral de nivel -1 | Reflexia stratului superior al atmosferei în geometria cartografică |
| | Instrument multispectral de nivel-2 (10) | Reflexia stratului inferior al atmosferei în geometria cartografică |
| Sentinel-3 (comun pentru segmentul marin și segmentul terestru) |
| | Instrument dedicat culorii oceanelor și a pământului (OLCI) de nivel 1 | Date OLCI privind luminanța stratului superior al atmosferei, ortogeolocalizate și reeșantionate |
| | Radiometru pentru măsurarea temperaturii suprafețelor oceanelor și a suprafețelor terestre (SLSTR) de nivel 1 | Date SLSTR privind temperaturile strălucirii și luminanței stratului superior al atmosferei, ortogeolocalizate și reeșantionate |
| Sentinel-3 segmentul marin |
| | Misiunea de topografie a suprafeței (STM) de nivel 2 | Parametri geofizici deasupra oceanului (de exemplu, retrodifuzia la suprafață, înălțimea suprafeței mărilor, înălțimea valurilor semnificative, adâncimea oceanelor, înălțimea mareelor, concentrația calotei de gheață din mare, bordul liber al gheții din mare, viteza vântului la suprafață, rata precipitațiilor) |
| | OLCI de nivel 2 | Parametri geofizici deasupra oceanului (de exemplu, reflecția suprafeței mării, concentrația pigmentului de alge, concentrațiile de materii în suspensie) |
| | SLSTR de nivel -2 | Temperatura la suprafața mării |
| Sentinel-3 segmentul terestru |
| | Misiunea de topografie a suprafeței (STM) de nivel 2 | Parametri geofizici tereștri (de exemplu, retrodifuzia la suprafață, intervalul altimetriei, înălțimea suprafeței, densitatea și adâncimea stratului de zăpadă) |
| | OLCI de nivel 2 | Parametri geofizici tereștri (de exemplu, radiația activă fotosintetică, indicele global de vegetație) |
| | SLSTR de nivel -2 | Temperatura suprafeței terestre |
| | Produse de sinergie OLCI și SLSTR | Parametri geofizici tereștri (reflecția suprafeței pământului și conținutul în aerosoli deasupra pământului) |
| Sentinel-5p |
| | Instrumentul TROPOMI de nivel 2 | Ozon, dioxid de azot, dioxid de sulf, formaldehidă, monoxid de carbon, metan, aerosoli, nori |
| Jason-3 (misiune de cooperare Europa-SUA, operațiunile sunt finanțate de programul Copernicus) |
| | Date geofizice înregistrate de nivel 2 | Produse geocodate care corespund parametrilor altimetrici. |

Categoria de produse pentru utilizatori

Conținutul produsului/Descrierea produsului

Sentinel-1

SAR nivelul 0

Date brute SAR, nefocalizate, comprimate

Produs SAR de nivel 1, unic, complex

Date SAR focalizate, complexe, georeferențiale, furnizate în geometrie distanță-timp

Produs SAR de nivelul 1, rezoluție integrală, detectare în distanță-sol

Date SAR focalizate, complexe, georeferențiale, multivizate și cu proiecție în geometrie distanță-sol

Produs de date oceanice SAR de nivelul 2

Parametri geofizici geolocalizați (de exemplu, câmpul vântului oceanic, spectre de valuri și viteza radială)

Sentinel-2

Instrument multispectral de nivel -1

Reflexia stratului superior al atmosferei în geometria cartografică

Instrument multispectral de nivel-2 (10)

Reflexia stratului inferior al atmosferei în geometria cartografică

Sentinel-3 (comun pentru segmentul marin și segmentul terestru)

Instrument dedicat culorii oceanelor și a pământului (OLCI) de nivel 1

Date OLCI privind luminanța stratului superior al atmosferei, ortogeolocalizate și reeșantionate

Radiometru pentru măsurarea temperaturii suprafețelor oceanelor și a suprafețelor terestre (SLSTR) de nivel 1

Date SLSTR privind temperaturile strălucirii și luminanței stratului superior al atmosferei, ortogeolocalizate și reeșantionate

Sentinel-3 segmentul marin

Misiunea de topografie a suprafeței (STM) de nivel 2

Parametri geofizici deasupra oceanului (de exemplu, retrodifuzia la suprafață, înălțimea suprafeței mărilor, înălțimea valurilor semnificative, adâncimea oceanelor, înălțimea mareelor, concentrația calotei de gheață din mare, bordul liber al gheții din mare, viteza vântului la suprafață, rata precipitațiilor)

OLCI de nivel 2

Parametri geofizici deasupra oceanului (de exemplu, reflecția suprafeței mării, concentrația pigmentului de alge, concentrațiile de materii în suspensie)

SLSTR de nivel -2

Temperatura la suprafața mării

Sentinel-3 segmentul terestru

Misiunea de topografie a suprafeței (STM) de nivel 2

Parametri geofizici tereștri (de exemplu, retrodifuzia la suprafață, intervalul altimetriei, înălțimea suprafeței, densitatea și adâncimea stratului de zăpadă)

OLCI de nivel 2

Parametri geofizici tereștri (de exemplu, radiația activă fotosintetică, indicele global de vegetație)

SLSTR de nivel -2

Temperatura suprafeței terestre

Produse de sinergie OLCI și SLSTR

Parametri geofizici tereștri (reflecția suprafeței pământului și conținutul în aerosoli deasupra pământului)

Sentinel-5p

Instrumentul TROPOMI de nivel 2

Ozon, dioxid de azot, dioxid de sulf, formaldehidă, monoxid de carbon, metan, aerosoli, nori

Jason-3 (misiune de cooperare Europa-SUA, operațiunile sunt finanțate de programul Copernicus)

Date geofizice înregistrate de nivel 2

Produse geocodate care corespund parametrilor altimetrici.

Notă: Nivelul 0 (L0), nivelul 1 (L1) și nivelul 2 (L2) din nomenclatură se referă la nivelul ulterior de prelucrare a unui produs, unde L0 indică instrumentul neprelucrat și datele privind sarcina utilă, L1 indică datele calculate georeferențiale și etalonate și L2 se referă la variabilele geofizice derivate. În ceea ce privește misiunea de topografie a suprafeței (STM), produsele de nivelul 2 P & 3 sunt, de asemenea, generate pe baza produselor L2 cu corecții geofizice consolidate și ajustări ale erorilor pe orbită

3.8.   Evoluții care vizează modernizarea componentei spațiale a programului Copernicus

Modificările (cu excepția schimbărilor de strategie care sunt convenite la nivel politic) ca răspuns la noile cerințe ale utilizatorilor sau la evoluția cerințelor actuale, care ar putea fi abordate prin evoluția progresivă a infrastructurii actuale a componentei spațiale a Copernicus pot include:

| (a) | modernizarea infrastructurii de prelucrare și difuzare pentru creșterea performanței; |
| --- | --- |

(a)

modernizarea infrastructurii de prelucrare și difuzare pentru creșterea performanței;

| (b) | fabricarea de produse noi pe baza capacităților existente; |
| --- | --- |

(b)

fabricarea de produse noi pe baza capacităților existente;

| (c) | achiziționarea de noi seturi de date pe baza misiunilor existente ale părților terțe. |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea de noi seturi de date pe baza misiunilor existente ale părților terțe.

Actualizările pe termen scurt ale componentei spațiale a programului Copernicus trebuie să urmeze un proces de gestionare a modificărilor care include următoarele etape generice:

| 1. | identificarea schimbărilor necesare; |
| --- | --- |

1.

identificarea schimbărilor necesare;

| 2. | inițializarea cererii de modificare de către Comisie, ESA sau EUMETSAT; |
| --- | --- |

2.

inițializarea cererii de modificare de către Comisie, ESA sau EUMETSAT;

| 3. | analiza cererii de modificare, inclusiv o analiză a impactului (aspecte tehnice, costuri și grafic); |
| --- | --- |

3.

analiza cererii de modificare, inclusiv o analiză a impactului (aspecte tehnice, costuri și grafic);

| 4. | acordul Comisiei cu privire la punerea în aplicare a modificărilor propuse; |
| --- | --- |

4.

acordul Comisiei cu privire la punerea în aplicare a modificărilor propuse;

| 5. | punerea în aplicare a modificărilor. |
| --- | --- |

5.

punerea în aplicare a modificărilor.

3.9.   Activități de dezvoltare menite să reducă riscurile operaționale

Pentru a asigura protecția sateliților Copernicus împotriva riscurilor de coliziune, ESA și EUMETSAT trebuie să țină seama de cadrul de sprijin al Uniunii pentru supravegherea și urmărirea spațială (SST) instituit în temeiul Deciziei 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11). Măsurile respective trebuie să aibă un impact asupra componentei spațiale a programului Copernicus, cu includerea unei funcții de furnizare de servicii SST operatorilor de vehicule spațiale și autorităților publice.

4.   MISIUNI CONTRIBUITOARE COPERNICUS

4.1.   Considerații generale

„Misiuni contribuitoare Copernicus” (CCM) înseamnă misiunile spațiale de observare a Pământului care oferă date pentru programul Copernicus, completând datele furnizate de misiunile dedicate.

Datele provenite de la CCM se obțin de către Copernicus pentru a îndeplini cerințele în materie de date, astfel cum sunt descrise în secțiunea 1, ori de câte ori acestea nu pot fi îndeplinite cu ajutorul sateliților Sentinel.

Datele provenite de la CCM ar putea fi gratuite sau achiziționate în cadrul condițiilor de licențiere specifice.

În ceea ce privește seturile de date supuse unor condiții de difuzare restrictive de către CCM, se aplică următoarele categorii de utilizatori:

| (a) | Serviciile Copernicus; |
| --- | --- |

(a)

Serviciile Copernicus;

| (b) | Instituții și organisme ale UE; |
| --- | --- |

(b)

Instituții și organisme ale UE;

| (c) | Participanți la un proiect de cercetare finanțat în cadrul programelor de cercetare ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

Participanți la un proiect de cercetare finanțat în cadrul programelor de cercetare ale Uniunii;

| (d) | Autorități publice din statele membre ale UE și statele participante la programul Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

Autorități publice din statele membre ale UE și statele participante la programul Copernicus;

| (e) | Organizații internaționale și ONG-uri internaționale; |
| --- | --- |

(e)

Organizații internaționale și ONG-uri internaționale;

| (f) | Publicul larg. |
| --- | --- |

(f)

Publicul larg.

4.2.   Procesul global

Pe baza documentului Data Warehouse (a se vedea secțiunea1), ESA și EUMETSAT efectuează o analiză comună pentru identificarea seturilor de date care ar trebui să fie achiziționate și a seturilor de date care ar putea fi oferite fără achiziție de la misiunile părților terțe. Rezultatele acestei analize sunt consemnate în documentul comun privind trasabilitatea legat de depozitul de date (joint Data Warehouse Traceability Document). Seturile de date sunt descrise în detaliu în documentul privind portofoliul de date accesibile (Data Access Portfolio – DAP) pentru seturile de date furnizate de ESA, precum și în documentul specificațiilor privind nivelul serviciilor (Service Level Specification – SLS) pentru seturile de date furnizate de EUMETSAT. Utilizarea seturilor de date se raportează de către ESA și EUMETSAT pe o bază trimestrială. În funcție de utilizarea datelor și de o analiză a nevoilor, achizițiile/obținerea de date de la părțile terțe se adaptează, după caz.

4.3.   Obținerea de date din misiunile contribuitoare ale Copernicus

Condițiile de acordare a licențelor pentru date se negociază cu furnizorii de date de la misiunile contribuitoare pentru datele care trebuie să fie achiziționate. Aceste condiții de acordare a licențelor ar putea fi o derogare de la politica în materie de acces liber la date.

Activitățile de achiziții de date se efectuează sub responsabilitatea AESA și se axează pe furnizarea de date de observare a Pământului din misiuni la nivel național sau misiuni internaționale, atât private, cât și instituționale. Seturile de date ESENȚIALE sunt achiziționate pe baza unor specificații predefinite, în timp ce seturile de date SUPLIMENTARE sunt achiziționate prin intermediul unui mecanism de cote și acorduri cu furnizorii de date pentru furnizarea de date în cadrul unui pachet financiar.

Activitățile de achiziții includ:

| (a) | analiza cerințelor, elaborarea specificațiilor pentru achiziționarea de date și selectarea furnizorilor relevanți; |
| --- | --- |

(a)

analiza cerințelor, elaborarea specificațiilor pentru achiziționarea de date și selectarea furnizorilor relevanți;

| (b) | achiziția de date reale pe baza unor licențe sau achiziția de resurse; |
| --- | --- |

(b)

achiziția de date reale pe baza unor licențe sau achiziția de resurse;

| (c) | integrarea/retragerea misiunilor contribuitoare în/din infrastructura terestră a componentei spațiale a programului Copernicus; |
| --- | --- |

(c)

integrarea/retragerea misiunilor contribuitoare în/din infrastructura terestră a componentei spațiale a programului Copernicus;

| (d) | armonizarea și furnizarea omogenă de date, chiar și în cazul unor colectări importante de date din misiuni diferite. |
| --- | --- |

(d)

armonizarea și furnizarea omogenă de date, chiar și în cazul unor colectări importante de date din misiuni diferite.

Seturile de date achiziționate pot include date din misiunile contribuitoare următoare (listă neexhaustivă; lista completă este disponibilă la http://spacedata.copernicus.eu): Pleiades 1 A/B, Deimos-2, Worldview-1/2, Radarsat-2, TerraSAR-X, COSMO-Skymed (1/2/3/4), RISAT-1, Proba-V, GeoEye-1, SPOT-5/6/7 etc.

4.4.   Accesul la datele misiunilor contribuitoare care nu necesită achiziții

Accesul la datele misiunilor părților terțe care nu implică achiziția de date este furnizat de către ESA, inclusiv la date provenite de la misiuni de explorare a Pământului, și de către EUMETSAT, inclusiv la date din misiunile EUMETSAT.

EUMETSAT ar trebui să asigure accesul la datele din misiunile sale, precum și la cele din unele misiuni selectate ale părților terțe legate de serviciile de supraveghere a mediului marin, a atmosferei și a schimbărilor climatice. În acest context, misiunile părților terțe se referă la misiunile desfășurate de operatorii de sateliți cu care EUMETSAT cooperează în mod oficial și/sau are acorduri privind schimbul de date.

Activitatea cuprinde următoarele elemente:

| (a) | accesul și furnizarea de date din misiunile contribuitoare Copernicus pentru serviciile Copernicus și pentru utilizatori; |
| --- | --- |

(a)

accesul și furnizarea de date din misiunile contribuitoare Copernicus pentru serviciile Copernicus și pentru utilizatori;

| (b) | prelucrarea acestor date în produse relevante, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea acestor date în produse relevante, atunci când este cazul;

| (c) | difuzarea acestor date și produse cu ajutorul infrastructurii și serviciilor de difuzare multimisiune ale EUMETSAT. |
| --- | --- |

(c)

difuzarea acestor date și produse cu ajutorul infrastructurii și serviciilor de difuzare multimisiune ale EUMETSAT.

Seturile de date din cadrul acestei secțiuni pot include date din următoarele misiuni: Meteosat, Metop, Suomi-NPP, Landsat, Cryosat și altele.

5.   DIFUZAREA DATELOR PROVENITE DE LA COMPONENTA SPAȚIALĂ A PROGRAMULUI COPERNICUS

Difuzarea datelor trebuie să acopere toate activitățile și funcțiile de punere în aplicare și susținere a furnizării de acces (serviciu de tip „pull”) și/sau furnizare (serviciu de tip „push”) de date din misiunile dedicate și din misiunile contribuitoare pentru utilizatorii programului Copernicus. Difuzarea datelor CSC include:

| (a) | infrastructuri dedicate de acces la date; |
| --- | --- |

(a)

infrastructuri dedicate de acces la date;

| (b) | servicii pentru utilizatori. |
| --- | --- |

(b)

servicii pentru utilizatori.

Infrastructurile de acces la datele programului Copernicus trebuie să implementeze politica Copernicus în materie de date și trebuie adaptate la nevoile unui set predefinit de tipologii de utilizatori, și anume la serviciile Copernicus, la statele membre și la utilizările științifice/la alte utilizări. Infrastructura de acces la date și de difuzare trebuie să includă următoarele elemente:

| (a) | Infrastructura de acces la date („centre” Sentinel); |
| --- | --- |

(a)

Infrastructura de acces la date („centre” Sentinel);

| (b) | Acces online la date (ODA); |
| --- | --- |

(b)

Acces online la date (ODA);

| (c) | Acces online la datele programului Copernicus (CODA); |
| --- | --- |

(c)

Acces online la datele programului Copernicus (CODA);

| (d) | Sistem coordonat de acces la date (CDS) pentru datele din misiunile contribuitoare; |
| --- | --- |

(d)

Sistem coordonat de acces la date (CDS) pentru datele din misiunile contribuitoare;

| (e) | Sistemul european de sateliți-releu pentru retransmiterea datelor (EDRS); |
| --- | --- |

(e)

Sistemul european de sateliți-releu pentru retransmiterea datelor (EDRS);

| (f) | EUMETCast; |
| --- | --- |

(f)

EUMETCast;

| (g) | Centrul de date EUMETSAT; |
| --- | --- |

(g)

Centrul de date EUMETSAT;

| (h) | Infrastructura de servicii de acces la date și informații. |
| --- | --- |

(h)

Infrastructura de servicii de acces la date și informații.

Sistemele de difuzare a datelor componentei spațiale a programului Copernicus includ produsele de date disponibile enumerate în lista din Tabelul 4.

Tabelul 4

Tabel recapitulativ al sistemelor de difuzare a datelor componentei spațiale a programului Copernicus

| Sistemul de difuzare a datelor | Descriere | Produse de date disponibile
  (stadiul actual) |
| --- | --- | --- |
| Centre Sentinel | Infrastructură de acces la date exploatată de către ESA care permite extragerea datelor Copernicus pentru: | Serviciile Copernicus („centru de date ale serviciilor Copernicus”) |

Sistemul de difuzare a datelor

Descriere

Produse de date disponibile

(stadiul actual)

Centre Sentinel

Infrastructură de acces la date exploatată de către ESA care permite extragerea datelor Copernicus pentru:

Serviciile Copernicus („centru de date ale serviciilor Copernicus”)

| | Statele participante la Copernicus („centru colaborativ de date”) |
| --- | --- |

Statele participante la Copernicus („centru colaborativ de date”)

| | Parteneri internaționali („centru internațional de date”) |
| --- | --- |

Parteneri internaționali („centru internațional de date”)

| | Acces liber („centru de acces liber Copernicus”) |
| --- | --- |

Acces liber („centru de acces liber Copernicus”)

Segmentul terestru al Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3

Acces online la datele programului Copernicus (CODA)

Infrastructură de acces la date exploatată de către EUMETSAT care permite extragerea datelor Copernicus

Sentinel-3 segmentul marin, Jason-3 în timp aproape real

Acces online la date (ODA)

Infrastructură de acces la date exploatată de către EUMETSAT care permite serviciilor Copernicus și membrilor echipei de validare să extragă date Copernicus

Sentinel-3 segmentul marin, Jason-3 în timp aproape real

Sistemul coordonat de acces la date (CDS)

Infrastructură de acces la date exploatată de către ESA care permite utilizatorilor să descarce date din misiunile contribuitoare.

Date din misiunile contribuitoare

EUMETCast

Serviciu satelitar și terestru de multidifuziune gestionat de EUMETSAT pentru furnizarea de produse Copernicus de observare a Pământului în timp aproape real

Datele în timp aproape real de la Sentinel-3 segmentul marin, Jason-3 și misiunile contribuitoare distribuite de EUMETSAT

Centrul de date EUMETSAT

Furnizarea de seturi de date și produse Copernicus pentru întreaga viață a misiunii și care pot fi comandate de către utilizatorii finali folosind un mecanism de căutare, filtrare și ordonare.

Datele arhivate de la Sentinel-3 marin, Jason-3 și misiunile contribuitoare distribuite de EUMETSAT

Infrastructura de servicii de acces la date și informații

Infrastructură care permite utilizatorilor să acceseze, să prelucreze și să analizeze datele și informațiile programului Copernicus

Date și informații de la componenta spațială și de servicii a programului Copernicus

Sistemele de difuzare a datelor Copernicus servesc diferite comunități de utilizatori; datele disponibile în fiecare dintre aceste sisteme trebuie optimizate ca urmare a nevoilor comunităților respective.

Centrele Sentinel ale ESA trebuie adaptate în funcție de diferitele tipologii de utilizatori (serviciile Copernicus, statele participante, partenerii internaționali și alții). Acestea pot fi diferite în ceea ce privește configurația lor în termeni de performanță garantată, oferte de produse și numărul permis de descărcări simultane.

Centrele de date ale serviciilor Copernicus oferă acces la toate produsele Sentinel într-un anumit interval de timp (în funcție de produs) și o disponibilitate a serviciilor de la un capăt la altul (disponibilitate de cel puțin 94 % pentru fiecare constelație de misiune Sentinel). Centrul colaborativ de date și centrul internațional de date furnizează accesul la o arhivă de produse Sentinel cu performanțe țintă, actualizată în permanență. Centrul de acces liber Copernicus trebuie configurat pentru a se evita saturarea resurselor care poate apărea în urma descărcărilor masive de către un număr limitat de utilizatori.

Infrastructura de difuzare a datelor Copernicus trebuie actualizată și îmbunătățită permanent pentru a face față creșterii volumelor de date descărcate de utilizatori și volumelor de date tot mai mari care urmează a fi distribuite.

Serviciile pentru utilizatori includ caracteristici precum înregistrarea ca utilizator și gestionarea, descoperirea, servicii de vizualizare și descărcare, servicii de asistență și servicii găzduite de prelucrare a datelor.

Cataloagele serviciilor de distribuție Copernicus trebuie să fie interoperabile între ele și să furnizeze catalogul complet de informații.

Descrierile tehnice detaliate privind infrastructura și activitățile de difuzare a datelor Copernicus trebuie puse la dispoziția publicului.

6.   EVOLUȚIA COMPONENTEI SPAȚIALE A PROGRAMULUI COPERNICUS PE BAZA CERINȚELOR UTILIZATORILOR

6.1.   Contextul general și procesul

Evoluția componentei spațiale a programului Copernicus se referă la adaptări ale componentei spațiale după 2020 și dincolo de actualul CFM. Prezentul capitol detaliază activitățile pregătitoare necesare pentru a sprijini o decizie asupra evoluției viitoare a componentei spațiale a programului Copernicus în cadrul strategiei spațiale. Acesta prezintă informații detaliate cu privire la activitățile legate de cerințele utilizatorilor, activități care urmează să fie desfășurate în cadrul actualului CFM ca acțiuni pregătitoare pentru evoluția componentei spațiale a programului Copernicus. Aceste activități țin seama, după caz, de elementele scenariului ESA pe termen lung. Adaptările ar putea include:

| (a) | Modificări ale actualei infrastructuri a componentei spațiale; |
| --- | --- |

(a)

Modificări ale actualei infrastructuri a componentei spațiale;

| (b) | Dezvoltarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

Dezvoltarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus;

| (c) | Acorduri pentru a obține date din misiunile contribuitoare. |
| --- | --- |

(c)

Acorduri pentru a obține date din misiunile contribuitoare.

Activitățile legate de cerințele utilizatorilor care urmează să fie desfășurate pentru a defini evoluția componentei spațiale a programului Copernicus (figura 2) includ:

| (a) | Identificarea lacunelor și cerințelor viitoare în materie de observare; |
| --- | --- |

(a)

Identificarea lacunelor și cerințelor viitoare în materie de observare;

| (b) | Analiza opțiunilor pentru satisfacerea nevoilor de observare în schimbare; aceste opțiuni ar putea include adaptările enumerate mai sus. |
| --- | --- |

(b)

Analiza opțiunilor pentru satisfacerea nevoilor de observare în schimbare; aceste opțiuni ar putea include adaptările enumerate mai sus.

Figura 2

Procesul de evoluție a componentei spațiale a programului Copernicus

Dispoziții pentrumisiunilecontribuitoare

Perspectiva evoluției Copernicus

Dezvoltarea misiunilor dedicateCopernicus

Analiza opțiunilor

Modificări la CSC actual

Identificarea viitoarelor cerințe în materie de observare și a lacunelor

6.2.   Identificarea lacunelor și cerințelor viitoare în materie de observare

Identificarea lacunelor și cerințelor viitoare în materie de observare trebuie să fie un proces coordonat de Comisie care trebuie susținut de activitățile legate de evoluție desfășurate de entităților însărcinate cu programul Copernicus.

Procesul constă în trei activități principale:

| (a) | consultarea părților interesate; |
| --- | --- |

(a)

consultarea părților interesate;

| (b) | consolidarea și prioritizarea cerințelor utilizatorilor; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea și prioritizarea cerințelor utilizatorilor;

| (c) | stabilirea cerințelor de observare. |
| --- | --- |

(c)

stabilirea cerințelor de observare.

Figura 3 ilustrează procesul general de stabilire a cerințelor și a lacunelor în materie de date.

Figura 3

Procesul general de stabilire a cerințelor în materie de date

Cerințele în materie de observare

Consolidarea și prioritizarea nevoilor în materie de observare

Cerințelor utilizatorilor

Consultarea părților interesate

Consultarea părților interesate

Comisia va efectua o amplă consultare a părților interesate cu privire la cerințele utilizatorilor. Cerințele în materie de observare și servicii se colectează prin intermediul unor sondaje online, ateliere, activități de adoptare de către utilizatori și piață, întâlniri și procese și documentații existente. Consultarea se adresează comunității Copernicus în ansamblu, care implică în mod specific serviciile Copernicus și statele membre. Setul final de documente acoperă Cerințele utilizatorilor pentru toate domeniile tematice Copernicus (marin, atmosferic, terestru, de urgență, de securitate și schimbările climatice). Cerințele utilizatorilor sunt incluse în activitatea de consolidare și prioritizare a nevoilor de observare.

Consolidarea și prioritizarea cerințelor utilizatorilor

Cerințele utilizatorilor trebuie consolidate și ierarhizate în funcție de priorități. Această activitate urmează un proces iterativ, sub îndrumarea Comisiei, între agențiile spațiale (ESA și EUMETSAT) și utilizatorii de bază ai Copernicus (cu accent pe serviciile Copernicus, instituțiile Uniunii și statele membre, reprezentate de Forumul utilizatorilor). Documentele de consultare a părților interesate vor necesita o analiză aprofundată în scopul de a identifica și de a organiza cerințele utilizatorilor în funcție de nevoile de observare subiacente. Această analiză include specificații cu privire la detaliile tehnice privind actualitatea, zonele geografice care trebuie acoperite, frecvența de actualizare în funcție de rezoluția temporală, conținutul în ceea ce privește observațiile și precizia necesară.

Ca parte a procesului, cerințele trebuie să fie prioritizate pentru a permite o evaluare eficientă a diferitelor opțiuni tehnologice. Prioritizarea se efectuează de către Comisie și se evaluează de către ESA și EUMETSAT (evaluarea aspectelor tehnologice) și de grupul de experți ai utilizatorilor de bază (evaluarea aspectelor legate de utilizatori).

6.3.   Analiza opțiunilor pentru satisfacerea nevoilor în materie de date în continuă evoluție

Analiza opțiunilor pentru satisfacerea nevoilor în materie de date în continuă evoluție trebuie să ia în considerare:

| (a) | modificările actualei infrastructuri a componentei spațiale; |
| --- | --- |

(a)

modificările actualei infrastructuri a componentei spațiale;

| (b) | dezvoltarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus; precum și |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus; precum și

| (c) | măsuri viitoare pentru a obține date din misiunile contribuitoare. |
| --- | --- |

(c)

măsuri viitoare pentru a obține date din misiunile contribuitoare.

Modificările la actuala infrastructură a componentei spațiale pot include adăugarea de noi produse pe baza misiunii Sentinel existente. Alte posibile adaptări pot include creșterea unei constelații Sentinel, de la doi la trei sateliți pentru perioada de după 2020, pentru a aborda potențialele cerințe de furnizare mai frecventă a datelor.

Măsurile viitoare pentru a obține date din misiunile contribuitoare trebuie să țină seama de datele disponibile de la terți și de nevoile de observare identificate.

Dezvoltarea misiunilor dedicate ale programului Copernicus trebuie să aibă în vedere:

| (a) | definirea sateliților Sentinel de nouă generație, pentru continuitatea observațiilor după 2030; |
| --- | --- |

(a)

definirea sateliților Sentinel de nouă generație, pentru continuitatea observațiilor după 2030;

| (b) | definiția unităților Sentinel de extindere pentru a aborda lacunele de observare începând cu 2022-2025. |
| --- | --- |

(b)

definiția unităților Sentinel de extindere pentru a aborda lacunele de observare începând cu 2022-2025.

Analiza opțiunilor pentru a îndeplini cerințele de observare existente trebuie să în considerare și următoarele elemente:

| (a) | specificațiile scenariului tehnic de referință Copernicus și ale componentei spațiale Copernicus; |
| --- | --- |

(a)

specificațiile scenariului tehnic de referință Copernicus și ale componentei spațiale Copernicus;

| (b) | rezultatele evaluării la jumătatea perioadei a programului Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

rezultatele evaluării la jumătatea perioadei a programului Copernicus;

| (c) | evaluarea impactului mai multor scenarii de evoluție, inclusiv o analiză costuri-beneficii. |
| --- | --- |

(c)

evaluarea impactului mai multor scenarii de evoluție, inclusiv o analiză costuri-beneficii.

De asemenea, analiza trebuie să ia în considerare elemente tehnice, cum ar fi disponibilitatea misiunilor părților terțe și nivelurile de maturitate tehnologică.

6.4.   Stabilirea unor cerințe tehnice pentru noi misiuni dedicate

Ori de câte ori se selectează opțiunea pentru noi misiuni dedicate, se efectuează o analiză a misiunii care include:

| (a) | elaborarea declarației de misiune pe baza cerințelor de date, inclusiv nivelul de performanță estimat; |
| --- | --- |

(a)

elaborarea declarației de misiune pe baza cerințelor de date, inclusiv nivelul de performanță estimat;

| (b) | specificarea cerințelor tehnice; |
| --- | --- |

(b)

specificarea cerințelor tehnice;

| (c) | identificarea unor posibile concepte ale misiunii; |
| --- | --- |

(c)

identificarea unor posibile concepte ale misiunii;

| (d) | evaluarea aspectelor programului; |
| --- | --- |

(d)

evaluarea aspectelor programului;

| (e) | evaluarea riscurilor. |
| --- | --- |

(e)

evaluarea riscurilor.

Rezultatul acestei analize trebuie să fie detaliat în documentul privind cerințele misiunii și constituie baza pentru eventuale etape ulterioare de dezvoltare și exploatare a sateliților.

6.5.   Calendarul și progresul realizat în ceea ce privește activitățile componentei spațiale Copernicus

6.5.1.   Calendar general

Calendarul general pentru evoluția componentei spațiale include următoarele activități conform tabelului de mai jos.

| Termen | Activitate |
| --- | --- |
| până în 2018 | — | Consultări cu părțile interesate |

Termen

Activitate

până în 2018

—

Consultări cu părțile interesate

până în 2018

| — | Referința tehnică a programului Copernicus |
| --- | --- |

—

Referința tehnică a programului Copernicus

| — | Cerințele și observațiile utilizatorului |
| --- | --- |

—

Cerințele și observațiile utilizatorului

| — | Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Copernicus |
| --- | --- |

—

Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Copernicus

| — | Evaluarea impactului scenariilor de evoluție a programului Copernicus |
| --- | --- |

—

Evaluarea impactului scenariilor de evoluție a programului Copernicus

până în 2018

| — | Propunere legislativă pentru Regulamentul Copernicus pentru perioada 2021-2027 |
| --- | --- |

—

Propunere legislativă pentru Regulamentul Copernicus pentru perioada 2021-2027

| — | Stabilirea unor cerințe tehnice pentru noi misiuni |
| --- | --- |

—

Stabilirea unor cerințe tehnice pentru noi misiuni

2019-2020

| — | Activități pregătitoare pentru eventuale evoluții ale CSC |
| --- | --- |

—

Activități pregătitoare pentru eventuale evoluții ale CSC

6.5.2.   Progresul activităților componentei spațiale Copernicus

Activitățile pregătitoare ale evoluției componentei spațiale a programului Copernicus trebuie să răspundă orientărilor generale astfel cum se prevede în Strategia spațială din 2016; în special, activitățile pregătitoare trebuie să ia în considerare cerințele utilizatorilor în ceea ce privește:

| (a) | „îmbunătățirea continuă a serviciilor și a infrastructurii actuale”; și |
| --- | --- |

(a)

„îmbunătățirea continuă a serviciilor și a infrastructurii actuale”; și

| (b) | „serviciile suplimentare pentru a satisface nevoi emergente din domenii prioritare specifice”:






  1. | schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, cu scopul de a monitoriza emisiile de CO2 și alte emisii de gaze cu efect de seră, exploatarea terenurilor și silvicultura, precum și schimbările din Arctica; |
| --- | --- | --- |

(b)

„serviciile suplimentare pentru a satisface nevoi emergente din domenii prioritare specifice”:

1.

schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, cu scopul de a monitoriza emisiile de CO2 și alte emisii de gaze cu efect de seră, exploatarea terenurilor și silvicultura, precum și schimbările din Arctica;

| 2. | securitatea și apărarea, cu scopul de a îmbunătăți capacitatea Uniunii de a răspunde la provocările în continuă schimbare legate de controalele la frontieră și de supravegherea maritimă. |
| --- | --- |

2.

securitatea și apărarea, cu scopul de a îmbunătăți capacitatea Uniunii de a răspunde la provocările în continuă schimbare legate de controalele la frontieră și de supravegherea maritimă.

Următoarele nevoi generice de observație trebuie să fie luate în considerare la definirea scenariilor evoluției viitoare:

| (a) | Continuitatea observațiilor: Ca o prioritate-cheie, utilizatorii au indicat necesitatea de a asigura continuitatea observațiilor, dincolo de ceea ce este planificat în prezent, îmbunătățiri potențiale pe termen lung în materie de rezoluție spațială, actualitate, frecvență de actualizare. |
| --- | --- |

(a)

Continuitatea observațiilor: Ca o prioritate-cheie, utilizatorii au indicat necesitatea de a asigura continuitatea observațiilor, dincolo de ceea ce este planificat în prezent, îmbunătățiri potențiale pe termen lung în materie de rezoluție spațială, actualitate, frecvență de actualizare.

| (b) | Noi observații ca răspuns la necesitățile emergente:






  1. | monitorizarea emisiilor antropice de CO2; |
| --- | --- | --- |

(b)

Noi observații ca răspuns la necesitățile emergente:

1.

monitorizarea emisiilor antropice de CO2;

| 2. | monitorizarea zonelor polare pentru a sprijini monitorizarea operațională (a gheții) și/sau aplicațiile privind schimbările climatice în contextul politicii UE privind regiunea arctică; |
| --- | --- |

2.

monitorizarea zonelor polare pentru a sprijini monitorizarea operațională (a gheții) și/sau aplicațiile privind schimbările climatice în contextul politicii UE privind regiunea arctică;

| 3. | o monitorizare consolidată pentru agricultură și silvicultură, în special pentru a sprijini aplicațiile din domeniul apei și al biodiversității; |
| --- | --- |

3.

o monitorizare consolidată pentru agricultură și silvicultură, în special pentru a sprijini aplicațiile din domeniul apei și al biodiversității;

| 4. | observații, indisponibile în prezent, care permit noi aplicații pentru minerit, monitorizarea secetei, patrimoniul cultural, hidrologie, biodiversitate, umiditatea solului și alți parametri; |
| --- | --- |

4.

observații, indisponibile în prezent, care permit noi aplicații pentru minerit, monitorizarea secetei, patrimoniul cultural, hidrologie, biodiversitate, umiditatea solului și alți parametri;

| 5. | aplicații de securitate consolidate; |
| --- | --- |

5.

aplicații de securitate consolidate;

| 6. | monitorizarea respectării politicilor de mediu și monitorizarea infracțiunilor în domeniul mediului. |
| --- | --- |

6.

monitorizarea respectării politicilor de mediu și monitorizarea infracțiunilor în domeniul mediului.

Activitățile pregătitoare pentru a sprijini viitoarele scenarii legate de componenta spațială a programului Copernicus pot să includă:

| (a) | grupuri de experți pe domeniu, pentru a analiza contextul programatic de înalt nivel, cele mai recente descoperiri tehnologice și fezabilitatea conceptului pentru a contribui la definirea unor grupuri operative. Grupurile de experți pe domeniu trebuie create pentru a evalua nevoile de monitorizare legate de securitate și emisiile antropice de CO2; |
| --- | --- |

(a)

grupuri de experți pe domeniu, pentru a analiza contextul programatic de înalt nivel, cele mai recente descoperiri tehnologice și fezabilitatea conceptului pentru a contribui la definirea unor grupuri operative. Grupurile de experți pe domeniu trebuie create pentru a evalua nevoile de monitorizare legate de securitate și emisiile antropice de CO2;

| (b) | grupuri operative (task forces), pentru a elabora și perfecționa în continuare cerințele de observare, precum și pentru a analiza potențiale soluții tehnice cu scopul de a specifica cerințele misiunii inițiale. Aceste analize trebuie să țină cont de actualele capacități de observare și de reînnoirea/modernizarea infrastructurii existente, de maturitatea tehnologică și potențialul de cooperare internațională. În special, trebuie create următoarele grupuri operative:






  1. | monitorizarea emisiilor antropice de CO2; |
| --- | --- | --- |

(b)

grupuri operative (task forces), pentru a elabora și perfecționa în continuare cerințele de observare, precum și pentru a analiza potențiale soluții tehnice cu scopul de a specifica cerințele misiunii inițiale. Aceste analize trebuie să țină cont de actualele capacități de observare și de reînnoirea/modernizarea infrastructurii existente, de maturitatea tehnologică și potențialul de cooperare internațională. În special, trebuie create următoarele grupuri operative:

1.

monitorizarea emisiilor antropice de CO2;

| 2. | observațiile polare; |
| --- | --- |

2.

observațiile polare;

| 3. | monitorizarea temperaturii la suprafața terestră în rezoluție înaltă spațio-temporală care să servească unor aplicații în agricultură, hidrologie, silvicultură și mediul înconjurător în general; |
| --- | --- |

3.

monitorizarea temperaturii la suprafața terestră în rezoluție înaltă spațio-temporală care să servească unor aplicații în agricultură, hidrologie, silvicultură și mediul înconjurător în general;

| 4. | imagistică hiperspectrală care să permită crearea unor aplicații inovatoare în domeniul biodiversității, în minerit, agricultură și silvicultură; |
| --- | --- |

4.

imagistică hiperspectrală care să permită crearea unor aplicații inovatoare în domeniul biodiversității, în minerit, agricultură și silvicultură;

| (c) | studii pregătitoare, ca o contribuție la lucrările grupurilor operative; |
| --- | --- |

(c)

studii pregătitoare, ca o contribuție la lucrările grupurilor operative;

| (d) | consultarea cu statele membre ale UE, cu statele participante la programul Copernicus, cu statele membre ale ESA și cu EUMETSAT, pentru a asigura alinierea prioritățile și coerența cu conținutul scenariului pe termen lung al ESA. |
| --- | --- |

(d)

consultarea cu statele membre ale UE, cu statele participante la programul Copernicus, cu statele membre ale ESA și cu EUMETSAT, pentru a asigura alinierea prioritățile și coerența cu conținutul scenariului pe termen lung al ESA.

Pe baza acestor activități, se examinează scenarii privind evoluția componentei spațiale a programului Copernicus, inclusiv o analiză costuri-beneficii aprofundată.

Evoluția componentei spațiale a programului Copernicus trebuie ajustată în funcție de bugetul disponibil din următorul cadru financiar multianual și de fondurile mobilizate de UE, ESA, statele membre participante și de potențialele surse de finanțare suplimentare. Având în vedere aceste constrângeri, scenariile de evoluție ar putea fi:

(a)   scenariul de evoluție de referință: un program Copernicus durabil, care prevede un program la nivelul său actual de performanță, inclusiv în ceea ce privește prestarea continuă de servicii, reînnoirea/modernizarea necesară a infrastructurii existente, acțiuni de sprijinire a accesului la date și de îmbunătățire a distribuției datelor, precum și sprijin pentru adoptarea de către utilizatori după 2020;

(b)   scenariul de evoluție și extindere: un program Copernicus durabil și extins în funcție de două domenii prioritare pentru a răspunde necesităților emergente:

| 1. | noi capacități de observare în sprijinul necesităților în materie de mediu axate pe schimbările climatice (de exemplu, monitorizarea emisiilor de CO2 și a altor emisii de gaze cu efect de seră pentru care nu sunt disponibile în prezent observații prin satelit), observarea regiunilor polare (axată pe monitorizarea gheții și a condițiilor meteorologice în regiunea arctică) și sprijin pentru agricultură, inclusiv monitorizarea parametrilor legați de apă care ar putea fi realizată prin observații pe baza termografiei în infraroșu; |
| --- | --- |

1.

noi capacități de observare în sprijinul necesităților în materie de mediu axate pe schimbările climatice (de exemplu, monitorizarea emisiilor de CO2 și a altor emisii de gaze cu efect de seră pentru care nu sunt disponibile în prezent observații prin satelit), observarea regiunilor polare (axată pe monitorizarea gheții și a condițiilor meteorologice în regiunea arctică) și sprijin pentru agricultură, inclusiv monitorizarea parametrilor legați de apă care ar putea fi realizată prin observații pe baza termografiei în infraroșu;

| 2. | noi capacități de observare în sprijinul securității și/sau al necesităților din sectorul apărării pentru a răspunde noilor provocări cu care se confruntă Uniunea în ceea ce privește securitatea, migrația sau controlul la frontiere. |
| --- | --- |

2.

noi capacități de observare în sprijinul securității și/sau al necesităților din sectorul apărării pentru a răspunde noilor provocări cu care se confruntă Uniunea în ceea ce privește securitatea, migrația sau controlul la frontiere.

Rezultatele procesului privind cerințele utilizatorilor, al analizei costuri-beneficii, al studiului privind fezabilitatea tehnică, maturitatea soluțiilor tehnologice și caracterul accesibil general vor determina condițiile tehnice minime pentru evoluția componentei spațiale a programului Copernicus după 2020.

---

(1)  Rezoluția spațială a imaginilor de foarte mare rezoluție (VHR), înaltă rezoluție (HR), rezoluție medie (5MR) și rezoluție joasă (LR) este definită după cum urmează: VHR: <= 4m; HR: > 4m și < = 30 m; MR > 30 m și <= 300 m; LR > 300 m.

(2)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1205/2008 al Comisiei din 3 decembrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește metadatele (JO L 326, 4.12.2008, p. 12).

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1089/2010 al Comisiei din 23 noiembrie 2010 de punere în aplicare a Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește interoperabilitatea seturilor și serviciilor de date spațiale (JO L 323, 8.12.2010, p. 11).

(5)  Regulamentul (CE) nr. 976/2009 al Comisiei din 19 octombrie 2009 de aplicare a Directivei 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește serviciile de rețea (JO L 274, 20.10.2009, p. 9).

(6)  Misiunea precursoare a Sentinel-5 (Sentinel-5p) este o inițiativă comună între ESA și Regatul Țărilor de Jos.

(7)  Jason-3 este rezultatul unei cooperări de lungă durată între EUMETSAT, NOAA, CNES și NASA. Este vorba de o misiune de altimetrie oceanică de înaltă precizie, care asigură continuitatea între Jason-2 și Sentinel-6 și este operațională din 2016, cu o existență preconizată de cinci ani.

(8)  Perioada de exploatare poate varia în funcție de durata de viață reală a fiecărei unități individuale a satelitului și de evaluarea opțiunilor programului.

(9)  Abrevieri: VIS = Visual Range Bands (partea vizibilă a spectrului); SWIR = Short Wave Infrared (infraroșii de undă scurtă); MWIR = Mid-Wave Infrared (infraroșii de undă mijlocie); TIR = Thermal Infrared (infraroșii termice).

(10)  Generarea de date Sentinel-2 de nivel 2 este pusă la dispoziție prin intermediul segmentului terestru de bază al Sentinel sau trebuie să fie activată printr-un set de instrumente aflat la dispoziția utilizatorilor.

(11)  Decizia nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a unui cadru de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială (JO L 158, 27.5.2014, p. 227).

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/80

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/622 A COMISIEI

din 20 aprilie 2018

de neaprobare a clorofenului ca substanță activă existentă, destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 3

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 89 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă de substanțe active existente care trebuie evaluate în vederea unei eventuale aprobări pentru utilizarea în produse biocide. Lista respectivă include clorofenul (Nr. CE: 204-385-8, Nr. CAS: 120-32-1). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei (2) stabilește o listă de substanțe active existente care trebuie evaluate în vederea unei eventuale aprobări pentru utilizarea în produse biocide. Lista respectivă include clorofenul (Nr. CE: 204-385-8, Nr. CAS: 120-32-1).

| (2) | Clorofenul a fost evaluat în vederea utilizării în produsele aparținând tipului de produs 3, destinate igienei veterinare, așa cum sunt descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Clorofenul a fost evaluat în vederea utilizării în produsele aparținând tipului de produs 3, destinate igienei veterinare, așa cum sunt descrise în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (3) | Norvegia a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a transmis raportul de evaluare împreună cu recomandările sale la 22 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(3)

Norvegia a fost desemnată autoritate competentă responsabilă de evaluare și a transmis raportul de evaluare împreună cu recomandările sale la 22 decembrie 2016.

| (4) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizul Agenției Europene pentru Produse Chimice a fost formulat la 3 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014, avizul Agenției Europene pentru Produse Chimice a fost formulat la 3 octombrie 2017 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare.

| (5) | Conform avizului respectiv, produsele biocide utilizate pentru tipul de produs 3 care conțin clorofen nu pot îndeplini cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Pentru tipul de produs respectiv, scenariile analizate în cadrul evaluării riscurilor pentru sănătatea umană au identificat riscuri inacceptabile. |
| --- | --- |

(5)

Conform avizului respectiv, produsele biocide utilizate pentru tipul de produs 3 care conțin clorofen nu pot îndeplini cerințele prevăzute la articolul 19 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Pentru tipul de produs respectiv, scenariile analizate în cadrul evaluării riscurilor pentru sănătatea umană au identificat riscuri inacceptabile.

| (6) | Prin urmare, nu este oportun să se aprobe utilizarea clorofenului în produsele biocide din tipul de produs 3. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, nu este oportun să se aprobe utilizarea clorofenului în produsele biocide din tipul de produs 3.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Nu se aprobă clorofenul (Nr. CE: 204-385-8, Nr. CAS: 120-32-1) ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 3.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2014 al Comisiei din 4 august 2014 privind programul de lucru pentru examinarea sistematică a tuturor substanțelor active existente conținute de produsele biocide, menționat în Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 294, 10.10.2014, p. 1).

2

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/81 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/81

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/623 A COMISIEI

din 20 aprilie 2018

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2018) 2481]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare.

| (3) | De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole.

| (4) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții. |
| --- | --- |

(4)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții.

| (5) | În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(5)

În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (6) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/560 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Bulgaria a apariției unui nou focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație avicolă situate în regiunea Yambol din statul membru respectiv. Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariție respectivului focar epidemic, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(6)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/560 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Bulgaria a apariției unui nou focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație avicolă situate în regiunea Yambol din statul membru respectiv. Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariție respectivului focar epidemic, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (7) | De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/560, Bulgaria a notificat Comisiei apariția recentă a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în exploatații avicole situate în regiunea Plovdiv din statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(7)

De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/560, Bulgaria a notificat Comisiei apariția recentă a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în exploatații avicole situate în regiunea Plovdiv din statul membru respectiv.

| (8) | Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focare epidemice recente, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole din statul membru respectiv în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(8)

Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focare epidemice recente, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole din statul membru respectiv în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (9) | Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Bulgaria și consideră că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritatea competentă din Bulgaria, se află la o distanță suficientă față de exploatația avicolă în care au fost confirmate noile focare epidemice. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Bulgaria și consideră că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritatea competentă din Bulgaria, se află la o distanță suficientă față de exploatația avicolă în care au fost confirmate noile focare epidemice.

| (10) | Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentelor focare de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentelor focare de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru.

| (11) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Bulgaria. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere nou stabilite din Bulgaria, care fac, în prezent, obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Bulgaria. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere nou stabilite din Bulgaria, care fac, în prezent, obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (12) | Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în sensul actualizării regionalizării la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în sensul actualizării regionalizării la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective.

| (13) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei din 9 februarie 2017 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 36, 11.2.2017, p. 62).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei din 11 aprilie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 101, 13.4.2017, p. 80).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 261, 11.10.2017, p. 26).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/560 a Comisiei din 10 aprilie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 93, 11.4.2018, p. 11).

7

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea A, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Bulgaria







  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

1.

În partea A, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Bulgaria

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

26.4.2018

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

9.5.2018

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

10.5.2018”

| 2. | În partea B, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Bulgaria







  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

2.

În partea B, rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Bulgaria

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

27.4.2018-6.5.2018

Municipality of Yambol

| — | Yambol |
| --- | --- |

—

Yambol

6.5.2018

Municipality of Straldzha

| — | Straldzha |
| --- | --- |

—

Straldzha

| — | Vodenichene |
| --- | --- |

—

Vodenichene

| — | Dzhinot |
| --- | --- |

—

Dzhinot

Municipality of Tundzha

| — | Mogila |
| --- | --- |

—

Mogila

| — | Veselinovo |
| --- | --- |

—

Veselinovo

| — | Kabile |
| --- | --- |

—

Kabile

Sliven region:

Municipality of Sliven

| — | Zhelyu Voivoda |
| --- | --- |

—

Zhelyu Voivoda

| — | Blatets |
| --- | --- |

—

Blatets

| — | Dragodanovo |
| --- | --- |

—

Dragodanovo

| — | Gorno Aleksandrovo |
| --- | --- |

—

Gorno Aleksandrovo

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi:

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

10.5.2018-18.5.2018

Municipality of Rodopi

| — | Brestnik |
| --- | --- |

—

Brestnik

| — | Belashtica |
| --- | --- |

—

Belashtica

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Branipole |
| --- | --- |

—

Branipole

Municipality of Sadovo

| — | Katunica |
| --- | --- |

—

Katunica

| — | Karadzhovo |
| --- | --- |

—

Karadzhovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

| — | Mominsko |
| --- | --- |

—

Mominsko

Municipality of Kuklen

| — | Kuklen |
| --- | --- |

—

Kuklen

| — | Ruen |
| --- | --- |

—

Ruen

Municipality of Maritsa

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

Municipality of Asenovgrad

| — | Asenovgrad |
| --- | --- |

—

Asenovgrad

Municipality of Plovdiv

| — | Plovdiv |
| --- | --- |

—

Plovdiv

18.5.2018

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

11.5.2018-19.5.2018

Municipality of Maritsa

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Maritsa |
| --- | --- |

—

Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voivodino |
| --- | --- |

—

Voivodino

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko konare |
| --- | --- |

—

Manolsko konare

Municipality of Rakovski

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

19.5.2018”

---

RECOMANDĂRI

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/87

---

RECOMANDAREA (UE) 2018/624 A COMISIEI

din 20 aprilie 2018

privind accesul transfrontalier pe piață pentru subfurnizorii și IMM-urile din sectorul apărării

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | În decembrie 2013, Consiliul European a stabilit obiectivul de a realiza o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) mai bine integrată și mai durabilă, mai inovatoare și mai competitivă, de care este nevoie pentru a dezvolta și a menține capabilitățile de apărare și pentru a consolida autonomia strategică a Europei și capacitatea acesteia de a lua măsuri, în cooperare cu partenerii săi. În acest context, Consiliul European a subliniat importanța accesului transfrontalier pe piață pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), a solicitat Comisiei să analizeze posibilitatea unor măsuri suplimentare pentru a deschide lanțurile de aprovizionare pentru a cuprinde IMM-uri din toate statele membre și a luat act de faptul că IMM-urile sunt un element major al lanțului de aprovizionare din domeniul apărării, o sursă de inovare și un factor-cheie în ceea ce privește competitivitatea (1). |
| --- | --- |

(1)

În decembrie 2013, Consiliul European a stabilit obiectivul de a realiza o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) mai bine integrată și mai durabilă, mai inovatoare și mai competitivă, de care este nevoie pentru a dezvolta și a menține capabilitățile de apărare și pentru a consolida autonomia strategică a Europei și capacitatea acesteia de a lua măsuri, în cooperare cu partenerii săi. În acest context, Consiliul European a subliniat importanța accesului transfrontalier pe piață pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), a solicitat Comisiei să analizeze posibilitatea unor măsuri suplimentare pentru a deschide lanțurile de aprovizionare pentru a cuprinde IMM-uri din toate statele membre și a luat act de faptul că IMM-urile sunt un element major al lanțului de aprovizionare din domeniul apărării, o sursă de inovare și un factor-cheie în ceea ce privește competitivitatea (1).

| (2) | Planul de acțiune european în domeniul apărării (EDAP) din 30 noiembrie 2016 a anunțat formularea de către Comisie a unor recomandări în vederea facilitării accesului transfrontalier pe piață pentru IMM-uri și societăți intermediare în sectorul apărării. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, în Comunicarea Comisiei intitulată „Lansarea Fondului european de apărare” (2), adoptată la 7 iunie 2017. |
| --- | --- |

(2)

Planul de acțiune european în domeniul apărării (EDAP) din 30 noiembrie 2016 a anunțat formularea de către Comisie a unor recomandări în vederea facilitării accesului transfrontalier pe piață pentru IMM-uri și societăți intermediare în sectorul apărării. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, în Comunicarea Comisiei intitulată „Lansarea Fondului european de apărare” (2), adoptată la 7 iunie 2017.

| (3) | Comisia este de părere că lanțurile de aprovizionare transfrontaliere competitive sunt o componentă esențială a unei EDTIB mai bune și mai competitive și consideră că piața europeană a echipamentelor de apărare ar trebui să creeze oportunități pentru societățile europene, indiferent de dimensiunea și localizarea acestora. |
| --- | --- |

(3)

Comisia este de părere că lanțurile de aprovizionare transfrontaliere competitive sunt o componentă esențială a unei EDTIB mai bune și mai competitive și consideră că piața europeană a echipamentelor de apărare ar trebui să creeze oportunități pentru societățile europene, indiferent de dimensiunea și localizarea acestora.

| (4) | Prezenta recomandare a fost elaborată pe baza contribuțiilor furnizate de grupul consultativ al Comisiei privind accesul transfrontalier al IMM-urilor la contracte în sectoarele apărării și securității, care și-a încheiat activitatea și și-a publicat raportul final în noiembrie 2016 (3), precum și pe baza contribuțiilor aduse de experți din statele membre. Ea face parte dintr-o serie întreagă de inițiative și activități ale Comisiei menite să sprijine IMM-urile active în domeniul apărării. |
| --- | --- |

(4)

Prezenta recomandare a fost elaborată pe baza contribuțiilor furnizate de grupul consultativ al Comisiei privind accesul transfrontalier al IMM-urilor la contracte în sectoarele apărării și securității, care și-a încheiat activitatea și și-a publicat raportul final în noiembrie 2016 (3), precum și pe baza contribuțiilor aduse de experți din statele membre. Ea face parte dintr-o serie întreagă de inițiative și activități ale Comisiei menite să sprijine IMM-urile active în domeniul apărării.

| (5) | Activitatea desfășurată de Agenția Europeană de Apărare (AEA) (4) în domeniul contractelor de achiziții publice în materie de apărare, competențe, finanțare și capacități ale IMM-urilor a fost luată în considerare în elaborarea prezentei recomandări (5). |
| --- | --- |

(5)

Activitatea desfășurată de Agenția Europeană de Apărare (AEA) (4) în domeniul contractelor de achiziții publice în materie de apărare, competențe, finanțare și capacități ale IMM-urilor a fost luată în considerare în elaborarea prezentei recomandări (5).

| (6) | Întrucât părțile implicate din sectorul industrial, în special contractanții principali, joacă un rol esențial în domeniul apărării, Comisia a inițiat, pe lângă elaborarea prezentei recomandări, și un dialog cu părțile interesate din industria de profil, în vederea identificării și ajungerii la un acord comun cu privire la posibilele măsuri suplimentare menite să creeze condițiile necesare pentru lanțurile de aprovizionare transfrontaliere competitive în domeniul apărării. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât părțile implicate din sectorul industrial, în special contractanții principali, joacă un rol esențial în domeniul apărării, Comisia a inițiat, pe lângă elaborarea prezentei recomandări, și un dialog cu părțile interesate din industria de profil, în vederea identificării și ajungerii la un acord comun cu privire la posibilele măsuri suplimentare menite să creeze condițiile necesare pentru lanțurile de aprovizionare transfrontaliere competitive în domeniul apărării.

| (7) | Acțiunea la nivelul statelor membre ar putea îmbunătăți în mod substanțial accesul transfrontalier pe piață pentru IMM-urile și societățile intermediare din sectorul apărării. Prezenta recomandare ar trebui, prin urmare, să precizeze tipurile de acțiune care ar putea remedia unele dintre problemele cu care se confruntă IMM-urile și societățile intermediare sau să contribuie la integrarea lor în lanțurile de aprovizionare în materie de apărare. |
| --- | --- |

(7)

Acțiunea la nivelul statelor membre ar putea îmbunătăți în mod substanțial accesul transfrontalier pe piață pentru IMM-urile și societățile intermediare din sectorul apărării. Prezenta recomandare ar trebui, prin urmare, să precizeze tipurile de acțiune care ar putea remedia unele dintre problemele cu care se confruntă IMM-urile și societățile intermediare sau să contribuie la integrarea lor în lanțurile de aprovizionare în materie de apărare.

| (8) | Obținerea din timp a informațiilor privind viitoarele planuri și proiecte în materie de armament ar putea permite IMM-urilor și societăților intermediare să anticipeze mai bine evoluțiile pieței și posibila participare la proiectele și contractele din domeniul apărării. |
| --- | --- |

(8)

Obținerea din timp a informațiilor privind viitoarele planuri și proiecte în materie de armament ar putea permite IMM-urilor și societăților intermediare să anticipeze mai bine evoluțiile pieței și posibila participare la proiectele și contractele din domeniul apărării.

| (9) | Contractele de publicitate cu o valoare sub pragul stabilit la articolele 8 și 9 din Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) ar spori concurența. Totodată, ele ar încuraja participarea IMM-urilor în sectorul apărării. Autoritățile contractante nu ar trebui să limiteze aceste acțiuni publicitare la propriul stat membru. |
| --- | --- |

(9)

Contractele de publicitate cu o valoare sub pragul stabilit la articolele 8 și 9 din Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) ar spori concurența. Totodată, ele ar încuraja participarea IMM-urilor în sectorul apărării. Autoritățile contractante nu ar trebui să limiteze aceste acțiuni publicitare la propriul stat membru.

| (10) | Natura complexă a informațiilor din documentele de achiziție puse la dispoziția ofertanților sau a ofertanților potențiali de către autoritățile contractante ar putea descuraja întreprinderile noi și pe cele mai mici să intre pe piața achizițiilor publice. Aceste informații trebuie, prin urmare, să fie pertinente și bine structurate. |
| --- | --- |

(10)

Natura complexă a informațiilor din documentele de achiziție puse la dispoziția ofertanților sau a ofertanților potențiali de către autoritățile contractante ar putea descuraja întreprinderile noi și pe cele mai mici să intre pe piața achizițiilor publice. Aceste informații trebuie, prin urmare, să fie pertinente și bine structurate.

| (11) | Amploarea licitațiilor privind achizițiile publice în materie de apărare și cerințele aferente referitoare la caracterul adecvat al prestării de servicii constituie obstacole suplimentare pentru IMM-uri și societăți intermediare. Încheierea de contracte separate mai mici, grupate în loturi în cadrul aceleiași proceduri de achiziții publice, ar putea contribui la soluționarea acestui aspect. |
| --- | --- |

(11)

Amploarea licitațiilor privind achizițiile publice în materie de apărare și cerințele aferente referitoare la caracterul adecvat al prestării de servicii constituie obstacole suplimentare pentru IMM-uri și societăți intermediare. Încheierea de contracte separate mai mici, grupate în loturi în cadrul aceleiași proceduri de achiziții publice, ar putea contribui la soluționarea acestui aspect.

| (12) | Stabilirea unor perioade mai lungi de timp pentru depunerea ofertelor ar aduce beneficii IMM-urilor și societăților intermediare, oferindu-le mai mult timp pentru identificarea oportunităților de afaceri și pentru organizarea propriei participări. |
| --- | --- |

(12)

Stabilirea unor perioade mai lungi de timp pentru depunerea ofertelor ar aduce beneficii IMM-urilor și societăților intermediare, oferindu-le mai mult timp pentru identificarea oportunităților de afaceri și pentru organizarea propriei participări.

| (13) | Posibilitatea de a se baza pe capacitățile altor operatori economici, inclusiv pe cea a subcontractanților sau a altor participanți în cadrul consorțiilor sau al grupurilor, facilitează accesul pe piața achizițiilor publice, în special în cazul achizițiilor deosebit de mari. Operatorii economici interesați de obținerea unor contracte de achiziții publice ar trebui să fie informați încă de la început cu privire la astfel de oportunități. |
| --- | --- |

(13)

Posibilitatea de a se baza pe capacitățile altor operatori economici, inclusiv pe cea a subcontractanților sau a altor participanți în cadrul consorțiilor sau al grupurilor, facilitează accesul pe piața achizițiilor publice, în special în cazul achizițiilor deosebit de mari. Operatorii economici interesați de obținerea unor contracte de achiziții publice ar trebui să fie informați încă de la început cu privire la astfel de oportunități.

| (14) | Caietele de sarcini extinse și complexe, precum și necesitatea de a oferi dovezi și certificate sunt aspecte care ar putea descuraja societățile, în special IMM-urile și societățile intermediare, să intre pe piața achizițiilor publice în materie de apărare. Pentru a facilita accesul pe piața respectivă, autoritățile contractante ar trebui, ori de câte ori este posibil, să convină asupra evaluării criteriilor calitative de selecție în etapa de ofertare exclusiv pe baza dovezilor preliminare furnizate de ofertanți. Acestea ar trebui să impună prezentarea unor documente justificative și a unor certificate care să dovedească îndeplinirea criteriilor respective chiar înainte de semnarea contractului. Datele preliminare referitoare la îndeplinirea unor criterii de selecție calitative ar putea lua forma unei declarații pe proprie răspundere standardizate, și anume documentul european de achiziție unic (DEAU) (7). |
| --- | --- |

(14)

Caietele de sarcini extinse și complexe, precum și necesitatea de a oferi dovezi și certificate sunt aspecte care ar putea descuraja societățile, în special IMM-urile și societățile intermediare, să intre pe piața achizițiilor publice în materie de apărare. Pentru a facilita accesul pe piața respectivă, autoritățile contractante ar trebui, ori de câte ori este posibil, să convină asupra evaluării criteriilor calitative de selecție în etapa de ofertare exclusiv pe baza dovezilor preliminare furnizate de ofertanți. Acestea ar trebui să impună prezentarea unor documente justificative și a unor certificate care să dovedească îndeplinirea criteriilor respective chiar înainte de semnarea contractului. Datele preliminare referitoare la îndeplinirea unor criterii de selecție calitative ar putea lua forma unei declarații pe proprie răspundere standardizate, și anume documentul european de achiziție unic (DEAU) (7).

| (15) | Cooperarea regională între statele membre și alcătuirea de clustere economice sunt celelalte opțiuni care ar putea contribui la îmbunătățirea poziției pe piață a societăților mai mici. |
| --- | --- |

(15)

Cooperarea regională între statele membre și alcătuirea de clustere economice sunt celelalte opțiuni care ar putea contribui la îmbunătățirea poziției pe piață a societăților mai mici.

| (16) | Capacitatea de inovare este principalul avantaj pe care IMM-urile l-ar putea aduce industriei de apărare. Toate inițiativele de sprijinire a cercetării și tehnologiei ar trebui, prin urmare, să țină seama îndeosebi de IMM-uri și să asigure participarea efectivă a acestora, în măsura posibilului. |
| --- | --- |

(16)

Capacitatea de inovare este principalul avantaj pe care IMM-urile l-ar putea aduce industriei de apărare. Toate inițiativele de sprijinire a cercetării și tehnologiei ar trebui, prin urmare, să țină seama îndeosebi de IMM-uri și să asigure participarea efectivă a acestora, în măsura posibilului.

| (17) | Dezvoltarea competențelor de care industria apărării are în special nevoie ar permite intrarea unor actori noi pe piața europeană a apărării. |
| --- | --- |

(17)

Dezvoltarea competențelor de care industria apărării are în special nevoie ar permite intrarea unor actori noi pe piața europeană a apărării.

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

1.   TERMINOLOGIE

În sensul prezentei recomandări, termenul „IMM” se înțelege ca fiind cel definit în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (8), în timp ce termenul „societate intermediară” înseamnă o întreprindere mai mare decât un IMM, dar care nu este principalul contractant în cadrul unui contract de furnizare de sisteme de apărare complexe.

În întregul text al prezentei recomandări, trimiterile la „autorități contractante” se înțeleg ca incluzând atât autoritățile contractante, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), cât și entitățile contractante, astfel cum sunt definite la articolul 4 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (10). Recomandările adresate autorităților sau entităților contractante se referă la atribuirea de contracte în sectoarele apărării și securității, în conformitate cu articolul 2 din Directiva 2009/81/CE.

2.   ACHIZIȚII PUBLICE

2.1.   Planuri și priorități pe termen lung

Statele membre ar trebui să ofere, atunci când este posibil și adecvat, o informare timpurie cu privire la viitoarele lor planuri pe termen lung în ceea ce privește industria de armament (cerințe și priorități în materie de capabilități, cercetare și tehnologie). Acest lucru se poate realiza prin: publicarea documentelor de planificare; organizarea de evenimente specifice deschise participării întreprinderilor (contractanți principali, IMM-uri și societăți intermediare) din diferite state membre; și furnizarea de informații în mod transparent și nediscriminatoriu pentru industria apărării, inclusiv pentru Asociația industriilor aerospațială și de apărare din Europa (AeroSpace and Defence Industries Association of Europe - ASD), Asociațiile industriilor naționale de apărare (National Defence Industry Associations - NDIA), precum și pentru alte organizații de întreprinderi din domeniile apărării și securității (de exemplu, clustere), pentru a se asigura că informațiile relevante sunt difuzate în întreaga Uniune. Ar trebui să se garanteze că o astfel de acțiune nu duce la o denaturare a concurenței sau la o încălcare a principiilor nediscriminării și transparenței.

2.2.   Publicarea voluntară și măsuri în materie de transparență

Autoritățile contractante ar trebui să utilizeze, în măsura posibilului, instrumentele de publicitate prealabile achizițiilor publice, cum ar fi anunțurile de intenție (PIN) (11), și să organizeze evenimente punctuale privind planurile de achiziționare în avans și proiectele specifice. Astfel de evenimente ar trebui să se adreseze întreprinderilor (contractanți principali, IMM-uri și societăți intermediare) din diferite state membre. Informațiile relevante ar putea fi diseminate la nivelul industriei de apărare, inclusiv ASD, NDIA și alte organizații ale întreprinderilor din domeniile apărării și securității (de exemplu, clustere). În cazul în care se utilizează aceste instrumente, autoritățile contractante ar trebui să respecte principiile transparenței și nediscriminării și să clarifice natura provizorie a planurilor de achiziții publice avute în vedere.

Autoritățile contractante ar trebui să promoveze oportunitățile de achiziții publice la o scară cât mai largă, dincolo de cerințele legale aplicabile. Acest lucru înseamnă, de exemplu, prezentarea informațiilor în anunțul de participare la o scară cât mai largă, după ce acesta a fost trimis spre publicare în suplimentul la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [Tenders Electronic Daily - TED], precum și furnizarea unui mecanism pentru operatorii economici interesați de viitoarele cereri de propuneri de a se abona la corespondența referitoare la anunțurile publicate.

Autoritățile contractante ar trebui, ori de câte ori este posibil, să promoveze oportunități de achiziții publice pentru contractele sub pragul stabilit la articolele 8 și 9 din Directiva 2009/81/CE (12), prin publicații voluntare pe portalurile și site-urile internet relevante (nu neapărat în TED) și să trimită cereri de informații sau cereri de cotație întreprinderilor potențial interesate din întreaga Uniune. Ar trebui să se garanteze că astfel de acțiuni nu duc la o denaturare a concurenței sau la o încălcare a principiilor nediscriminării și transparenței. Autoritățile contractante ar trebui, de asemenea, să dețină proceduri competitive simplificate pentru contractele cu valoare scăzută, chiar dacă acest lucru nu este prevăzut în mod oficial de normele naționale.

2.3.   Calitatea informațiilor

Autoritățile contractante ar trebui să ofere pieței informații semnificative, corecte și concise (de exemplu, o descriere a achizițiilor publice în anunțurile de participare publicate în TED). Aceasta permite întreprinderilor să treacă în revistă și să identifice oportunitățile, precum și să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la interesul acestora de a depune o ofertă.

Ori de câte ori este posibil, statele membre ar trebui să furnizeze o traducere neoficială a acestor informații în limba engleză sau într-o altă limbă utilizată în mod obișnuit în comerțul din domeniul apărării, fie publicată pe site-ul web al autorității de achiziții, fie în TED.

2.4.   Împărțirea în loturi

Autoritățile contractante ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a subdiviza contractele în loturi. De asemenea, acestea ar putea lua în considerare scoaterea la licitație în loturi separate, impunându-le în același timp societăților care au licitat cu succes pentru aceste loturi să colaboreze cu operatorul economic căruia i-a fost atribut contractul de coordonare a întregului proiect (contractantul general).

2.5.   Pregătirea și desfășurarea procedurilor

Articolul 33 din Directiva 2009/81/CE le impune autorităților contractante ca atunci când stabilesc termenele de primire a cererilor de participare și a ofertelor să țină seama în special de complexitatea contractului și de timpul necesar pentru elaborarea ofertelor, fără a aduce atingere termenelor minime stabilite la articolul respectiv. Autoritățile contractante ar trebui, ori de câte ori este posibil, să prevadă mai mult timp decât cel stabilit de normele din articolul respectiv pentru depunerea ofertelor. Această perioadă de timp extinsă va oferi industriilor, în special IMM-urilor, mai mult timp pentru a decide dacă să participe la licitație, să pregătească și să depună oferta, precum și pentru a lua măsurile necesare în ceea ce privește formarea de consorții sau pentru a organiza subcontractarea.

Achizițiile electronice, în special depunerea de oferte prin mijloace electronice, contribuie la simplificarea procedurilor și reduce birocrația și costurile administrative. Aceasta poate reduce obstacolele în calea accesului pe piață (costurile de licitare), în special pentru întreprinderile mai mici cu resurse administrative limitate. Ori de câte ori este posibil, ținând seama de obiectul contractului și, în special, de necesitatea de a proteja informațiile clasificate, autoritățile contractante ar trebui să utilizeze achizițiile publice electronice.

În anunțul de participare, autoritățile contractante ar trebui să atragă atenția potențialilor ofertanți asupra posibilității de a recurge la capacitatea altor părți, inclusiv a subcontractanților (13) sau a membrilor aceluiași consorțiu sau grup (14), cu scopul de a respecta criteriile privind eligibilitatea, în conformitate cu articolul 41 alineatele (2) și (3) și cu articolul 42 alineatele (2) și (3) din Directiva 2009/81/CE.

Autoritățile contractante ar trebui să reducă sarcina administrativă care rezultă din procedura de achiziții publice. De exemplu, ele ar trebui, în măsura posibilului, să evite organizarea a numeroase reuniuni de negociere și să solicite numai informațiile sau documentația necesare pentru procedura specifică în cauză.

2.6.   Selecție calitativă

Autoritățile contractante ar trebui să mențină criteriile de selecție la un nivel proporțional și să evite stabilirea unor cerințe care nu sunt neapărat necesare. În ceea ce privește capacitatea tehnică și profesională, statele membre ar trebui să opteze pentru criterii de selecție care să le permită să verifice dacă un ofertant are capacitatea necesară pentru contractul în cauză, nu să evalueze capacitatea generală a acestuia. În ceea ce privește situația economică și financiară, cifra de afaceri anuală minimă necesară nu ar trebui să depășească de două ori valoarea estimată a contractului.

Cerințele privind securitatea aprovizionării (SoS) și securitatea informației (SoI), ca motive de excludere facultative, criteriile de selecție sau condițiile de executare a unui contract ar trebui, de asemenea, să fie menținute la un nivel proporțional și în conformitate cu nevoile individuale în materie de achiziții publice. Mai precis, atunci când se aplică astfel de cerințe, ar trebui să se acorde atenție pentru a le limita la ceea ce este necesar astfel încât să se atingă obiectivul urmărit și să se garanteze că ele nu limitează în mod nejustificat concurența. Statele membre ar trebui să se asigure că, în cazul în care este nevoie de o autorizație de securitate, iar autoritățile contractante se confruntă cu candidați a căror autorizație de securitate a fost eliberată de un alt stat membru, se iau măsuri adecvate și în timp util pentru a evalua, cu respectarea articolului 22 din Directiva 2009/81/CE, dacă o astfel de autorizație de securitate este echivalentă cu cea eliberată în temeiul dreptului intern al autorității contractante (15). Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a asigura faptul că îndeplinirea cerințelor privind securitatea aprovizionării și securitatea informației din alte state membre de către întreprinderile a căror activitate este orientată către apărare este posibilă și credibilă.

Articolul 38 din Directiva 2009/81/CE prevede verificarea eligibilității candidaților, în conformitate cu criteriile și cu mijloacele doveditoare stabilite de autoritățile contractante în temeiul directivei. Aceste mijloace doveditoare pot include certificate. Cu toate acestea, autoritățile contractante nu sunt obligate să solicite prezentarea, odată cu depunerea ofertelor, de certificate și de alte forme de documente justificative. Pentru a facilita participarea la procedurile de licitație, autoritățile contractante ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a accepta ca dovadă preliminară, în momentul în care sunt depuse ofertele, declarații pe propria răspundere cu privire la:

| — | situația personală a ofertantului (articolul 39 din Directiva 2009/81/CE); |
| --- | --- |

—

situația personală a ofertantului (articolul 39 din Directiva 2009/81/CE);

| — | aptitudinea ofertantului de exercitare a activității profesionale (articolul 40 din Directiva 2009/81/CE); |
| --- | --- |

—

aptitudinea ofertantului de exercitare a activității profesionale (articolul 40 din Directiva 2009/81/CE);

| — | respectarea de către ofertant a criteriilor privind capacitatea economică și financiară și capacitatea tehnică și profesională (articolele 41-44 din Directiva 2009/81/CE); |
| --- | --- |

—

respectarea de către ofertant a criteriilor privind capacitatea economică și financiară și capacitatea tehnică și profesională (articolele 41-44 din Directiva 2009/81/CE);

cerința de a prezenta dovezi relevante și certificate numai în etapa de atribuire, adică înainte de semnarea contractului, dar după evaluarea și alegerea câștigătorului. În acest context, statele membre ar trebui să permită operatorilor economici să depună sau să reutilizeze o declarație pe propria răspundere standardizată (DEAU, cunoscut din dreptul general privind achizițiile publice, articolul 59 din Directiva 2014/24/UE); acolo unde este cazul, aceasta poate fi completată cu informații care nu sunt acoperite de DEAU.

Nimic nu poate împiedica autoritățile contractante să solicite informații suplimentare, inclusiv unele sau toate documentele justificative, în cazul în care au îndoieli în orice moment al procedurii, pentru a asigura desfășurarea corespunzătoare a acesteia. Este posibil să existe o necesitate deosebită ca acest lucru să se realizeze, în cazul în care o autoritate contractantă decide să limiteze numărul de candidați care urmează să fie invitați să depună oferte sau să participe la dialog [articolul 38 alineatul (3) din Directiva 2009/81/CE]. Atunci când formulează astfel de solicitări de informații sau de documente justificative, autoritățile contractante ar trebui să asigure întotdeauna respectarea principiului nediscriminării.

Autoritățile contractante nu ar trebui să le solicite ofertanților să furnizeze documente justificative care sunt deja în posesia lor sau pe care le pot obține cu ușurință prin accesarea directă a unei baze de date naționale în orice stat membru și care este disponibilă în mod gratuit.

Ori de câte ori este posibil, autoritățile contractante ar trebui să folosească opțiunea de a acorda candidaților care nu dețin încă o autorizație de securitate (în cazul în care o astfel de autorizație este necesară) mai mult timp pentru a o obține [articolul 42 alineatul (1) litera (j) al treilea paragraf din Directiva 2009/81/CE]. Ca regulă generală, autoritățile contractante ar trebui să beneficieze întotdeauna de posibilitatea de a solicita operatorilor economici să furnizeze documentele și certificatele lipsă referitoare la criteriile de excludere și de selecție sau să clarifice astfel de documente și certificate, în cazul în care acestea sunt neclare (articolul 45 din Directiva 2009/81/CE).

Statele membre ar trebui să faciliteze utilizarea transfrontalieră a documentelor și certificatelor. În special, acestea ar trebui să se asigure că informațiile privind certificatele și alte forme de documente justificative pentru licitație în temeiul Directivei 2009/81/CE sunt introduse în baza de date e-Certis (16) și sunt actualizate periodic. Atunci când desfășoară proceduri în temeiul Directivei 2009/81/CE, autoritățile contractante ar trebui să utilizeze arhiva online e-Certis.

2.7.   Formare și consolidarea capacităților în materie de achiziții

Statele membre ar trebui să organizeze cursuri de formare pentru responsabilii cu achizițiile publice, să ofere oportunități în vederea realizării de schimburi de experiență, precum și materiale de orientare. Ele ar trebui să ofere cursuri de formare specifice pentru a evidenția caracteristicile specifice ale IMM-urilor și constrângerile lor operaționale inerente (fluxuri financiare, resurse umane, drepturi de proprietate intelectuală etc.).

Statele membre ar trebui, de asemenea, să organizeze cursuri de formare și să pregătească materiale informative pentru furnizori, prestatori de servicii și contractori. Aceste materiale ar trebui să fie accesibile publicului larg (sau cel puțin să fie puse la dispoziția tuturor întreprinderilor interesate de contractele de achiziții publice în materie de apărare). Acest lucru ar fi deosebit de benefic pentru IMM-uri și pentru societățile intermediare.

3.   POLITICA INDUSTRIALĂ

3.1.   Finanțare

Autoritățile de gestionare locale și regionale din statele membre ar trebui să sprijine IMM-urile și societățile intermediare care sunt sau care ar putea fi active în lanțurile de aprovizionare în materie de apărare. Statele membre pot sensibiliza autoritățile de management și beneficiarii potențiali (de exemplu, IMM-urile, societățile intermediare, institutele de cercetare sau mediul academic) cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene în domeniul apărării. Statele membre sunt încurajate să utilizeze indicațiile specifice pe care Comisia Europeană le elaborează în prezent în acest sens (17).

Statele membre ar trebui să ia în considerare extinderea instrumentelor de finanțare naționale existente pentru a include IMM-urile și societățile intermediare din domeniul apărării, în cazul în care nu le includ deja.

Statele membre ar trebui să ia în considerare alte tipuri de sprijin posibil pentru IMM-uri, de exemplu garanțiile de stat specifice pentru IMM-urile și societățile intermediare care aderă la proiectele transfrontaliere de apărare europeană cu caracter inovator. Astfel de garanții ar putea acoperi, parțial sau integral, riscul economic al participării unor întreprinderi mai mici la astfel de eforturi sau al finanțării de către bănci a unor astfel de proiecte (18).

Statele membre ar trebui să informeze și să consilieze IMM-urile cu privire la oportunitățile de finanțare la nivel național și european, făcând uz de forumuri, de platforme și de alte instrumente din sectorul apărării sau din alte sectoare economice.

Statele membre sunt încurajate să propună proiecte de investiții inteligente pentru viitoarele cerințe privind testarea și evaluarea. Aceste acțiuni ar trebui să permită IMM-urilor și societăților intermediare să utilizeze facilitățile de testare și evaluare, ajutându-le astfel să își certifice produsele și să beneficieze de contribuția lor la eforturile europene de calificare și certificare în domeniul apărării.

3.2.   Baze de date

Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a identifica sau a revizui baza industrială de apărare de la nivel național și să sprijine diseminarea informațiilor privind capacitatea lor industrială. Acest lucru s-ar putea realiza, de exemplu, prin crearea de noi baze de date sau prin contribuirea la cele existente cu ajutorul unor entități precum Asociațiile industriilor naționale de apărare (NDIA).

Statele membre sunt încurajate să sprijine luarea de măsuri pentru a îmbunătăți bazele de date și proiectele existente privind societățile din domeniul apărării, capabilitățile acestora și schemele și oportunitățile de finanțare disponibile. Acest lucru ar trebui să presupună, în special, conectarea bazelor de date naționale existente, a anuarelor NDIA și a altor surse relevante existente (de exemplu, listele de membri ai clusterelor din domeniul apărării). Astfel de instrumente ar putea să includă, de asemenea, informații privind capacitățile tehnologice ale societăților. Într-o etapă ulterioară, aceste baze de date ar putea permite IMM-urilor și societăților intermediare să își coreleze descrierile la informațiile provenite de la statele membre referitoare la viitoarele programe și sau la anunțurile de achiziții publice publicate. Astfel, contractanții principali ar putea asocia imediat o descriere a unui IMM cu un anumit tip de proiect sau de oportunitate de afaceri.

3.3.   Clustere

Statele membre ar trebui să sprijine dezvoltarea unor clustere regionale de excelență competitive și de clasă mondială în domeniul apărării și să le încurajeze să coopereze la nivel de regiuni și de state membre. Ar trebui să se încurajeze și alte forme specifice de cooperare în clustere, prin stimularea implicării proactive a centrelor tehnologice și a parcurilor științifice, a „laboratoarelor vii”, a finanțatorilor sau a clusterelor axate pe desfășurarea unor proiecte, pentru a impulsiona cooperarea tehnologică dincolo de granițele sectoriale și pentru a promova oportunități de creștere pentru IMM-urile din domeniul apărării.

Statele membre ar trebui să încurajeze clusterele de la nivel național să solicite implicarea în parteneriate strategice de clustere europene (19), susținute în cadrul Programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME). Scopul acestor parteneriate este dublu: de a permite societăților să aibă acces la piețele din afara UE și de a stimula investițiile în specializarea inteligentă în cadrul Uniunii. Totodată, statele membre ar trebui să încurajeze aceste clustere să se angajeze într-o cooperare în cadrul Uniunii, în temeiul apelurilor făcute în cadrul Orizont 2020 (20).

Statele membre sunt încurajate să vizeze sectorul apărării atunci când elaborează și pun în aplicare politici și măsuri de sprijinire a clusterelor (regionale). În acest scop, acestea pot utiliza instrumentele și rețelele existente la nivelul Uniunii, cum ar fi Rețeaua europeană a regiunilor din domeniul apărării (21). Acestea ar trebui, de asemenea, să promoveze, la scară largă, Platforma de cooperare a clusterelor europene (ECCP) (22), ca un instrument care poate ajuta la conectarea clusterelor lor la peste 500 de organizații de clustere, inițiind astfel cooperarea în interiorul și în afara Europei, în beneficiul IMM-urilor membre.

3.4.   Inovare, cercetare și tehnologie

Statele membre sunt invitate să ofere sprijin specific pentru IMM-urile care dețin concepte inovatoare și tehnologii ce ar putea avea aplicații în domeniul apărării. Mai mult, rețelele specializate de puncte de contact naționale ar trebui să furnizeze informații privind normele de participare la proiecte de cercetare și acordarea de granturi pentru cercetare. De asemenea, ele ar trebui să organizeze evenimente de brokeraj și prestări de servicii.

Statele membre ar trebui să elaboreze proiecte de cercetare care să fie adaptate IMM-urilor. Mai mult, institutele lor de cercetare din domeniul apărării ar trebui să examineze în ce măsură este posibilă implicarea IMM-urilor în proiectele lor.

Statele membre ar trebui să se asigure că informațiile privind managementul drepturilor de proprietate intelectuală sunt puse la dispoziție de către autoritățile din domeniul achizițiilor publice în materie de apărare (de exemplu, prin intermediul datelor de contact ale instituțiilor competente sau al broșurilor care se găsesc la sediile autorităților).

Statele membre ar trebui să sprijine arhitecturi de referință deschise pentru sistemele de apărare modulare, permițându-le astfel IMM-urilor să conceapă și să comercializeze subsisteme și componente în mod independent și competitiv.

3.5.   Competențe

Statele membre ar trebui să dispună de o imagine de ansamblu a situației la nivel național în ceea ce privește competențele necesare pentru industria apărării.

Statele membre ar trebui să profite de Noua agendă pentru competențe în Europa, recent adoptată, și de oportunitățile pe care aceasta le creează la nivelul Uniunii, la nivel național și la nivel regional, pentru a-și soluționa lacunele în materie de competențe (23).

Statele membre ar trebui să încurajeze cooperarea între industrie, instituțiile de educație și de formare și alte organizații relevante, să desfășoare acțiuni concertate pentru a corela mai bine cererea și oferta și să încurajeze utilizarea mijloacelor și a instrumentelor UE pentru a atinge aceste obiective. Statele membre ar trebui să ia în considerare utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene (24) (fondurile ESI), în special Fondul social european (FSE) (25), pentru a soluționa lacunele în materie de competențe.

3.6.   Capacitatea IMM-urilor

Statele membre ar trebui să disemineze informații cu privire la poveștile de succes transfrontaliere și să încurajeze IMM-urile și subfurnizorii să depună oferte la nivel transfrontalier. Acestea ar trebui, de asemenea, să sprijine organizarea de conferințe transfrontaliere cu furnizorii (evenimente și reuniuni directe B2B cu contractanții principali), pentru a consolida înțelegerea de către IMM-uri a cerințelor și a modului de lucru al contractanților principali, a competențelor și a capabilităților pe care acestea le caută; precum și să ofere platforme și oportunități pentru contactele transfrontaliere între IMM-uri.

Acest lucru poate fi realizat, de exemplu, prin acordarea de granturi pentru organizatorii de evenimente proporțional cu nivelul de participare a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate. Astfel de granturi ar putea acoperi, într-un mod echilibrat, diverse sectoare ale apărării. Acest lucru ar putea ajuta IMM-urile să participe la reuniuni internaționale B2B, la misiuni de afaceri în străinătate, precum și la alte evenimente internaționale.

Statele membre ar trebui, de asemenea, să utilizeze în mod mai sistematic instrumentele existente la nivelul Uniunii, pentru a susține activitățile transfrontaliere ale IMM-urilor, în special prin corelarea serviciilor furnizate, de exemplu, prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene (26).

Adoptată la Bruxelles, 20 aprilie 2018.

Pentru Comisie

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Membru al Comisiei

---

(1)  Prezenta recomandare abordează aspecte direct legate de participarea transfrontalieră a IMM-urilor și a societăților intermediare la contractele în domeniul achizițiilor publice în materie de apărare, dar nu abordează aspecte importante, care ar putea avea efecte semnificative, chiar dacă indirecte, asupra acestora, în special transferurile de produse în interiorul UE, standardizarea și certificarea în domeniul apărării.

1

(2)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Lansarea Fondului european de apărare, [COM(2017) 295 final].

2

(3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

3

(4)  https://www.eda.europa.eu/

4

(5)  Pentru o imagine de ansamblu a activităților desfășurate de AEA în acest domeniu: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

5

(6)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

6

(7)  Documentul european de achiziție unic (DEAU), astfel cum este definit în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/7 al Comisiei din 5 ianuarie 2016 de stabilire a formularului standard pentru documentul european de achiziție unic (JO L 3, 6.1.2016, p. 16) în temeiul articolului 59 din Directiva 2014/24/UE.

7

(8)  A se vedea: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF

8

(9)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

9

(10)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

10

(11)  Articolul 30 alineatul (1) din Directiva 2009/81/CE.

11

(12)  Valoarea estimată a contractelor și a acordurilor-cadru, calculată în conformitate cu articolul 9. Pragurile prevăzute la articolul 8 sunt actualizate bianual; informațiile generale cu privire la pragurile actuale în materie de achiziții sunt prezentate la adresa: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_en

12

(13)  A se vedea articolul 1 punctul 22 și articolul 21 din Directiva 2009/81/CE.

13

(14)  A se vedea articolul 1 punctul 13 și articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2009/81/CE.

14

(15)  Articolul 22 ultimul paragraf din Directiva 2009/81/CE prevede că „statele membre recunosc autorizațiile de securitate pe care le consideră echivalente cu cele emise în conformitate cu dreptul lor intern, fără a aduce atingere posibilității de a desfășura și a ține seama de propriile anchete suplimentare dacă apreciază că acestea sunt necesare”. A se vedea, de asemenea, punctul 12 din nota orientativă privind securitatea informației: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native.

15

(16)  A se vedea: https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis.

16

(17)  De exemplu, broșura Comisiei din 2017 privind „Dubla utilizare a tehnologiei în UE”. A se vedea: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255

17

(18)  Statul membru care stabilește schema de garantare ar trebui să se asigure că aceasta nu constituie ajutor de stat (în această privință, a se vedea Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620(02)&from=EN) sau să notifice măsura Comisiei.

18

(19)  Platforma de colaborare a clusterelor europene (European Cluster Collaboration Platform – ECCP): https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships.

19

European Cluster Collaboration Platform

(20)  Pentru informații generale privind Orizont 2020, a se vedea: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020.

20

(21)  A se vedea: https://www.endr.eu/.

21

(22)  A se vedea: https://www.clustercollaboration.eu/.

22

(23)  În special inițiativa privind Planul de cooperare sectorială în materie de competențe din cadrul Noii agende pentru competențe în Europa, care abordează sectorul apărării.

23

(24)  A se vedea: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_ro

24

(25)  A se vedea: http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=ro

25

(26)  A se vedea: http://een.ec.europa.eu/

26

---

Rectificări

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/95 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/95

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 652/2012 al Comisiei din 13 iulie 2012 de rectificare a Regulamentului (CE) nr. 543/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 190 din 19 iulie 2012
  )

La pagina 3, în anexa I, care înlocuiește anexa I la Regulamentul (CE) nr. 543/2008, coloana din primul tabel cu denumirile maghiare ale carcaselor de pasăre se citește astfel:

„hu

Csirke, brojlercsirke

Kakas, tyúk, sütésre vagy főzésre szánt szárnyas

Kappan

Csibe

Fiatal kakas

(Fiatal) pulyka

Pulyka

Fiatal kacsa, (fiatal) pézsmakacsa, (fiatal) Mulard-kacsa

Kacsa, pézsmakacsa, Mulard-kacsa

(Fiatal) liba

Liba

(Fiatal) gyöngytyúk

Gyöngytyúk”

La pagina 5, în anexa I, care înlocuiește anexa I la Regulamentul (CE) nr. 543/2008, coloana din al doilea tabel cu denumirile maghiare ale bucăților de pasăre se citește astfel:

„hu

Fél

Negyed

Összefüggő combnegyedek

Mell

Comb

Csirkecomb a hát egy részével

Felsőcomb

Alsócomb

Szárny

Összefüggő szárnyak

Mellfilé

Mellfilé villacsonttal

Bőrös kacsamellfilé vagy bőrös libamellfilé (magret, maigret)

Kicsontozott pulykacomb”

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/96 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/96

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/286 al Consiliului din 26 februarie 2018 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2017/1509 privind măsuri restrictive împotriva Republicii Populare Democrate Coreene

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 55 din 27 februarie 2018
  )

La pagina 16, în anexă [care înlocuiește anexa XIV la Regulamentul (UE) 2017/1509], titlul anexei:

în loc de:

„ANEXA IV”,

se citește:

„ANEXA XIV”.

La pagina 16, în anexă [care înlocuiește anexa XIV la Regulamentul (UE) 2017/1509], partea B (Navele cărora li se interzice intrarea în porturi), rubrica 6:

în loc de:

„Nume: UL JI BONG 6

Informații suplimentare

Numărul OMI: 9114556”,

se citește:

„Nume: UL JI BONG 6

Informații suplimentare

Numărul OMI: 9114555”.

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/97

---

Rectificare la Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 337 din 23 decembrie 2015
  )

La pagina 42, considerentul (47) a treia teză:

în loc de:

„... Această abordare este în acord cu argumentarea recomandării speciale VI a Grupului de Acțiune Financiară Internațională privind prevenirea spălării banilor, care prevede un mecanism prin care prestatorii de servicii de plată care nu pot îndeplini toate condițiile prevăzute în recomandarea respectivă să poată fi totuși considerați instituții de plată. ...”,

se citește:

„... Această abordare este în acord cu argumentarea recomandării 14 a Grupului de Acțiune Financiară Internațională privind prevenirea spălării banilor, care prevede un mecanism prin care prestatorii de servicii de plată care nu pot îndeplini toate condițiile prevăzute în recomandarea respectivă să poată fi totuși considerați instituții de plată. ...”

La pagina 62, articolul 5 alineatul (2):

în loc de:

„... obligațiile menționate la articolele 73, 89, 90 și 92.”,

se citește:

„... obligațiile menționate la articolele 73, 90 și 92.”

La pagina 86, articolul 52 punctul 5 litera (f):

în loc de:

„... operațiunilor de plată în conformitate cu articolul 89;”,

se citește:

„... operațiunilor de plată în conformitate cu articolele 89 și 90;”.

La pagina 89, articolul 61 alineatul (1):

în loc de:

„... prestatorul de servicii de plată pot conveni ca articolul 62 alineatul (1), articolul 64 alineatul (3) și articolele 72, 74, 76, 77, 80 și 89 să nu se aplice, ...”,

se citește:

„... prestatorul de servicii de plată pot conveni ca articolul 62 alineatul (1), articolul 64 alineatul (3) și articolele 72, 74, 76, 77, 80, 89 și 90 să nu se aplice, ...”.

La pagina 89, articolul 62 alineatul (1):

în loc de:

„... cu excepția cazului în care se prevede altfel la articolul 79 alineatul (1), la articolul 80 alineatul (5) și la articolul 88 alineatul (2). ...”,

se citește:

„... cu excepția cazului în care se prevede altfel la articolul 79 alineatul (1), la articolul 80 alineatul (5) și la articolul 88 alineatul (4). ...”.

La pagina 97, articolul 76 alineatul (1) al patrulea paragraf:

în loc de:

„Fără a aduce atingere alineatului (3), statele membre se asigură că, în plus față de dreptul menționat la prezentul alineat, pentru debitările directe prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012, plătitorul are un drept necondiționat de rambursare în termenele stabilite la articolul 77 din prezenta directivă.”,

se citește:

„Fără a aduce atingere alineatului (3) din prezentul articol, statele membre se asigură că, în plus față de dreptul menționat la primul paragraf din prezentul alineat, pentru debitările directe prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012, plătitorul are un drept necondiționat de rambursare în termenele stabilite la articolul 77 din prezenta directivă.”

La pagina 103, articolul 89 alineatul (2) al patrulea paragraf prima teză:

în loc de:

„În cazul unei operațiuni de plată neexecutate sau executate în mod defectuos pentru care prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății nu este răspunzător în conformitate cu primul și al doilea paragraf, prestatorul de servicii de plată al plătitorului este răspunzător față de plătitor. ...”,

se citește:

„În cazul unei operațiuni de plată neexecutate sau executate în mod defectuos pentru care prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății nu este răspunzător în conformitate cu primul și al treilea paragraf, prestatorul de servicii de plată al plătitorului este răspunzător față de plătitor. ...”.

La pagina 103, articolul 92 alineatul (1), prima teză:

în loc de:

„(1)   În cazul în care răspunderea unui prestator de servicii de plată în conformitate cu articolele 73 și 89 i se poate imputa unui alt prestator de servicii de plată sau unui intermediar, prestatorul de servicii de plată sau intermediarul respectiv compensează primul prestator de servicii de plată pentru eventualele pierderi survenite sau sume achitate în temeiul articolelor 73 și 89. (...)”,

se citește:

„(1)   În cazul în care răspunderea unui prestator de servicii de plată în conformitate cu articolele 73, 89 și 90 i se poate imputa unui alt prestator de servicii de plată sau unui intermediar, prestatorul de servicii de plată sau intermediarul respectiv compensează primul prestator de servicii de plată pentru eventualele pierderi survenite sau sume achitate în temeiul articolelor 73, 89 și 90. (...)”.

La pagina 107, articolul 99 alineatul (1):

în loc de:

„(1)   Statele membre se asigură că sunt instituite proceduri care să permită utilizatorilor serviciilor de plată și altor părți interesate, inclusiv asociațiilor de consumatori, să depună plângeri la autoritățile competente cu privire la presupusele încălcări, de către prestatorii de servicii de plată, ale prezentei directive.”,

se citește:

„(1)   Statele membre se asigură că sunt instituite proceduri care să permită utilizatorilor serviciilor de plată și altor părți interesate, inclusiv asociațiilor de consumatori, să depună plângeri la autoritățile competente cu privire la presupusele încălcări de către prestatorii de servicii de plată ale dispozițiilor de drept intern care pun în aplicare dispozițiile prezentei directive.”

La pagina 109, articolul 102 alineatul (1) a doua teză:

în loc de:

„... Statele membre se asigură că procedurile SAL sunt aplicabile prestatorilor de servicii de plată și că acoperă, de asemenea, activitățile reprezentanților desemnați.”,

se citește:

„... Statele membre se asigură că procedurile SAL sunt aplicabile prestatorilor de servicii de plată.”

La pagina 110, articolul 107 alineatul (1):

în loc de:

„... articolului 74 alineatul (1) al doilea paragraf și ...”,

se citește:

„... articolului 74 alineatul (1) al patrulea paragraf și ...”.

---

| 23.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 102/99 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 102/99

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2018/589 al Comisiei din 18 aprilie 2018 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește metanolul

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 99 din 19 aprilie 2018
  )

La pagina 9, anexa:

în loc de:

| „69. | Metanol
  Nr. CAS 67-56-1
  Nr. CE 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanol

Nr. CAS 67-56-1

Nr. CE 200-659-6

Nu se introduce pe piață pentru utilizarea de către publicul larg după 9 mai 2018 în lichide de spălare sau de dejivrare a parbrizului, în concentrații mai mari sau egale cu 0,6 % din greutate.”

se citește:

| „69. | Metanol
  Nr. CAS 67-56-1
  Nr. CE 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanol

Nr. CAS 67-56-1

Nr. CE 200-659-6

Nu se introduce pe piață pentru utilizarea de către publicul larg după 9 mai 2019 în lichide de spălare sau de dejivrare a parbrizului, în concentrații mai mari sau egale cu 0,6 % din greutate.”

---