# Úřední věstník L 102/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 102 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6123. dubna 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 102

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6123. dubna 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/613 ze dne 20. dubna 2018, kterým se schvaluje látka PHMB (1415; 4.7) jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 2 a 4 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/614 ze dne 20. dubna 2018, kterým se schvaluje azoxystrobin jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 7, 9 a 10 (
  1
  ) | 5 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/615 ze dne 16. dubna 2018, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externí auditory Banque de France | 9 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/616 ze dne 17. dubna 2018 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP | 11 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/617 ze dne 19. dubna 2018, kterým se Portugalsku uděluje povolení odchýlit se od bodu OPS 1.1100(1.1)(b) přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3922/91
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2183) | 14 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/618 ze dne 19. dubna 2018, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2227) | 17 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/619 ze dne 20. dubna 2018 o neschválení PHMB (1415; 4.7) jako stávající účinné látky pro použití v biocidních přípravcích typu 1, 5 a 6 (
  1
  ) | 21 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/620 ze dne 20. dubna 2018 o technických specifikacích pro složku služeb programu Copernicus podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (
  1
  ) | 23 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/621 ze dne 20. dubna 2018 o technických specifikacích pro kosmickou složku programu Copernicus podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (
  1
  ) | 56 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/622 ze dne 20. dubna 2018 o neschválení chlorofenu jako stávající účinné látky pro použití v biocidních přípravcích typu 3 (
  1
  ) | 80 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/623 ze dne 20. dubna 2018, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2481)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2018/624 ze dne 20. dubna 2018 o přeshraničním přístupu na trh pro subdodavatele a malé a střední podniky v odvětví obrany | 87 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/613 ze dne 20. dubna 2018, kterým se schvaluje látka PHMB (1415; 4.7) jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 2 a 4 (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/614 ze dne 20. dubna 2018, kterým se schvaluje azoxystrobin jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 7, 9 a 10 (
  1
  )

1

5

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/615 ze dne 16. dubna 2018, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externí auditory Banque de France

9

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/616 ze dne 17. dubna 2018 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP

11

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/617 ze dne 19. dubna 2018, kterým se Portugalsku uděluje povolení odchýlit se od bodu OPS 1.1100(1.1)(b) přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3922/91
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2183)

(oznámeno pod číslem C(2018) 2183)

14

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/618 ze dne 19. dubna 2018, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2227)

Bursaphelenchus xylophilus

(oznámeno pod číslem C(2018) 2227)

17

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/619 ze dne 20. dubna 2018 o neschválení PHMB (1415; 4.7) jako stávající účinné látky pro použití v biocidních přípravcích typu 1, 5 a 6 (
  1
  )

1

21

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/620 ze dne 20. dubna 2018 o technických specifikacích pro složku služeb programu Copernicus podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (
  1
  )

1

23

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/621 ze dne 20. dubna 2018 o technických specifikacích pro kosmickou složku programu Copernicus podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (
  1
  )

1

56

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/622 ze dne 20. dubna 2018 o neschválení chlorofenu jako stávající účinné látky pro použití v biocidních přípravcích typu 3 (
  1
  )

1

80

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/623 ze dne 20. dubna 2018, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2018) 2481)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 2481)

1

81

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2018/624 ze dne 20. dubna 2018 o přeshraničním přístupu na trh pro subdodavatele a malé a střední podniky v odvětví obrany

87

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 652/2012 ze dne 13. července 2012 o opravě nařízení (ES) č. 543/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro drůbeží maso ( Úř. věst. L 190, 19.7.2012 ) | 95 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) 2018/286 ze dne 26. února 2018, kterým se provádí nařízení (EU) 2017/1509 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice ( Úř. věst. L 55, 27.2.2018 ) | 96 |
| | * | Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES ( Úř. věst. L 337, 23.12.2015 ) | 97 |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2018/589 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o methanol ( Úř. věst. L 99, 19.4.2018 ) | 100 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 652/2012 ze dne 13. července 2012 o opravě nařízení (ES) č. 543/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro drůbeží maso ( Úř. věst. L 190, 19.7.2012 )

( Úř. věst. L 190, 19.7.2012 )

95

*

Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) 2018/286 ze dne 26. února 2018, kterým se provádí nařízení (EU) 2017/1509 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice ( Úř. věst. L 55, 27.2.2018 )

( Úř. věst. L 55, 27.2.2018 )

96

*

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES ( Úř. věst. L 337, 23.12.2015 )

( Úř. věst. L 337, 23.12.2015 )

97

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2018/589 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o methanol ( Úř. věst. L 99, 19.4.2018 )

( Úř. věst. L 99, 19.4.2018 )

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/613

ze dne 20. dubna 2018,

kterým se schvaluje látka PHMB (1415; 4.7) jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 2 a 4

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být vyhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje látku PHMB (1415; 4.7). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být vyhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje látku PHMB (1415; 4.7).

| (2) | Látka PHMB (1415; 4.7) byla hodnocena pro použití v přípravcích typu 2, dezinfekční prostředky a algicidy, jež nejsou určeny k použití u člověka nebo zvířat, a typu 4, oblast potravin a krmiv, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Látka PHMB (1415; 4.7) byla hodnocena pro použití v přípravcích typu 2, dezinfekční prostředky a algicidy, jež nejsou určeny k použití u člověka nebo zvířat, a typu 4, oblast potravin a krmiv, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Francie, která byla jmenována hodnotícím příslušným orgánem, předložila dne 13. prosince 2016 hodnotící zprávu a doporučení. |
| --- | --- |

(3)

Francie, která byla jmenována hodnotícím příslušným orgánem, předložila dne 13. prosince 2016 hodnotící zprávu a doporučení.

| (4) | Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 4. října 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanoviska Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v nich závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán. |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 4. října 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanoviska Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v nich závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán.

| (5) | Podle těchto stanovisek lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 2 a 4 obsahující látku PHMB (1415; 4.7) splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití. |
| --- | --- |

(5)

Podle těchto stanovisek lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 2 a 4 obsahující látku PHMB (1415; 4.7) splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití.

| (6) | Je proto vhodné schválit látku PHMB (1415; 4.7) pro použití v biocidních přípravcích typu 2 a 4 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek. |
| --- | --- |

(6)

Je proto vhodné schválit látku PHMB (1415; 4.7) pro použití v biocidních přípravcích typu 2 a 4 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

| (7) | Z uvedených stanovisek rovněž vyplývá, že látka PHMB (1415; 4.7) splňuje kritéria vysoké perzistence (vP) a toxicity (T) podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3). Látka PHMB (1415; 4.7) proto splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 a měla by být pokládána za látku, která se má nahradit. |
| --- | --- |

(7)

Z uvedených stanovisek rovněž vyplývá, že látka PHMB (1415; 4.7) splňuje kritéria vysoké perzistence (vP) a toxicity (T) podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3). Látka PHMB (1415; 4.7) proto splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 a měla by být pokládána za látku, která se má nahradit.

| (8) | Podle čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let. |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let.

| (9) | Pro použití v typu přípravku 4 se hodnocení nezabývalo začleněním biocidních přípravků obsahujících látku PHMB (1415; 4.7) do materiálů a předmětů určených pro přímý nebo nepřímý styk s potravinami ve smyslu čl. 1 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (4). Tyto materiály mohou vyžadovat zavedení specifických limitů pro migraci do potravin, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1935/2004. Schválení by se proto takového použití týkat nemělo, ledaže by Komise takové limity zavedla nebo bylo podle uvedeného nařízení stanoveno, že tyto limity nejsou nezbytné. |
| --- | --- |

(9)

Pro použití v typu přípravku 4 se hodnocení nezabývalo začleněním biocidních přípravků obsahujících látku PHMB (1415; 4.7) do materiálů a předmětů určených pro přímý nebo nepřímý styk s potravinami ve smyslu čl. 1 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (4). Tyto materiály mohou vyžadovat zavedení specifických limitů pro migraci do potravin, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1935/2004. Schválení by se proto takového použití týkat nemělo, ledaže by Komise takové limity zavedla nebo bylo podle uvedeného nařízení stanoveno, že tyto limity nejsou nezbytné.

| (10) | Jelikož látka PHMB (1415; 4.7) splňuje kritéria vysoké perzistence (vP) podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny látkou PHMB (1415; 4.7) nebo tuto látku obsahují, při uvedení na trh řádně označeny. |
| --- | --- |

(10)

Jelikož látka PHMB (1415; 4.7) splňuje kritéria vysoké perzistence (vP) podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny látkou PHMB (1415; 4.7) nebo tuto látku obsahují, při uvedení na trh řádně označeny.

| (11) | Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků. |
| --- | --- |

(11)

Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Látka PHMB (1415; 4.7) se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 2 a 4 s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4).

4

---

PŘÍLOHA

| Obecný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální stupeň čistoty účinné látky (1) | Datum schválení | Datum skončení platnosti schválení | Typ přípravku | Zvláštní podmínky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PHMB (1415; 4.7) (polyhexamethylen-biguanid-hydrochlorid s číselně střední molekulovou hmotností (Mn) 1415 a průměrnou polydisperzitou (PDI) 4.7) | Název podle IUPAC:
  CoPoly(bisiminoimidokarbonyl, hexamethylen-hydrochlorid), (iminoimidokarbonyl, hexamethylen-hydrochlorid)
  č. ES: neuvedeno
  č. CAS: 32289-58-0 a 1802181-67-4 | 943 g/kg (vypočtená sušina).
  Tato účinná látka se vyrábí jako vodný roztok o obsahu 20 % hmotnostních PHMB (1415; 4.7) | 1. listopadu 2019 | 31. října 2026 | 2 | Látka PHMB (1415; 4.7) je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládána za látku, která se má nahradit.
  Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:






  1) | Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie. |

Obecný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

Datum schválení

Datum skončení platnosti schválení

Typ přípravku

Zvláštní podmínky

PHMB (1415; 4.7) (polyhexamethylen-biguanid-hydrochlorid s číselně střední molekulovou hmotností (Mn) 1415 a průměrnou polydisperzitou (PDI) 4.7)

Název podle IUPAC:

CoPoly(bisiminoimidokarbonyl, hexamethylen-hydrochlorid), (iminoimidokarbonyl, hexamethylen-hydrochlorid)

č. ES: neuvedeno

č. CAS: 32289-58-0 a 1802181-67-4

943 g/kg (vypočtená sušina).

Tato účinná látka se vyrábí jako vodný roztok o obsahu 20 % hmotnostních PHMB (1415; 4.7)

1. listopadu 2019

31. října 2026

2

Látka PHMB (1415; 4.7) je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládána za látku, která se má nahradit.

Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

1)

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

| 2) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:






  a) | profesionálním uživatelům; |
| --- | --- | --- |

2)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

a)

profesionálním uživatelům;

| b) | neprofesionálním uživatelům; |
| --- | --- |

b)

neprofesionálním uživatelům;

| c) | druhotné expozici široké veřejnosti a batolat; |
| --- | --- |

c)

druhotné expozici široké veřejnosti a batolat;

| d) | životnímu prostředí: povrchové vodě, sedimentu a půdě. |
| --- | --- |

d)

životnímu prostředí: povrchové vodě, sedimentu a půdě.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen látkou PHMB (1415; 4.7) nebo ji obsahuje, na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

4

Látka PHMB (1415; 4.7) je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládána za látku, která se má nahradit.

Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

| 1) | Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie. |
| --- | --- |

1)

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

| 2) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:






  a) | profesionálním uživatelům; |
| --- | --- | --- |

2)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

a)

profesionálním uživatelům;

| b) | neprofesionálním uživatelům; |
| --- | --- |

b)

neprofesionálním uživatelům;

| c) | druhotné expozici široké veřejnosti; |
| --- | --- |

c)

druhotné expozici široké veřejnosti;

| d) | životnímu prostředí: povrchové vodě, sedimentu a půdě. |
| --- | --- |

d)

životnímu prostředí: povrchové vodě, sedimentu a půdě.

| 3) | U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, aby se zajistilo, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny. |
| --- | --- |

3)

U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, aby se zajistilo, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny.

| 4) | Přípravky se nezačlení do materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1935/2004, ledaže by Komise zavedla specifické limity pro migraci PHMB (1415; 4.7) do potravin nebo pokud bylo podle uvedeného nařízení stanoveno, že tyto limity nejsou nezbytné.
  Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:
  Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen látkou PHMB (1415; 4.7) nebo ji obsahuje, na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

4)

Přípravky se nezačlení do materiálů a předmětů určených pro styk s potravinami podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1935/2004, ledaže by Komise zavedla specifické limity pro migraci PHMB (1415; 4.7) do potravin nebo pokud bylo podle uvedeného nařízení stanoveno, že tyto limity nejsou nezbytné.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen látkou PHMB (1415; 4.7) nebo ji obsahuje, na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty hodnocené účinné látky. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/614

ze dne 20. dubna 2018,

kterým se schvaluje azoxystrobin jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 7, 9 a 10

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 13. dubna 2014 obdrželo Spojené království žádost o schválení účinné látky azoxystrobin pro použití v biocidních přípravcích typu 7 (konzervanty pro povlaky), typu 9 (konzervační přípravky pro vlákna, kůži, pryž a polymerní materiály) a typu 10 (konzervační přípravky pro stavební materiál), jak je popisuje příloha V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. dubna 2014 obdrželo Spojené království žádost o schválení účinné látky azoxystrobin pro použití v biocidních přípravcích typu 7 (konzervanty pro povlaky), typu 9 (konzervační přípravky pro vlákna, kůži, pryž a polymerní materiály) a typu 10 (konzervační přípravky pro stavební materiál), jak je popisuje příloha V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (2) | Spojené království předložilo dne 1. prosince 2016 hodnotící zprávy a doporučení v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Spojené království předložilo dne 1. prosince 2016 hodnotící zprávy a doporučení v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Stanoviska Evropské agentury pro chemické látky vypracoval dne 3. října 2017 Výbor pro biocidní přípravky a zohlednil v nich závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán. |
| --- | --- |

(3)

Stanoviska Evropské agentury pro chemické látky vypracoval dne 3. října 2017 Výbor pro biocidní přípravky a zohlednil v nich závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán.

| (4) | Podle těchto stanovisek lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 7, 9 a 10 obsahující azoxystrobin splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití. |
| --- | --- |

(4)

Podle těchto stanovisek lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 7, 9 a 10 obsahující azoxystrobin splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití.

| (5) | Je proto vhodné schválit azoxystrobin pro použití v biocidních přípravcích typu 7, 9 a 10 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek. |
| --- | --- |

(5)

Je proto vhodné schválit azoxystrobin pro použití v biocidních přípravcích typu 7, 9 a 10 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

| (6) | Z uvedených stanovisek vyplývá, že azoxystrobin splňuje kritéria, aby byl podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (2) identifikován jako vysoce perzistentní (vP) a toxická (T) látka. Azoxystrobin tedy splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 a měl by být pokládán za látku, která se má nahradit. |
| --- | --- |

(6)

Z uvedených stanovisek vyplývá, že azoxystrobin splňuje kritéria, aby byl podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (2) identifikován jako vysoce perzistentní (vP) a toxická (T) látka. Azoxystrobin tedy splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 a měl by být pokládán za látku, která se má nahradit.

| (7) | Podle čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 10 odst. 4 uvedeného nařízení by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let.

| (8) | Jelikož azoxystrobin splňuje kritéria, aby byl podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006 identifikován jako vysoce perzistentní látka, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny azoxystrobinem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny. |
| --- | --- |

(8)

Jelikož azoxystrobin splňuje kritéria, aby byl podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006 identifikován jako vysoce perzistentní látka, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny azoxystrobinem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny.

| (9) | Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření nutná ke splnění nových požadavků. |
| --- | --- |

(9)

Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření nutná ke splnění nových požadavků.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Azoxystrobin se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 7, 9 a 10 s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Obecný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální stupeň čistoty účinné látky (1) | Datum schválení | Datum skončení platnosti schválení | Typ přípravku | Zvláštní podmínky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Azoxystrobin | Název podle IUPAC:
  methyl-(E)-2-(2-{[6- (2-kyanfenoxy)pyrimidin-4-yl]oxy}fenyl)-3-methoxyakrylát
  č. ES: není k dispozici
  č. CAS: 131860-33-8 | 965 g/kg | 1. listopadu 2018 | 31. října 2025 | 7 | Azoxystrobin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.
  Povolení biocidních přípravků podléhají této podmínce:
  Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.
  Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:
  Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen azoxystrobinem nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. |
| 9 | Azoxystrobin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.
  Povolení biocidních přípravků podléhají této podmínce:
  Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.
  Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:
  Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen azoxystrobinem nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. |
| 10 | Azoxystrobin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.
  Povolení biocidních přípravků podléhají této podmínce:
  Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.
  Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:
  Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen azoxystrobinem nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012. |

Obecný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

Datum schválení

Datum skončení platnosti schválení

Typ přípravku

Zvláštní podmínky

Azoxystrobin

Název podle IUPAC:

methyl-(E)-2-(2-{[6- (2-kyanfenoxy)pyrimidin-4-yl]oxy}fenyl)-3-methoxyakrylát

č. ES: není k dispozici

č. CAS: 131860-33-8

965 g/kg

1. listopadu 2018

31. října 2025

7

Azoxystrobin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.

Povolení biocidních přípravků podléhají této podmínce:

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen azoxystrobinem nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

9

Azoxystrobin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.

Povolení biocidních přípravků podléhají této podmínce:

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen azoxystrobinem nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

10

Azoxystrobin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.

Povolení biocidních přípravků podléhají této podmínce:

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen azoxystrobinem nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty hodnocené účinné látky. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

---

ROZHODNUTÍ

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/9

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/615

ze dne 16. dubna 2018,

kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externí auditory Banque de France

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Protokol č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a zejména s ohledem na čl. 27 odst. 1 tohoto protokolu,

s ohledem na doporučení Evropské centrální banky ze dne 9. března 2018 Radě Evropské unie o externích auditorech Banque de France (ECB/2018/9) (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro, ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

| (2) | Podle článku L.142-2 měnového a finančního zákoníku má Generální rada Banque de France jmenovat dva statutární auditory k provádění auditu účetnictví Banque de France. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku L.142-2 měnového a finančního zákoníku má Generální rada Banque de France jmenovat dva statutární auditory k provádění auditu účetnictví Banque de France.

| (3) | Mandát externích auditorů Banque de France uplynul po provedení auditu za účetní rok 2017. Je proto nezbytné jmenovat externí auditory od účetního roku 2018. |
| --- | --- |

(3)

Mandát externích auditorů Banque de France uplynul po provedení auditu za účetní rok 2017. Je proto nezbytné jmenovat externí auditory od účetního roku 2018.

| (4) | Banque de France za své externí auditory pro účetní roky 2018 až 2023 vybrala společnosti Mazars a KPMG S.A. |
| --- | --- |

(4)

Banque de France za své externí auditory pro účetní roky 2018 až 2023 vybrala společnosti Mazars a KPMG S.A.

| (5) | Rada guvernérů ECB doporučila, aby společnosti Mazars a KMPG S.A. byly společně jmenovány externími auditory Banque de France pro účetní roky 2018 až 2023. |
| --- | --- |

(5)

Rada guvernérů ECB doporučila, aby společnosti Mazars a KMPG S.A. byly společně jmenovány externími auditory Banque de France pro účetní roky 2018 až 2023.

| (6) | Na základě doporučení Rady guvernérů ECB by mělo být rozhodnutí Rady 1999/70/ES (2) odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Na základě doporučení Rady guvernérů ECB by mělo být rozhodnutí Rady 1999/70/ES (2) odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Mazars a KPMG S.A. se schvalují jako externí auditoři Banque de France pro účetní roky 2018 až 2023.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno ECB.

V Lucemburku dne 16. dubna 2018.

Za Radu

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  
  Úř. věst. C 107, 22.3.2018, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 1999/70/ES ze dne 25. ledna 1999 o schválení externích auditorů národních centrálních bank (Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/11

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/616

ze dne 17. dubna 2018

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 91 a 172 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

| (2) | Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně přílohy XIII (Doprava) této dohody. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně přílohy XIII (Doprava) této dohody.

| (3) | Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 (3) by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 (3) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (4) | Příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(5)

Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 17. dubna 2018.

Za Radu

předsedkyně

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení rozhodnutí (ES) č. 62/2006 (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438).

3

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. .../2018

ze dne ...,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 62/2006 (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 62/2006 (1) by mělo být začleněno do Dohody o EHP.

| (2) | Nařízením (EU) č. 1305/2014 se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 62/2006 (2), které je začleněno do Dohody o EHP, a které by proto mělo být v Dohodě o EHP zrušeno. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (EU) č. 1305/2014 se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 62/2006 (2), které je začleněno do Dohody o EHP, a které by proto mělo být v Dohodě o EHP zrušeno.

| (3) | Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Znění bodu 37h (nařízení Komise (ES) č. 62/2006) v příloze XIII Dohody o EHP se nahrazuje tímto:

„
  32014 R 1305: nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému ‚Využití telematiky v nákladní dopravě‘ železničního systému Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 62/2006 (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438).

Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:

Za odstavec 3 oddílu 7.1.4. přílohy se doplňuje nový odstavec, který zní:

| 4. | Kontrolní úřad ESVO má v řídícím výboru status pozorovatele.“ |
| --- | --- |

4.

Kontrolní úřad ESVO má v řídícím výboru status pozorovatele.“

Článek 2

Znění nařízení (EU) č. 1305/2014 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem [...] za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (*1), nebo v den vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. xx/xxxx ze dne x.xx.xxxx (3) [, kterým se směrnice 2012/34/EU začleňuje do Dohody o EHP], podle toho, co nastane později.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne

Za Smíšený výbor EHP

předseda nebo předsedkyně

tajemníci Smíšeného výboru EHP

---

(1)  
  Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438.

1

(2)  
  Úř. věst. L 13, 18.1.2006, s. 1.

2

(*1)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

*1

(3)  Úř. věst. L ...

3

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/14

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/617

ze dne 19. dubna 2018,

kterým se Portugalsku uděluje povolení odchýlit se od bodu OPS 1.1100(1.1)(b) přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3922/91

(oznámeno pod číslem C(2018) 2183)

(Pouze portugalské znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dopisem ze dne 21. února 2017 oznámilo Portugalsko Komisi podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3922/91 svůj záměr udělit společnosti NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. (dále jen: „NETJETS“) povolení odchýlit se od bodu OPS 1.1100(1.1)(b) přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3922/91. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 21. února 2017 oznámilo Portugalsko Komisi podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3922/91 svůj záměr udělit společnosti NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. (dále jen: „NETJETS“) povolení odchýlit se od bodu OPS 1.1100(1.1)(b) přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3922/91.

| (2) | Portugalsko v oznámení vysvětlilo, že NETJETS nemůže vyhovět požadavkům bodu OPS 1.1100(1.1)(b), protože při provozování letecké taxislužby v případech, kdy má člen posádky NETJETS pracovat sedmý po sobě jdoucí den, je dosaženo kumulativní hranice 60 hodin stanovené v uvedeném ustanovení a je již překročena, zatímco se člen posádky přemísťuje nebo vykonává jinou službu. Zamýšlená odchylka by proto prodlužovala maximální celkovou dobu služby za sedm po sobě jdoucích dnů na 70 hodin. |
| --- | --- |

(2)

Portugalsko v oznámení vysvětlilo, že NETJETS nemůže vyhovět požadavkům bodu OPS 1.1100(1.1)(b), protože při provozování letecké taxislužby v případech, kdy má člen posádky NETJETS pracovat sedmý po sobě jdoucí den, je dosaženo kumulativní hranice 60 hodin stanovené v uvedeném ustanovení a je již překročena, zatímco se člen posádky přemísťuje nebo vykonává jinou službu. Zamýšlená odchylka by proto prodlužovala maximální celkovou dobu služby za sedm po sobě jdoucích dnů na 70 hodin.

| (3) | Portugalsko dále vysvětlilo, že po analýze posouzení bezpečnostního rizika předloženého NETJETS, jakož i navrhovaných opatření ke zmírnění dopadů, lze v tomto případě dosáhnout rovnocenné úrovně bezpečnosti jako při uplatnění bodu OPS 1.1100(1.1)(b) jinými prostředky. Rovněž bylo objasněno, že zamýšlené povolení k odchylce je podmíněno tím, že NETJETS přijme určitá opatření ke zmírnění dopadů, která již provedla v souladu s bodem ORO.FTL.120 přílohy III nařízení Komise (EU) č. 965/2012 (2). |
| --- | --- |

(3)

Portugalsko dále vysvětlilo, že po analýze posouzení bezpečnostního rizika předloženého NETJETS, jakož i navrhovaných opatření ke zmírnění dopadů, lze v tomto případě dosáhnout rovnocenné úrovně bezpečnosti jako při uplatnění bodu OPS 1.1100(1.1)(b) jinými prostředky. Rovněž bylo objasněno, že zamýšlené povolení k odchylce je podmíněno tím, že NETJETS přijme určitá opatření ke zmírnění dopadů, která již provedla v souladu s bodem ORO.FTL.120 přílohy III nařízení Komise (EU) č. 965/2012 (2).

| (4) | Komise s pomocí Evropské agentury pro bezpečnost letectví posoudila úroveň bezpečnosti vyplývající ze zamýšlené odchylky. Komise měla za to, že při splnění určitých podmínek by se opatřením dosáhlo rovnocenné úrovně bezpečnosti jako při uplatňování bodu OPS 1.1100(1.1)(b), a to z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(4)

Komise s pomocí Evropské agentury pro bezpečnost letectví posoudila úroveň bezpečnosti vyplývající ze zamýšlené odchylky. Komise měla za to, že při splnění určitých podmínek by se opatřením dosáhlo rovnocenné úrovně bezpečnosti jako při uplatňování bodu OPS 1.1100(1.1)(b), a to z níže uvedených důvodů.

| (5) | Společnost NETJETS je provozovatel letecké taxislužby. Způsob práce jejích pilotů se tedy liší od způsobu práce pilotů vykonávajících jiné druhy komerční letecké dopravy. V průměru mají piloti letecké taxislužby nižší pracovní zátěž z hlediska kumulativních letových hodin a po sobě jdoucích dnů služby. Naopak přemísťování pilotů letecké taxislužby před službou a po ní je mnohem běžnější než u jiných typů komerční letecké dopravy, přičemž je obvyklé, že je zapotřebí více času na pohotovost v hotelu mimo domovskou základnu a poměrně značný počet hodin na dojetí do zaměstnání a přemístění. Míra kumulované únavy je však vyšší po službě včetně letu než po dobu mezi lety. Zamýšlená odchylka by byla využita pouze při přemístění pilotů v případě začátku prodloužené doby odpočinku k zotavení, a nikoli při přemístění mezi dvěma dobami letové služby. |
| --- | --- |

(5)

Společnost NETJETS je provozovatel letecké taxislužby. Způsob práce jejích pilotů se tedy liší od způsobu práce pilotů vykonávajících jiné druhy komerční letecké dopravy. V průměru mají piloti letecké taxislužby nižší pracovní zátěž z hlediska kumulativních letových hodin a po sobě jdoucích dnů služby. Naopak přemísťování pilotů letecké taxislužby před službou a po ní je mnohem běžnější než u jiných typů komerční letecké dopravy, přičemž je obvyklé, že je zapotřebí více času na pohotovost v hotelu mimo domovskou základnu a poměrně značný počet hodin na dojetí do zaměstnání a přemístění. Míra kumulované únavy je však vyšší po službě včetně letu než po dobu mezi lety. Zamýšlená odchylka by byla využita pouze při přemístění pilotů v případě začátku prodloužené doby odpočinku k zotavení, a nikoli při přemístění mezi dvěma dobami letové služby.

| (6) | Pokud jde o provozovatele letecké taxislužby, mělo by být povoleno odchýlit se od požadavků bodu OPS 1.1100(1.1)(b) prodloužením celkové maximální doby služby po sedm po sobě jdoucích dnů. |
| --- | --- |

(6)

Pokud jde o provozovatele letecké taxislužby, mělo by být povoleno odchýlit se od požadavků bodu OPS 1.1100(1.1)(b) prodloužením celkové maximální doby služby po sedm po sobě jdoucích dnů.

| (7) | Aby však byla zajištěna rovnocenná úroveň bezpečnosti, měla by být takováto odchylka povolena pouze za určitých omezení a podmínek. Zejména celková maximální doba služby po sedm po sobě jdoucích dnů by měla zůstat omezena na 70 hodin, hodiny práce přesčas by měly být využity pouze pro přemístění příslušných pilotů v případě začátku prodloužené doby odpočinku k zotavení a daný provozovatel letecké taxislužby by přijal určitá opatření ke zmírnění dopadů, zejména s ohledem na prevenci, sledování a řešení rizik, která by mohla v souvislosti s uvedeným prodloužením vzniknout. |
| --- | --- |

(7)

Aby však byla zajištěna rovnocenná úroveň bezpečnosti, měla by být takováto odchylka povolena pouze za určitých omezení a podmínek. Zejména celková maximální doba služby po sedm po sobě jdoucích dnů by měla zůstat omezena na 70 hodin, hodiny práce přesčas by měly být využity pouze pro přemístění příslušných pilotů v případě začátku prodloužené doby odpočinku k zotavení a daný provozovatel letecké taxislužby by přijal určitá opatření ke zmírnění dopadů, zejména s ohledem na prevenci, sledování a řešení rizik, která by mohla v souvislosti s uvedeným prodloužením vzniknout.

| (8) | Posouzení navíc naznačilo, že zamýšlená odchylka by neměla mít za následek diskriminaci na základě státní příslušnosti žadatelů a že řádně zohledňuje nutnost nenarušovat hospodářskou soutěž, zejména s ohledem na to, že by tato odchylka byla udělena bez ohledu na místo usazení nebo hlavní místo obchodní činnosti příslušného provozovatele letecké taxislužby, že prodloužení je časově omezeno a že tatáž odchylka by mohla být udělena za stejných podmínek dalším provozovatelům letecké taxislužby registrovaným v Unii za účelem týchž činností. |
| --- | --- |

(8)

Posouzení navíc naznačilo, že zamýšlená odchylka by neměla mít za následek diskriminaci na základě státní příslušnosti žadatelů a že řádně zohledňuje nutnost nenarušovat hospodářskou soutěž, zejména s ohledem na to, že by tato odchylka byla udělena bez ohledu na místo usazení nebo hlavní místo obchodní činnosti příslušného provozovatele letecké taxislužby, že prodloužení je časově omezeno a že tatáž odchylka by mohla být udělena za stejných podmínek dalším provozovatelům letecké taxislužby registrovaným v Unii za účelem týchž činností.

| (9) | Portugalsko by proto mělo mít možnost udělit společnosti NETJETS povolení k zamýšlené odchylce oznámené Komisi, za předpokladu že NETJETS přijme nezbytná opatření ke zmírnění dopadů. |
| --- | --- |

(9)

Portugalsko by proto mělo mít možnost udělit společnosti NETJETS povolení k zamýšlené odchylce oznámené Komisi, za předpokladu že NETJETS přijme nezbytná opatření ke zmírnění dopadů.

| (10) | V souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3922/91 musí být rozhodnutí Komise o tom, že členský stát může udělit povolení k odchylce, oznámeno všem členským státům a všechny členské státy jsou poté oprávněny uplatnit dotyčné opatření. Proto by mělo být toto rozhodnutí určeno všem členským státům a popis odchylky a podmínky s ní spojené by měly být takové, aby rovněž ostatní členské státy mohly dané opatření uplatnit, budou-li ve stejné situaci, aniž by od Komise vyžadovaly další rozhodnutí. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s čl. 8 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3922/91 musí být rozhodnutí Komise o tom, že členský stát může udělit povolení k odchylce, oznámeno všem členským státům a všechny členské státy jsou poté oprávněny uplatnit dotyčné opatření. Proto by mělo být toto rozhodnutí určeno všem členským státům a popis odchylky a podmínky s ní spojené by měly být takové, aby rovněž ostatní členské státy mohly dané opatření uplatnit, budou-li ve stejné situaci, aniž by od Komise vyžadovaly další rozhodnutí.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro leteckou bezpečnost, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro leteckou bezpečnost,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Portugalsko může odchylně od bodu OPS 1.1100(1.1)(b) přílohy III nařízení (EHS) č. 3922/91 umožnit provozovateli letecké taxislužby NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. prodloužit celkovou maximální dobu služby po sedm po sobě jdoucích dnů na 70 hodin pro přemístění příslušných pilotů v případě začátku prodloužené doby odpočinku k zotavení, za předpokladu že přijme opatření uvedená v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 19. dubna 2018.

Za Komisi

Violeta BULC

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 4.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

Příslušný provozovatel přijme všechna níže uvedená opatření v souvislosti s činnostmi prováděnými na základě odchylky:

| 1. | Začlenění biologicko-matematického systému pro vyhodnocení únavy posádek letadel (SAFE) nebo rovnocenného modelu týkajícího se rizik spojených s únavou do svého plánování letů a omezení doby letové služby a služby pilotů s cílem předvídat vysokou míru únavy a předcházet jí. |
| --- | --- |

1.

Začlenění biologicko-matematického systému pro vyhodnocení únavy posádek letadel (SAFE) nebo rovnocenného modelu týkajícího se rizik spojených s únavou do svého plánování letů a omezení doby letové služby a služby pilotů s cílem předvídat vysokou míru únavy a předcházet jí.

| 2. | Stanovení vhodných ukazatelů a prahových hodnot za účelem analýzy rozpisu služeb letové posádky a předložení zmíněných ukazatelů a prahových hodnot příslušnému orgánu ke schválení. |
| --- | --- |

2.

Stanovení vhodných ukazatelů a prahových hodnot za účelem analýzy rozpisu služeb letové posádky a předložení zmíněných ukazatelů a prahových hodnot příslušnému orgánu ke schválení.

| 3. | Poskytnutí pilotům školení o zvládání únavy, jak je uvedeno v bodě ORO.FTL.250 nařízení Komise (EU) č. 83/2014 (1). |
| --- | --- |

3.

Poskytnutí pilotům školení o zvládání únavy, jak je uvedeno v bodě ORO.FTL.250 nařízení Komise (EU) č. 83/2014 (1).

| 4. | Prodloužení týdenní doby odpočinku k zotavení na 72 hodin, včetně dvou nocí na místě. |
| --- | --- |

4.

Prodloužení týdenní doby odpočinku k zotavení na 72 hodin, včetně dvou nocí na místě.

| 5. | Průběžné sledování nárůstu celkové doby služby pilotů v rámci svého systému řízení. |
| --- | --- |

5.

Průběžné sledování nárůstu celkové doby služby pilotů v rámci svého systému řízení.

| 6. | Průběžné sledování času pro dojíždění do práce, přemístění a cestování pilotů před blokem sedmi po sobě jdoucích dnů služby a během něj, jenž představuje potenciální zdroj kumulované únavy. |
| --- | --- |

6.

Průběžné sledování času pro dojíždění do práce, přemístění a cestování pilotů před blokem sedmi po sobě jdoucích dnů služby a během něj, jenž představuje potenciální zdroj kumulované únavy.

| 7. | Průběžné sledování a kontrola ubytování pilotů mimo základnu, zejména pravděpodobnosti, že se jim během bloku sedmi po sobě jdoucích dnů služby dostane dostatku spánku v dostatečné kvalitě, a to shromažďováním potřebných údajů od pilotů v podobě denních záznamů o spánku a subjektivních průzkumů bdělosti. |
| --- | --- |

7.

Průběžné sledování a kontrola ubytování pilotů mimo základnu, zejména pravděpodobnosti, že se jim během bloku sedmi po sobě jdoucích dnů služby dostane dostatku spánku v dostatečné kvalitě, a to shromažďováním potřebných údajů od pilotů v podobě denních záznamů o spánku a subjektivních průzkumů bdělosti.

| 8. | Průběžné analyzování shromážděných údajů pocházejících z nástrojů pro sběr údajů, jako je sledování letových údajů (FDM), srovnáním podílu událostí s požadavky na sledování výkonnosti a interoperabilitu související s únavou (SPI). |
| --- | --- |

8.

Průběžné analyzování shromážděných údajů pocházejících z nástrojů pro sběr údajů, jako je sledování letových údajů (FDM), srovnáním podílu událostí s požadavky na sledování výkonnosti a interoperabilitu související s únavou (SPI).

| 9. | Průběžné analyzování rozpisu služeb pilotů v porovnání s harmonogramem ukazatelů a prahových hodnot schváleným příslušným orgánem v souladu s bodem 2 při použití systému hodnocení únavy posádek letadel (SAFE) nebo rovnocenného modelu rizik způsobených únavou. |
| --- | --- |

9.

Průběžné analyzování rozpisu služeb pilotů v porovnání s harmonogramem ukazatelů a prahových hodnot schváleným příslušným orgánem v souladu s bodem 2 při použití systému hodnocení únavy posádek letadel (SAFE) nebo rovnocenného modelu rizik způsobených únavou.

| 10. | Průběžné sledování všech ostatních aspektů činností prostřednictvím posouzení rizik s cílem určit jakákoli bezpečnostní rizika, jež mohou vyplývat z uplatňování odchylky. Takové posouzení rizika musí být přijatelné pro příslušný orgán. |
| --- | --- |

10.

Průběžné sledování všech ostatních aspektů činností prostřednictvím posouzení rizik s cílem určit jakákoli bezpečnostní rizika, jež mohou vyplývat z uplatňování odchylky. Takové posouzení rizika musí být přijatelné pro příslušný orgán.

| 11. | Přijetí veškerých nezbytných opatření ke zmírnění bezpečnostních rizik zjištěných prostřednictvím opatření uvedených v bodech 5 až 10, včetně začlenění uvedených nezbytných opatření do plánování a omezení doby letové služby pilotů. |
| --- | --- |

11.

Přijetí veškerých nezbytných opatření ke zmírnění bezpečnostních rizik zjištěných prostřednictvím opatření uvedených v bodech 5 až 10, včetně začlenění uvedených nezbytných opatření do plánování a omezení doby letové služby pilotů.

| 12. | Pravidelné předkládání výsledků opatření uvedených v bodech 5 až 10 příslušnému orgánu a neprodlené informování uvedeného orgánu o veškerých nezbytných opatření přijatých v souladu s bodem 11. |
| --- | --- |

12.

Pravidelné předkládání výsledků opatření uvedených v bodech 5 až 10 příslušnému orgánu a neprodlené informování uvedeného orgánu o veškerých nezbytných opatření přijatých v souladu s bodem 11.

---

(1)  Nařízení Komise (EU) č. 83/2014 ze dne 29. ledna 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 965/2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 28, 31.1.2014, s. 17).

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/17

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/618

ze dne 19. dubna 2018,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie

(oznámeno pod číslem C(2018) 2227)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 3 čtvrtou větu uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Množství náchylných rostlin postižených rozsáhlými požáry v nárazníkové zóně v kontinentálním Portugalsku v roce 2017 je mimořádně vysoké. V důsledku toho se počet odumírajících stromů, které je třeba pokácet, odstranit a zlikvidovat, náhle a neočekávaně prudce zvýšil na přibližně 1,5 milionu. Přestože portugalské orgány postupně zvyšovaly svou kapacitu naložit takto až s 300 000 stromy ročně a přestože lze očekávat, že své kapacity budou nadále v souladu s rostoucími potřebami nadále zvyšovat, bylo by pro ně nemožné pokácet, odstranit a zlikvidovat všechny tyto nově odumřelé stromy v zákonných lhůtách, jak stanoví prováděcí rozhodnutí Komise 2012/535/EU (2). |
| --- | --- |

(1)

Množství náchylných rostlin postižených rozsáhlými požáry v nárazníkové zóně v kontinentálním Portugalsku v roce 2017 je mimořádně vysoké. V důsledku toho se počet odumírajících stromů, které je třeba pokácet, odstranit a zlikvidovat, náhle a neočekávaně prudce zvýšil na přibližně 1,5 milionu. Přestože portugalské orgány postupně zvyšovaly svou kapacitu naložit takto až s 300 000 stromy ročně a přestože lze očekávat, že své kapacity budou nadále v souladu s rostoucími potřebami nadále zvyšovat, bylo by pro ně nemožné pokácet, odstranit a zlikvidovat všechny tyto nově odumřelé stromy v zákonných lhůtách, jak stanoví prováděcí rozhodnutí Komise 2012/535/EU (2).

| (2) | Z tohoto důvodu a na základě žádosti Portugalska by měla být zavedena dočasná odchylka od právních ustanovení v bodě 3 písm. b) přílohy II uvedeného rozhodnutí s cílem poskytnout Portugalsku možnost dokončit kácení v dotyčné nárazníkové zóně během delšího období, nejpozději však do 31. března 2020. Tím by byla portugalským orgánům poskytnuta přiměřená dodatečná lhůta k dalšímu nutnému kácení, jehož objem se vzhledem k rozsahu požárů značně zvýšil. |
| --- | --- |

(2)

Z tohoto důvodu a na základě žádosti Portugalska by měla být zavedena dočasná odchylka od právních ustanovení v bodě 3 písm. b) přílohy II uvedeného rozhodnutí s cílem poskytnout Portugalsku možnost dokončit kácení v dotyčné nárazníkové zóně během delšího období, nejpozději však do 31. března 2020. Tím by byla portugalským orgánům poskytnuta přiměřená dodatečná lhůta k dalšímu nutnému kácení, jehož objem se vzhledem k rozsahu požárů značně zvýšil.

| (3) | Uvedená odchylka by měla být podmíněna předložením ročního akčního plánu Portugalska, aby byla zajištěna dobře připravená a koordinovaná činnost. Akční plán by měl podrobně popisovat náchylné rostliny, u nichž existuje vyšší riziko napadení háďátkem borovicovým (dále jen „háďátko“) a které vyžadují rychlejší opatření, nezbytné zdroje, jež mají být přiděleny, a další příslušné údaje, například opatření, jež mají být provedena s cílem zmírnit riziko napadení háďátkem v období, kdy se čeká na kácení, odstranění a likvidaci těchto rostlin, včetně intenzivních průzkumů náchylných rostlin a přenašečů pro včasné zjištění výskytu háďátka, a lhůty pro jejich provedení. Úroveň rizika, které tyto rostliny představují, by se měla každoročně posuzovat a akční plán by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován, aby se zabýval přednostně rostlinami, které představují nejvyšší riziko šíření háďátka. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená odchylka by měla být podmíněna předložením ročního akčního plánu Portugalska, aby byla zajištěna dobře připravená a koordinovaná činnost. Akční plán by měl podrobně popisovat náchylné rostliny, u nichž existuje vyšší riziko napadení háďátkem borovicovým (dále jen „háďátko“) a které vyžadují rychlejší opatření, nezbytné zdroje, jež mají být přiděleny, a další příslušné údaje, například opatření, jež mají být provedena s cílem zmírnit riziko napadení háďátkem v období, kdy se čeká na kácení, odstranění a likvidaci těchto rostlin, včetně intenzivních průzkumů náchylných rostlin a přenašečů pro včasné zjištění výskytu háďátka, a lhůty pro jejich provedení. Úroveň rizika, které tyto rostliny představují, by se měla každoročně posuzovat a akční plán by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován, aby se zabýval přednostně rostlinami, které představují nejvyšší riziko šíření háďátka.

| (4) | Prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha II rozhodnutí 2012/535/EU se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 19. dubna 2018.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/535/EU ze dne 26. září 2012 o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie (Úř. věst. L 266, 2.10.2012, s. 42).

2

Bursaphelenchus xylophilus

---

PŘÍLOHA

Bod 3 písm. b) přílohy II prováděcího rozhodnutí Komise 2012/535/EU se nahrazuje tímto:

| „b) | Členské státy na celém území dotčených nárazníkových zón identifikují a pokácí všechny náchylné rostliny, které jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí. Odstraní a zlikvidují pokácené rostliny a těžební zbytky, přičemž učiní všechna nezbytná preventivní opatření, aby nedošlo k rozšíření háďátka a jeho přenašeče v době před kácením, během kácení a až do likvidace pokácených rostlin, a to za těchto podmínek:






  (i) | Náchylné rostliny identifikované mimo letové období přenašeče se pokácí před příštím letovým obdobím a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). |
| --- | --- | --- |

„b)

(i)

Náchylné rostliny identifikované mimo letové období přenašeče se pokácí před příštím letovým obdobím a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b).

| (ii) | Náchylné rostliny identifikované během letového období přenašeče se okamžitě pokácí a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b).
  Pokud členský stát dospěje k závěru, že kácení, odstraňování a likvidace náchylných rostlin identifikovaných během letového období přenašeče a postižených požárem nebo vichřicí nepředstavují vhodná opatření, může se dotčený členský stát rozhodnout, že provede kácení, odstraňování a likvidaci uvedených rostlin před začátkem příštího letového období přenašeče. Během tohoto kácení a odstraňování se dotčené náchylné rostliny buď okamžitě zničí na místě, nebo se přemístí a jejich dřevo a kůra se ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). Pokud se použije tato odchylka a aniž je dotčeno písmeno a), provede dotčený členský stát během letového období přenašeče intenzivní průzkumy v oblasti postižené požárem nebo vichřicí pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka a, pokud je jeho přítomnost potvrzena, provede intenzivní průzkumy náchylných rostlin nacházejících se v okolní oblasti prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin, které vykazují známky nebo příznaky výskytu háďátka. |
| --- | --- |

(ii)

Náchylné rostliny identifikované během letového období přenašeče se okamžitě pokácí a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b).

Pokud členský stát dospěje k závěru, že kácení, odstraňování a likvidace náchylných rostlin identifikovaných během letového období přenašeče a postižených požárem nebo vichřicí nepředstavují vhodná opatření, může se dotčený členský stát rozhodnout, že provede kácení, odstraňování a likvidaci uvedených rostlin před začátkem příštího letového období přenašeče. Během tohoto kácení a odstraňování se dotčené náchylné rostliny buď okamžitě zničí na místě, nebo se přemístí a jejich dřevo a kůra se ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). Pokud se použije tato odchylka a aniž je dotčeno písmeno a), provede dotčený členský stát během letového období přenašeče intenzivní průzkumy v oblasti postižené požárem nebo vichřicí pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka a, pokud je jeho přítomnost potvrzena, provede intenzivní průzkumy náchylných rostlin nacházejících se v okolní oblasti prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin, které vykazují známky nebo příznaky výskytu háďátka.

Odchylně od bodů i) a ii) se Portugalsko může rozhodnout, že provede kácení, odstraňování a likvidaci náchylných rostlin, které jsou příslušným úředním subjektem oficiálně označeny jako postižené požárem v roce 2017, během delšího období, a to nejpozději do 31. března 2020. Pro účely tohoto kácení, odstraňování a likvidace by se v tomto období měly upřednostňovat náchylné rostliny nacházející se v těchto oblastech:

| — | oblasti, které se nacházejí v blízkosti zamořené zóny, |
| --- | --- |

—

oblasti, které se nacházejí v blízkosti zamořené zóny,

| — | oblasti, v nichž existují známky aktivity hmyzích přenašečů, |
| --- | --- |

—

oblasti, v nichž existují známky aktivity hmyzích přenašečů,

| — | oblasti se zvýšenou mírou odumírajících stromů vykazujících možnou přítomnost háďátka, |
| --- | --- |

—

oblasti se zvýšenou mírou odumírajících stromů vykazujících možnou přítomnost háďátka,

| — | veškeré další oblasti, které představují nejvyšší riziko napadení háďátkem. |
| --- | --- |

—

veškeré další oblasti, které představují nejvyšší riziko napadení háďátkem.

Tyto náchylné rostliny se pokácí a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V tomto případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). Náchylné rostliny, které nemůže hmyzí přenašeč využít pro dokončení svého životního cyklu, lze ponechat na místě, aniž by byly zničeny.

Portugalsko do 31. května 2018 předloží Komisi a členským státům roční akční plán, který bude obsahovat mapy znázorňující umístění požárem postižených rostlin v nárazníkové zóně, umístění oblastí uvedených v druhém pododstavci a odůvodnění tohoto výběru, opatření, jež mají být provedena s cílem zmírnit riziko napadení háďátkem v období, kdy se čeká na kácení, odstraňování a likvidaci těchto rostlin, včetně intenzivních průzkumů náchylných rostlin a přenašečů pro včasné zjištění výskytu háďátka, nezbytné zdroje a příslušné lhůty pro provedení těchto opatření. Portugalsko předloží do 31. května 2019 další roční akční plán se stejným obsahem.

Úroveň rizika, které tyto rostliny představují, by se měla každoročně posuzovat a akční plán by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován. Činnosti plánované v rámci tohoto akčního plánu budou zohledněny při přípravě všeobecného akčního plánu uvedeného v článku 9.

Portugalsko předloží Komisi a členským státům zprávu o výsledcích za daný rok, včetně výsledků intenzivních průzkumů přenašečů a veškeré aktualizace tohoto akčního plánu do 30. dubna roku následujícího po roce, na který se akční plán vztahuje.

U pokácených náchylných rostlin, kromě rostlin zcela zničených lesními požáry, se odeberou vzorky a otestují se na přítomnost háďátka podle schématu vzorkování umožňujícího s 99 % spolehlivostí potvrdit, že míra výskytu háďátka v uvedených náchylných rostlinách je menší než 0,02 %.“

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/21

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/619

ze dne 20. dubna 2018

o neschválení PHMB (1415; 4.7) jako stávající účinné látky pro použití v biocidních přípravcích typu 1, 5 a 6

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje PHMB (1415; 4.7) (č. ES: není k dispozici, č. CAS: 32289-58-0 a 1802181-67-4). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje PHMB (1415; 4.7) (č. ES: není k dispozici, č. CAS: 32289-58-0 a 1802181-67-4).

| (2) | PHMB (1415; 4.7) byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 1 (osobní hygiena), typu 5 (pitná voda) a typu 6 (konzervanty pro produkty v průběhu skladování), jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

PHMB (1415; 4.7) byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 1 (osobní hygiena), typu 5 (pitná voda) a typu 6 (konzervanty pro produkty v průběhu skladování), jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Francie, která byla jmenována hodnotícím příslušným orgánem, předložila dne 13. prosince 2016 hodnotící zprávy a doporučení. |
| --- | --- |

(3)

Francie, která byla jmenována hodnotícím příslušným orgánem, předložila dne 13. prosince 2016 hodnotící zprávy a doporučení.

| (4) | Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 4. října 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanoviska Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v nich závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán. |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 4. října 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanoviska Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v nich závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán.

| (5) | Podle těchto stanovisek nelze očekávat, že biocidní přípravky typu 1, 5 a 6 obsahující PHMB (1415; 4.7) splní požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012. Pro uvedené typy přípravků byla v rámci scénářů hodnocených při posuzování dopadů na lidské zdraví a na životní prostředí zjištěna nepřijatelná rizika. |
| --- | --- |

(5)

Podle těchto stanovisek nelze očekávat, že biocidní přípravky typu 1, 5 a 6 obsahující PHMB (1415; 4.7) splní požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012. Pro uvedené typy přípravků byla v rámci scénářů hodnocených při posuzování dopadů na lidské zdraví a na životní prostředí zjištěna nepřijatelná rizika.

| (6) | Není proto vhodné schválit PHMB (1415; 4.7) pro použití v biocidních přípravcích typu 1, 5 a 6. |
| --- | --- |

(6)

Není proto vhodné schválit PHMB (1415; 4.7) pro použití v biocidních přípravcích typu 1, 5 a 6.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

PHMB (1415; 4.7) (č. ES: není k dispozici, č. CAS: 32289-58-0 a 1802181-67-4) se neschvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 1, 5 a 6.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/23

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/620

ze dne 20. dubna 2018

o technických specifikacích pro složku služeb programu Copernicus podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (1), a zejména na čl. 9 odst. 8 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Program Copernicus, který byl zřízen nařízením (EU) č. 377/2014, je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a jeho zastřešujícím provozním cílem je poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti přizpůsobených potřebám uživatelů a podporujících i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc. |
| --- | --- |

(1)

Program Copernicus, který byl zřízen nařízením (EU) č. 377/2014, je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a jeho zastřešujícím provozním cílem je poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti přizpůsobených potřebám uživatelů a podporujících i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.

| (2) | Podle nařízení (EU) č. 377/2014 program Copernicus zahrnuje tři složky, včetně složky služeb, jejímž účelem je zajistit dodávání informací v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost. Komise má celkovou odpovědnost za program Copernicus a koordinuje jeho jednotlivé složky. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (EU) č. 377/2014 program Copernicus zahrnuje tři složky, včetně složky služeb, jejímž účelem je zajistit dodávání informací v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost. Komise má celkovou odpovědnost za program Copernicus a koordinuje jeho jednotlivé složky.

| (3) | Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus jsou nezbytné ke stanovení základu pro provádění složky služeb v rámci správy programu Copernicus. |
| --- | --- |

(3)

Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus jsou nezbytné ke stanovení základu pro provádění složky služeb v rámci správy programu Copernicus.

| (4) | Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus by měly upravovat aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, monitorování a hodnocení, potřeby týkající služeb spojených s daty z vesmíru a daty in situ, vývoj, archivace a šíření dat a jsou potřebné, aby bylo zaručeno správné fungování složky služeb programu Copernicus. |
| --- | --- |

(4)

Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus by měly upravovat aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, monitorování a hodnocení, potřeby týkající služeb spojených s daty z vesmíru a daty in situ, vývoj, archivace a šíření dat a jsou potřebné, aby bylo zaručeno správné fungování složky služeb programu Copernicus.

| (5) | Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus by měly zahrnovat celou složku služeb, a to se zvláštním důrazem na činnosti financované podle nařízení (EU) č. 377/2014. |
| --- | --- |

(5)

Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus by měly zahrnovat celou složku služeb, a to se zvláštním důrazem na činnosti financované podle nařízení (EU) č. 377/2014.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program Copernicus, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program Copernicus,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus

Přijímají se tyto technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 377/2014, pokud jde o provádění této složky:

| 1) | obecné vlastnosti složky služeb programu Copernicus, jak jsou stanoveny v příloze I tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

1)

obecné vlastnosti složky služeb programu Copernicus, jak jsou stanoveny v příloze I tohoto rozhodnutí;

| 2) | technické specifikace pro službu monitorování atmosféry programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze II tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

2)

technické specifikace pro službu monitorování atmosféry programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze II tohoto rozhodnutí;

| 3) | technické specifikace pro službu monitorování mořského prostředí programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze III tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

3)

technické specifikace pro službu monitorování mořského prostředí programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze III tohoto rozhodnutí;

| 4) | technické specifikace pro službu monitorování území programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze IV tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

4)

technické specifikace pro službu monitorování území programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze IV tohoto rozhodnutí;

| 5) | technické specifikace pro službu v oblasti změny klimatu programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze V tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

5)

technické specifikace pro službu v oblasti změny klimatu programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze V tohoto rozhodnutí;

| 6) | technické specifikace pro službu pro podporu krizového řízení programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze VI tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

6)

technické specifikace pro službu pro podporu krizového řízení programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze VI tohoto rozhodnutí;

| 7) | technické specifikace pro bezpečnostní službu programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze VII tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

7)

technické specifikace pro bezpečnostní službu programu Copernicus uvedenou v čl. 5 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) č. 377/2014, jak jsou stanoveny v příloze VII tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44.

1

---

PŘÍLOHA I

OBECNÉ CHARAKTERISTIKY SLOŽKY SLUŽEB PROGRAMU COPERNICUS

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Přesnou oblast působnosti a cíle každé konkrétní služby programu Copernicus uvádí tematické přílohy II až VII níže.

2.   OBECNÁ SPECIFIKACE SLUŽBY

2.1.   Architektura

Pověřené subjekty vyvinou architekturu různých služeb přizpůsobenou jejich specifickým charakteristikám. Na všechny služby se vztahují tyto obecné funkce:

| a) | integrované činnosti s cílem poskytovat včasné a spolehlivé produkty služeb a informace; |
| --- | --- |

a)

integrované činnosti s cílem poskytovat včasné a spolehlivé produkty služeb a informace;

| b) | řízení kvality produktů a služeb s cílem poskytovat ověřené a nejnovějšímu stavu techniky odpovídající informace; |
| --- | --- |

b)

řízení kvality produktů a služeb s cílem poskytovat ověřené a nejnovějšímu stavu techniky odpovídající informace;

| c) | trvalé zlepšování a rozvoj služeb, aby reagovaly na požadavky uživatelů; |
| --- | --- |

c)

trvalé zlepšování a rozvoj služeb, aby reagovaly na požadavky uživatelů;

| d) | rozšiřování uživatelské základny a komunikace s cílem maximalizovat povědomí o službách a jejich využívání; |
| --- | --- |

d)

rozšiřování uživatelské základny a komunikace s cílem maximalizovat povědomí o službách a jejich využívání;

| e) | šíření a archivace produktů s cílem uchovat záznam poskytovaných informací a udržovat starší a historické soubory dat dostupné uživatelům. |
| --- | --- |

e)

šíření a archivace produktů s cílem uchovat záznam poskytovaných informací a udržovat starší a historické soubory dat dostupné uživatelům.

Pro účely této přílohy se „pověřenými subjekty“ rozumí subjekty pověřené Komisí prováděním úkolů spojených se složkou služeb, a to včetně těchto subjektů:

| a) | Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) pro složku in situ v rámci programu Copernicus a pro celoevropské a místní složky služby monitorování území; |
| --- | --- |

a)

Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) pro složku in situ v rámci programu Copernicus a pro celoevropské a místní složky služby monitorování území;

| b) | Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF) pro službu monitorování atmosféry a službu v oblasti změny klimatu; |
| --- | --- |

b)

Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF) pro službu monitorování atmosféry a službu v oblasti změny klimatu;

| c) | středisko Mercator Océan pro službu monitorování mořského prostředí; |
| --- | --- |

c)

středisko Mercator Océan pro službu monitorování mořského prostředí;

| d) | Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) pro ostrahu hranic v rámci bezpečnostní služby programu Copernicus; |
| --- | --- |

d)

Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) pro ostrahu hranic v rámci bezpečnostní služby programu Copernicus;

| e) | Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) pro námořní dohled v rámci bezpečnostní služby programu Copernicus; |
| --- | --- |

e)

Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) pro námořní dohled v rámci bezpečnostní služby programu Copernicus;

| f) | Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) pro podporu vnější činnosti Unie v rámci bezpečnostní služby programu Copernicus. |
| --- | --- |

f)

Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) pro podporu vnější činnosti Unie v rámci bezpečnostní služby programu Copernicus.

2.2.   Integrované činnosti

Služby musí být navrženy tak, aby fungovaly spolehlivým, efektivním a udržitelným způsobem. Služby poskytnou své produkty s technickými vlastnostmi a včasností, které jsou stanoveny pro každý z produktů v portfoliu programu Copernicus.

Při návrhu služeb a jejich provádění se učiní vhodná předběžná opatření, aby se minimalizovalo riziko nedostupnosti služby a jejích produktů a pozdního dodání s ohledem na včasnost stanovenou v portfoliu. Co nejdříve se zavedou vhodné (automatické) technické procesy monitorování pro detekci anomálií.

Služby zajistí funkci uživatelské podpory, jež poskytne přinejmenším kompletní technické informace o produktech služeb a zpracování, které odkážou na metadata, jež jsou s každým produktem služeb spojena a spolu s ním poskytována. Uživatelům bude k dispozici asistenční služba podle harmonogramu, jenž je v souladu s včasností samotných produktů služeb.

Pověřené subjekty podpoří koordinaci svých činností s Komisí, jakož i vzájemně mezi sebou.

2.3.   Řízení kvality produktů a služeb

Pověřené subjekty zavedou vhodné vnitřní postupy pro zajištění vysoké úrovně kvality služeb. Těmito postupy má být zajištěno přinejmenším ověřování technických vlastností produktů služeb (všech nebo vybrané podmnožiny), včetně případného kvantitativního posouzení, jakož i získávání zpětné vazby ohledně spokojenosti uživatelů s produkty služeb.

Nad rámec vnitřního postupu poskytnou služby soubor ukazatelů úrovně výkonnosti na podporu monitorování na úrovni programu [v souladu s oddílem 4].

2.4.   Trvalé zlepšování služeb

Na základě zjištění týkajících se funkce zajištění kvality a zpětné vazby od uživatelů služby vyvíjejí, ověřují a periodicky provádějí zlepšení procesu s cílem zvýšit kvalitu svých produktů a/nebo spokojenost svých hlavních uživatelů. Změny produkce služeb provozních produktů oznámí pověřené subjekty Komisi s předstihem před zavedením těchto změn.

O změnách, které překračují rámec rutinního procesu údržby produktu a vývoje, jenž byl již stanoven v příslušných pověřovacích dohodách mezi Komisí a pověřenými subjekty, se provozovatel služby a Komise musí předem dohodnout. Do tohoto postupu se zapojí členské státy.

2.5.   Rozšiřování uživatelské základny a komunikace

Služby vykonávají činnosti s cílem rozvíjet a rozšiřovat skupiny uživatelů svých služeb. Tyto činnosti mohou zahrnovat oblasti jako organizování tematických seminářů, činnosti odborné přípravy, příspěvky pro tištěná a elektronická média, příspěvky ke specifickým konferencím a akcím uživatelské domény.

V omezeném počtu odůvodněných případů mohou být podporovány pilotní činnosti a/nebo zvláštní případy využití s cílem stimulovat a posílit určité oblasti využití a prokázat potenciální užitečnost těchto navazujících činností.

Činnosti na úrovni služby jsou koordinovány s činnostmi Komise a s plánováním na úrovni programu.

2.6.   Šíření a archivace produktů

Strategie šíření produktů služeb je založena na jednotném kontaktním místě pro každou službu s cílem umožnit uživateli přístup k produktům a informacím. Kontaktním místem pro každou službu je webový portál, který poskytuje harmonizované rozhraní pro každou složku služeb nezávisle na fyzickém umístění datových zdrojů.

Důležité požadavky zahrnují nerestriktivní registraci uživatele, účinné vyhledávání a rychlé zobrazení produktů, snadný přístup k metadatům včetně popisů produktů, schopnost vizualizovat soubory dat, vytváření regionálních podmnožin a stahování dat v různých formátech.

Přístup uživatelů k datům a informacím z programu Copernicus se zabezpečí prostřednictvím několika různých rozhraní zřízených různými pověřenými subjekty.

Pro data a informace z programu Copernicus se vytvoří efektivní portál s cílem učinit různé stávající platformy šíření programu Copernicus interoperabilními a posílit celkový systém šíření programu Copernicus. Uvedený cíl bude splněn tím, že Komise zřídí službu přístupu k datům a informacím (Data and Information Access Service, DIAS), která uživatelům zpřístupní data a informace z programu Copernicus prostřednictvím cloudové počítačové architektury.

Všechny produkty se archivují a musí být zaručen rychlý přístup k nejnovějším produktům.

Strategie archivace se řídí potřebami a požadavky uživatelů. Všechny datové produkty generované službami musí být k dispozici trvale, aby umožňovaly sledovatelnost a opakovatelnost výsledků a zjištění. Zejména soubory dat vycházející z pozorování, jakož i reanalýzy, se archivují trvale. Provádí se vhodná opatření pro snížení rizika ztráty nebo zničení dat.

Dotazy, stížnosti a návrhy uživatelů se zpracovávají pomocí systému, který umožňuje sledovatelnost. Funkce uživatelské podpory řeší dotazy uživatelů interaktivně. Tato funkce se vykonává prostřednictvím asistenčních služeb v prostorách pověřených subjektů pro dané služby doplněných uživatelskou podporou poskytovatele dat.

Pověřené subjekty zajistí v koordinaci s Komisí interoperabilitu portálů služeb se stránkami „copernicus.eu“ a celkovou harmonizaci šíření služeb.

3.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

3.1.   Obecné normy pro produkty služeb – soulad s Infrastrukturou pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE)

Produkty a informace prostorových dat generované v rámci činností složky služeb programu Copernicus musí být slučitelné a interoperabilní s daty a prostorovými informačními systémy poskytovanými členskými státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (1) a s nařízeními Komise (ES) č. 1205/2008 (2), (EU) č. 1089/2010 (3), a (ES) č. 976/2009 (4).

4.   MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ SLUŽEB

K monitorování kvality a pokroku služeb programu Copernicus se použijí klíčové ukazatele výkonnosti (Key Performance Indicators, KPI).

Tyto klíčové ukazatele výkonnosti významně přispějí k prokázání, že program je na dobré cestě a dosahuje plánovaného pokroku.

Služby poskytující běžné produkty (monitorování území, změny klimatu, mořského prostředí, atmosféry)

| Č. | KPI | Navrhovaná metoda hodnocení |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kvalita a úplnost produktů | Kvalita a úplnost produktů |
| 2 | Včasnost produktů
  (v příslušných případech) | Procento produktů včas dostupných na portálu pro šíření služeb programu Copernicus v souladu s předem stanovenými referenčními hodnotami pro každý produkt |
| 3 | Dostupnost služby | Procento času, kdy je portál pro šíření služeb programu Copernicus dostupný uživatelům (za měsíc) |
| 4 | Spokojenost uživatelů
  (s podporou a službami) | Odpověď na otázky „Jak jste celkově spokojeni se službou X programu Copernicus? (1 = nespokojeni, 4 = velmi spokojeni)“ se zahrne do ročního průzkumu spokojenosti uživatelů každé služby programu Copernicus. |
| 5 | Rozšiřování uživatelské základny | A/počet registrovaných uživatelů |
| B/počet aktivních uživatelů (stahujících nebo využívajících produkty během posledních 3 měsíců) |

Č.

KPI

Navrhovaná metoda hodnocení

1

Kvalita a úplnost produktů

Kvalita a úplnost produktů

2

Včasnost produktů

(v příslušných případech)

Procento produktů včas dostupných na portálu pro šíření služeb programu Copernicus v souladu s předem stanovenými referenčními hodnotami pro každý produkt

3

Dostupnost služby

Procento času, kdy je portál pro šíření služeb programu Copernicus dostupný uživatelům (za měsíc)

4

Spokojenost uživatelů

(s podporou a službami)

Odpověď na otázky „Jak jste celkově spokojeni se službou X programu Copernicus? (1 = nespokojeni, 4 = velmi spokojeni)“ se zahrne do ročního průzkumu spokojenosti uživatelů každé služby programu Copernicus.

5

Rozšiřování uživatelské základny

A/počet registrovaných uživatelů

B/počet aktivních uživatelů (stahujících nebo využívajících produkty během posledních 3 měsíců)

Služby poskytující produkty na vyžádání (např. bezpečnostní či krizové)

| Č. | KPI | Navrhovaná metoda hodnocení |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kvalita a úplnost produktů | Kvalita a úplnost produktů |
| 2 | Včasnost produktů
  (v příslušných případech) | Procento produktů včas dostupných na portálu pro šíření služeb programu Copernicus v souladu s předem stanovenými referenčními hodnotami pro každý produkt |
| 3 | Dostupnost služby | Procento času, kdy je portál pro šíření služeb programu Copernicus dostupný uživatelům (za měsíc) |
| 4 | Spokojenost uživatelů
  (s podporou a službami) | Odpověď na otázky „Jak jste celkově spokojeni se službou X programu Copernicus? (1 = nespokojeni, 4 = velmi spokojeni)“; dotaz se položí po každé aktivaci nebo se zahrne do ročního průzkumu spokojenosti uživatelů |
| 5 | Rozšiřování uživatelské základny | Počet aktivací |

Č.

KPI

Navrhovaná metoda hodnocení

1

Kvalita a úplnost produktů

Kvalita a úplnost produktů

2

Včasnost produktů

(v příslušných případech)

Procento produktů včas dostupných na portálu pro šíření služeb programu Copernicus v souladu s předem stanovenými referenčními hodnotami pro každý produkt

3

Dostupnost služby

Procento času, kdy je portál pro šíření služeb programu Copernicus dostupný uživatelům (za měsíc)

4

Spokojenost uživatelů

(s podporou a službami)

Odpověď na otázky „Jak jste celkově spokojeni se službou X programu Copernicus? (1 = nespokojeni, 4 = velmi spokojeni)“; dotaz se položí po každé aktivaci nebo se zahrne do ročního průzkumu spokojenosti uživatelů

5

Rozšiřování uživatelské základny

Počet aktivací

Výsledky měření klíčových ukazatelů výkonnosti se oznamují Komisi. Pověřené subjekty mohou používat jakékoli jiné příslušné klíčové ukazatele výkonnosti podle jejich konkrétní situace.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE PRO PROGRAM COPERNICUS

Požadavky uživatelů a specifikace služeb slouží jako základ pro průběžnou úpravu potřebných údajů pro program Copernicus. Vstupní data pro služby programu Copernicus spadají do dvou širokých kategorií:

| a) | pozorování pomocí družic; |
| --- | --- |

a)

pozorování pomocí družic;

| b) | data in situ. |
| --- | --- |

b)

data in situ.

5.1.   Pozorování pomocí družic

Poskytování údajů získaných z vesmíru pro služby programu Copernicus řídí:

| a) | Komise prostřednictvím specifikací přístupu k datům programu Copernicus týkajících se potřeb pozorování Země z vesmíru na období 2014–2020; |
| --- | --- |

a)

Komise prostřednictvím specifikací přístupu k datům programu Copernicus týkajících se potřeb pozorování Země z vesmíru na období 2014–2020;

| b) | Evropská kosmická agentura (ESA) za účelem technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí programu Copernicus; |
| --- | --- |

b)

Evropská kosmická agentura (ESA) za účelem technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí programu Copernicus;

| c) | organizace EUMETSAT za účelem provozování zvláštních misí programu Copernicus. |
| --- | --- |

c)

organizace EUMETSAT za účelem provozování zvláštních misí programu Copernicus.

Specifikace přístupu k datům programu Copernicus pro potřeby pozorování Země z vesmíru na období 2014–2020 bude dosaženo prostřednictvím mechanismu datového skladu zřízeného na základě pověřovací dohody mezi programem Copernicus a ESA.

5.2.   Pozorování in situ

Přístup k datům in situ licencovaným či poskytnutým pro použití v rámci programu Copernicus se koordinuje především pro potřeby služeb programu Copernicus.

Poskytování dat in situ čerpá z různých datových zdrojů včetně datových zdrojů členských států. Složka in situ v rámci programu Copernicus spoléhá především na stávající datové zdroje a kapacity. Zahrnuje různé kategorie údajů (pravidelná a častá měření in situ a data získaná pozorováním, periodicky sestavovaná data nebo jednorázová data). Složka in situ v rámci programu Copernicus začlení stávající data in situ a referenční data na evropské úrovni. V některých případech mohou mít služby kromě toho svou vlastní specifickou dohodu s poskytovateli dat in situ ve své konkrétní tematické doméně.

6.   VÝVOJ SLOŽKY SLUŽEB PROGRAMU COPERNICUS DO ROKU 2020

Provozní služby programu Copernicus naplánované v kontextu stávajícího víceletého finančního rámce se budou vyvíjet v souladu s uznanými a nově vznikajícími požadavky uživatelů a metodikami odpovídajícími nejnovějšímu stavu techniky.

Pověřené subjekty musí nepřetržitě rozvíjet své portfolio na základě zpětné vazby od uživatelů, pokroku, pokud jde o aktuální stav techniky, jakož i na základě výsledků postupů ověřování s cílem udržovat relevanci jednotlivých produktů. Bezprostřední údržba a zlepšování služeb v reakci na pracovní program programu Copernicus jsou součástí provozních úkolů. V rámci dlouhodobého vývoje se ve vhodných případech zohlední zkušenosti vyplývající z činností prováděných v rámci programu Horizont 2020 a jiných výzkumných programů.

V tomto víceletém finančním rámci lze předpokládat tři hlavní možnosti vývoje situace:

| a) | rozvoj stávajících produktů je zaměřen na zlepšení produktu; |
| --- | --- |

a)

rozvoj stávajících produktů je zaměřen na zlepšení produktu;

| b) | v průběhu období, v němž program probíhá, mohou být zavedeny nové produkty a skupiny služeb; |
| --- | --- |

b)

v průběhu období, v němž program probíhá, mohou být zavedeny nové produkty a skupiny služeb;

| c) | nově vznikající potřeby vyplývající z provádění politiky mohou vést k možnému doplnění nových skupin produktů, jež nejsou v současnosti v těchto technických specifikacích služeb předpokládány. |
| --- | --- |

c)

nově vznikající potřeby vyplývající z provádění politiky mohou vést k možnému doplnění nových skupin produktů, jež nejsou v současnosti v těchto technických specifikacích služeb předpokládány.

V případech uvedených v bodě c) musí pověřený subjekt analyzovat očekávané přínosy, náklady a dopad na činnosti. Na tomto základě proběhne diskuse na fóru uživatelů programu Copernicus a ve výboru pro program Copernicus s cílem rozhodnout o provádění takové nové skupiny produktů.

V situacích uvedených v písmenech a), b) a c) výše se zohlední následující:

| a) | vývoj politiky Unie; |
| --- | --- |

a)

vývoj politiky Unie;

| b) | vyvíjející se požadavky uživatelů; |
| --- | --- |

b)

vyvíjející se požadavky uživatelů;

| c) | zpětná vazba uživatelů na stávající službu; |
| --- | --- |

c)

zpětná vazba uživatelů na stávající službu;

| d) | dostupnost nových dat získaných pozorováním; |
| --- | --- |

d)

dostupnost nových dat získaných pozorováním;

| e) | doporučení odborníků; |
| --- | --- |

e)

doporučení odborníků;

| f) | nové metody vycházející z výzkumných projektů jako Horizont 2020. |
| --- | --- |

f)

nové metody vycházející z výzkumných projektů jako Horizont 2020.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 ze dne 3. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES týkající se metadat (Úř. věst. L 326, 4.12.2008, s. 12).

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 ze dne 23. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat (Úř. věst. L 323, 8.12.2010, s. 11).

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 ze dne 19. října 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o síťové služby (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 9).

---

PŘÍLOHA II

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PRO SLUŽBU MONITOROVÁNÍ ATMOSFÉRY PROGRAMU COPERNICUS

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Služba monitorování atmosféry programu Copernicus (dále jen „služba CAMS“) poskytuje informace na základě družicových dat pro usnadnění monitorování složení zemské atmosféry. Kromě toho vyvine svou vlastní kapacitu pro nepřetržité monitorování chemického složení zemské atmosféry v celosvětovém a regionálním měřítku pomocí družicí posílených prostředků. Tato kapacita zahrnuje popis současné situace atmosféry (analýzu), prognózu situace na několik následujících dní (předpověď) a poskytování ucelených záznamů retrospektivních dat za poslední roky (reanalýzu). Služba generuje geofyzikální produkty, jež mohou být vstupem pro další technické zpracování, jakož i informace na vysoké úrovni v různých formách pro další odborné posouzení na podporu osob s rozhodovací pravomocí. Produkty se podrobí přísné kontrole kvality s cílem zajistit nejvyšší úroveň kvality.

Služba CAMS podporuje mnoho aplikací vyvinutých zúčastněnými stranami v různých oblastech včetně zdraví, monitorování životního prostředí, obnovitelných zdrojů energie, meteorologie a klimatologie. Denně poskytuje informace o celosvětovém složení atmosféry na základě zpracovaných družicových dat a pomocí monitorování a předpovědí týkajících se výskytu složek jako skleníkové plyny (oxid uhličitý a metan), reaktivní plyny a aerosoly včetně pylů v evropském ovzduší.

Služba CAMS se rozvíjí tak, aby vyhověla potřebám dat a zpracovaných informací souvisejících s environmentálními otázkami. Poskytuje emisní inventury a odhady čistých toků CO2, CH4 a N2O u zemského povrchu. Jejím cílem je podpora účasti v komunitě FAIRMODE za účelem přispět k harmonizaci regionálních modelů.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Služba CAMS poskytuje služby rozdělené do pěti níže uvedených tematických oblastí, které seskupují datové a/nebo informační produkty podle jejich hlavní oblasti využití:

| a) | kvalita ovzduší a složení atmosféry: tyto produkty charakterizují chemické složení atmosféry a poskytují informace o skleníkových plynech, reaktivních plynech a aerosolech; produkty se poskytují v celosvětovém měřítku pro celou atmosféru a s přesnějším horizontálním rozlišením pro regionální oblast, která pokrývá Unii a sousední oblasti včetně členských států Evropského hospodářského prostoru (EHP); produkty zahrnují zejména látky, jež mají význam z hlediska právních předpisů Unie i vnitrostátních právních předpisů, jakož i mezinárodních smluv; |
| --- | --- |

a)

kvalita ovzduší a složení atmosféry: tyto produkty charakterizují chemické složení atmosféry a poskytují informace o skleníkových plynech, reaktivních plynech a aerosolech; produkty se poskytují v celosvětovém měřítku pro celou atmosféru a s přesnějším horizontálním rozlišením pro regionální oblast, která pokrývá Unii a sousední oblasti včetně členských států Evropského hospodářského prostoru (EHP); produkty zahrnují zejména látky, jež mají význam z hlediska právních předpisů Unie i vnitrostátních právních předpisů, jakož i mezinárodních smluv;

| b) | ovlivnění klimatu: poskytují se specializované produkty pro kvantifikaci ovlivnění zemského systému v důsledku změn složení atmosféry vyvolaných lidskou činností; |
| --- | --- |

b)

ovlivnění klimatu: poskytují se specializované produkty pro kvantifikaci ovlivnění zemského systému v důsledku změn složení atmosféry vyvolaných lidskou činností;

| c) | ozonová vrstva a ultrafialové záření: poskytují se informace o složkách zvláště významných pro stratosférickou ozonovou vrstvu, jakož i o ultrafialovém záření; |
| --- | --- |

c)

ozonová vrstva a ultrafialové záření: poskytují se informace o složkách zvláště významných pro stratosférickou ozonovou vrstvu, jakož i o ultrafialovém záření;

| d) | sluneční záření: oblast zahrnuje produkty zaměřené na záření významné v souvislosti se solární energií; |
| --- | --- |

d)

sluneční záření: oblast zahrnuje produkty zaměřené na záření významné v souvislosti se solární energií;

| e) | emise a povrchové toky: služba CAMS poskytuje rovněž informace o povrchových zdrojích a propadech hlavních skleníkových plynů. |
| --- | --- |

e)

emise a povrchové toky: služba CAMS poskytuje rovněž informace o povrchových zdrojích a propadech hlavních skleníkových plynů.

Jednotlivé oblasti se vzájemně nevylučují a některé produkty se mohou objevit v několika různých oblastech.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽEB

Návrh architektury služeb zajistí soulad s celkovou vizí a strategií vývoje programu Copernicus.

Existují čtyři hlavní prvky služeb:

| a) | získávání a předběžné zpracování vstupních údajů, především pozorování (pomocí družicových i in situ přístrojů) a pomocných dat potřebných pro odhad emisí znečišťujících látek a posouzení koncentrací znečišťujících látek v ovzduší; |
| --- | --- |

a)

získávání a předběžné zpracování vstupních údajů, především pozorování (pomocí družicových i in situ přístrojů) a pomocných dat potřebných pro odhad emisí znečišťujících látek a posouzení koncentrací znečišťujících látek v ovzduší;

| b) | celkové zpracování: provádí se trojím způsobem, aby byly k dispozici produkty, které uživatelé požadují:






  1) | denní produkce pro analýzy a předpověď v téměř reálném čase; |
| --- | --- | --- |

b)

celkové zpracování: provádí se trojím způsobem, aby byly k dispozici produkty, které uživatelé požadují:

1)

denní produkce pro analýzy a předpověď v téměř reálném čase;

| 2) | denní produkce pro analýzy a předpověď ve zpožděném režimu; |
| --- | --- |

2)

denní produkce pro analýzy a předpověď ve zpožděném režimu;

| 3) | reanalýzy obsahující jednotně vypracovávané víceleté soubory dat, které jsou vytvářeny pomocí modelového/asimilačního systému s neměnnou konfigurací; |
| --- | --- |

3)

reanalýzy obsahující jednotně vypracovávané víceleté soubory dat, které jsou vytvářeny pomocí modelového/asimilačního systému s neměnnou konfigurací;

| c) | regionální zpracování: je pokryto s vyšším prostorovým rozlišením a podporuje zejména další činnosti navazujícího modelování pro subregiony v ještě přesnějším měřítku, jakož i vnitrostátní činnosti monitorování a předpovědi kvality ovzduší a pylové situace; |
| --- | --- |

c)

regionální zpracování: je pokryto s vyšším prostorovým rozlišením a podporuje zejména další činnosti navazujícího modelování pro subregiony v ještě přesnějším měřítku, jakož i vnitrostátní činnosti monitorování a předpovědi kvality ovzduší a pylové situace;

| d) | doplňkové služby: souvisejí s aplikacemi pro zpracování, službami a produkty, jež jsou doplňkem hlavních celosvětových a unijních regionálních výstupů zpracování nebo jsou do těchto výstupů zaintegrovány. |
| --- | --- |

d)

doplňkové služby: souvisejí s aplikacemi pro zpracování, službami a produkty, jež jsou doplňkem hlavních celosvětových a unijních regionálních výstupů zpracování nebo jsou do těchto výstupů zaintegrovány.

Čtyři průřezové funkce pokrývají následující oblasti:

| a) | zabezpečení a řízení kvality; |
| --- | --- |

a)

zabezpečení a řízení kvality;

| b) | archivaci; |
| --- | --- |

b)

archivaci;

| c) | šíření produktů; |
| --- | --- |

c)

šíření produktů;

| d) | interakci uživatelů, odborné vzdělávání a informační činnosti. |
| --- | --- |

d)

interakci uživatelů, odborné vzdělávání a informační činnosti.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

Produkty služby CAMS se registrovaným uživatelům poskytují bezplatně prostřednictvím interaktivního katalogu dostupného na webovém portálu této služby.

Portfolio produktů služby CAMS je organizováno ve čtyřech hlavních kategoriích a třinácti druzích produktů.

1)   Regionální produkty

Regionální produkty se poskytují ve formě souboru modelů kvality ovzduší (až 10 součástí) pro evropskou oblast a pro několik látek, jako např.: epizody vysokých koncentrací a pozaďové koncentrace O3, NO2, NO, CO, SO2, NH3, PAN, VOC, PM2,5, PM10, pylů (hlavní alergeny).

Služby se skládají z:

| a) | denních analýz a předpovědí v téměř reálném čase; |
| --- | --- |

a)

denních analýz a předpovědí v téměř reálném čase;

| b) | denních předběžných reanalýz ve zpožděném režimu na základě pozorování in situ v prozatímní fázi ověřování; |
| --- | --- |

b)

denních předběžných reanalýz ve zpožděném režimu na základě pozorování in situ v prozatímní fázi ověřování;

| c) | ročních reanalýz na základě plně validovaných pozorování in situ. |
| --- | --- |

c)

ročních reanalýz na základě plně validovaných pozorování in situ.

2)   Celosvětové produkty

Celosvětové produkty se poskytují prostřednictvím Integrovaného systému pro předpovědi (Integrated Forecasting System, IFS) Evropského střediska pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), který středisko používá také pro činnosti numerické předpovědi počasí. Služby se skládají z denních analýz a předpovědí v téměř reálném čase a ve zpožděném režimu, jakož i z reanalýz za období od roku 2003. Látky zahrnují aerosol, reaktivní plyny (pouze podmnožina je přímo omezena pozorováními), CO2 a CH4. Celosvětové produkty se vztahují na troposféru i stratosféru.

3)   Doplňkové produkty

Doplňkové produkty se vytvářejí jako doplněk k celosvětovým a regionálním produktům nebo se do těchto produktů integrují.

Produkty na podporu politiky se skládají ze zpráv o hodnocení, které komentují data regionálních reanalýz pro technické odborníky poskytující rady tvůrcům politik, z denních prognóz scénáře znečištění pro posouzení účinnosti strategií snižování krátkodobých emisí a z výpočtů založených na modelu zdroj–receptor, které poskytují informace o původu jednotlivých případů znečištění ovzduší:

| a) | předběžné zprávy o hodnocení na základě předběžných evropských reanalýz; |
| --- | --- |

a)

předběžné zprávy o hodnocení na základě předběžných evropských reanalýz;

| b) | zprávy o hodnocení na základě evropských reanalýz provedených s použitím ověřených údajů; |
| --- | --- |

b)

zprávy o hodnocení na základě evropských reanalýz provedených s použitím ověřených údajů;

| c) | denní prognózy „zelených scénářů“ se sníženou úrovní antropogenních emisí; |
| --- | --- |

c)

denní prognózy „zelených scénářů“ se sníženou úrovní antropogenních emisí;

| d) | výpočty založené na modelu zdroj–receptor týkající se daného státu na vyžádání; |
| --- | --- |

d)

výpočty založené na modelu zdroj–receptor týkající se daného státu na vyžádání;

| e) | denní regionální výpočty založené na modelu zdroj–receptor (rozdělení na místní znečištění a přenesené znečištění pro velký počet evropských aglomerací). |
| --- | --- |

e)

denní regionální výpočty založené na modelu zdroj–receptor (rozdělení na místní znečištění a přenesené znečištění pro velký počet evropských aglomerací).

Produkty zaměřené na sluneční záření zahrnují vytváření celosvětových prognóz UV záření, jež podporují zdravotnictví, jakož i databáze obsahující údaje o svítivosti slunce při jasné obloze a pro celou oblohu podporující solární energie a jiná odvětví:

| a) | celosvětová prognóza solárního UV indexu; |
| --- | --- |

a)

celosvětová prognóza solárního UV indexu;

| b) | globální povrchová svítivost slunce při jasné obloze; |
| --- | --- |

b)

globální povrchová svítivost slunce při jasné obloze;

| c) | povrchová svítivost slunce pro celou oblohu (nad oblastmi pokrytými geostacionárními družicemi). |
| --- | --- |

c)

povrchová svítivost slunce pro celou oblohu (nad oblastmi pokrytými geostacionárními družicemi).

Součástí produktů zaměřených na inverzi toku skleníkových plynů jsou odhady povrchových toků některých významných skleníkových plynů získaných pomocí inverzního modelování:

| a) | měsíční toky celosvětového methanu (roky 2000 až 2015); |
| --- | --- |

a)

měsíční toky celosvětového methanu (roky 2000 až 2015);

| b) | měsíční toky celosvětového oxidu dusného (roky 1996 až 2015); |
| --- | --- |

b)

měsíční toky celosvětového oxidu dusného (roky 1996 až 2015);

| c) | měsíční toky celosvětového oxidu uhličitého (roky 1979 až 2015). |
| --- | --- |

c)

měsíční toky celosvětového oxidu uhličitého (roky 1979 až 2015).

Prvek služeb zaměřený na ovlivnění klimatu poskytuje odhady ovlivnění klimatu aerosolem na základě nejnovější celosvětové reanalýzy:

| a) | ovlivnění v důsledku interakce aerosolu se zářením; |
| --- | --- |

a)

ovlivnění v důsledku interakce aerosolu se zářením;

| b) | ovlivnění v důsledku interakce aerosolu s mraky; |
| --- | --- |

b)

ovlivnění v důsledku interakce aerosolu s mraky;

| c) | ovlivnění v důsledku CO2; |
| --- | --- |

c)

ovlivnění v důsledku CO2;

| d) | ovlivnění v důsledku CH4; |
| --- | --- |

d)

ovlivnění v důsledku CH4;

| e) | ovlivnění v důsledku stratosférického ozonu; |
| --- | --- |

e)

ovlivnění v důsledku stratosférického ozonu;

| f) | ovlivnění v důsledku troposférického ozonu. |
| --- | --- |

f)

ovlivnění v důsledku troposférického ozonu.

4)   Produkty v oblasti emisí

Produkty služby CAMS v oblasti emisí slouží jako vstupní data pro celosvětové a regionální systémy posuzování. Současně se poskytují jako konečné produkty pro uživatele. V oblasti emisí jsou dostupné tyto produkty:

| a) | antropogenní emise;






  1) | evropské antropogenní emise; |
| --- | --- | --- |

a)

antropogenní emise;

1)

evropské antropogenní emise;

| 2) | celosvětové antropogenní a přirozené emise; |
| --- | --- |

2)

celosvětové antropogenní a přirozené emise;

| b) | emise vzniklé hořením – emise ze spalování biomasy na základě družicových pozorování radiačního výkonu ohně. |
| --- | --- |

b)

emise vzniklé hořením – emise ze spalování biomasy na základě družicových pozorování radiačního výkonu ohně.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

Na základě získávání a předběžného zpracování údajů se vytváří přímé rozhraní umožňující přístup ke složkám in situ a vesmírných pozorování.

Služba CAMS má dva soubory požadavků na včasnost dodávání údajů z pozorování:

| a) | složky služby CAMS, které fungují v rutinním denním rytmu, potřebují, aby údaje byly dostupné v téměř reálném čase, tj. do několika hodin po pozorování, takže odpovídající požadavky na kontrolu kvality dat musí být v souladu s téměř reálným časem a automatickým zpracováním; |
| --- | --- |

a)

složky služby CAMS, které fungují v rutinním denním rytmu, potřebují, aby údaje byly dostupné v téměř reálném čase, tj. do několika hodin po pozorování, takže odpovídající požadavky na kontrolu kvality dat musí být v souladu s téměř reálným časem a automatickým zpracováním;

| b) | složky služby CAMS, které fungují ve zpožděném režimu (dostupnost do několika týdnů nebo měsíců). |
| --- | --- |

b)

složky služby CAMS, které fungují ve zpožděném režimu (dostupnost do několika týdnů nebo měsíců).

5.1.   Pozorování pomocí družic

Jádro produkce služby CAMS tvoří systémy asimilace dat a systémy prognózy. Systém asimilace dat služby CAMS využívá družicová pozorování k úpravě prognostického modelu, aby se co nejvíce blížil skutečným atmosférickým podmínkám. Modely se inicializují každý den. Předpovědi z předchozího dne se za tím účelem sloučí s pozorováními, aby poskytovaly nejlepší odhad atmosférických podmínek při zahájení nové předpovědi.

Služby celosvětových předpovědí služby CAMS fungují v reálném čase, ve zpožděném režimu a v konfiguracích reanalýz a využívají údaje družicových pozorování jak pro meteorologická pozorování, tak pro složení atmosféry.

Rozlišují se tyto kategorie pozorování:

| a) | provozní pozorování jsou pozorování, jež se v současnosti používají v systému asimilace dat a systému prognóz v rámci služby CAMS; |
| --- | --- |

a)

provozní pozorování jsou pozorování, jež se v současnosti používají v systému asimilace dat a systému prognóz v rámci služby CAMS;

| b) | předprovozní pozorování jsou pozorování, jež se v současnosti posuzují za účelem prokázání připravenosti pro provozní využití; |
| --- | --- |

b)

předprovozní pozorování jsou pozorování, jež se v současnosti posuzují za účelem prokázání připravenosti pro provozní využití;

| c) | plánovaná pozorování jsou pozorování, jejichž provádění v systémech služby CAMS je zvažováno. |
| --- | --- |

c)

plánovaná pozorování jsou pozorování, jejichž provádění v systémech služby CAMS je zvažováno.

Služba CAMS podporuje „ad hoc“ zpracování v téměř reálném čase pro některá pozorování, která nejsou běžně zpracovávána kosmickou infrastrukturou programu Copernicus nebo obecněji mezinárodními kosmickými agenturami zabývajícími se družicovými daty. Data pocházející z misí Sentinel 5p, 4 a 5 zaměřených na monitorování atmosféry se zohlední při vývoji služby CAMS.

5.2.   Pozorování in situ

Služba CAMS neprovozuje systémy pozorování in situ, ale shromažďuje pozorování od široké škály poskytovatelů dat pro účely asimilace a ověřování dat. Využívá stávající evropské a mezinárodní výzkumné infrastruktury. Služba CAMS nepodporuje finančně samotné získávání dat, pouze financuje specializované činnosti, jejichž smyslem je zlepšení zpracování dat v provozních podmínkách. Za tímto účelem se uzavřou konkrétní smlouvy s evropskými a mezinárodní institucemi a organizacemi.

---

PŘÍLOHA III

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PRO SLUŽBU MONITOROVÁNÍ MOŘSKÉHO PROSTŘEDÍ PROGRAMU COPERNICUS

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Služba monitorování mořského prostředí programu Copernicus (dále jen „služba CMEMS“) poskytuje pravidelné a systematické referenční informace o fyzikálních a biogeochemických vlastnostech, proměnlivosti a dynamice ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních moří. Služba CMEMS poskytuje produkty, které lze použít v různých oblastech využití a zahrnuje popis současné situace oceánů (analýzu), prognózu situace na několik následujících dní (předpověď) a poskytování ucelených záznamů retrospektivních dat za poslední roky (opakované zpracování pozorování a reanalýzu modelu). Služba generuje produkty, jež mohou být vstupem pro další technické zpracování, jakož i informace na vysoké úrovni v různých formách pro další odborné posouzení na podporu osob s rozhodovací pravomocí.

Služba monitorování mořského prostředí poskytuje udržitelné řešení odpovídající potřebám evropských uživatelů, zejména v oblastech využití, jako jsou námořní bezpečnost, mořské zdroje, mořské a pobřežní prostředí a počasí, klima a sezónní předpovědi. Poskytuje obecné a spolehlivé informace o fyzikálním stavu a mořských biogeochemických vlastnostech světového oceánu i evropských regionálních moří odvozené z vesmírných pozorování, pozorování in situ a z modelů – včetně předpovědí, analýz a reanalýz.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Služba CMEMS poskytuje služby rozdělené do čtyř tematických oblastí uvedených níže:

1)   Námořní bezpečnost

Produkty poskytují informace na podporu bezpečných činností na moři, jako jsou námořní práce, námořní předpovědi počasí, předpovědi mořské ledové pokrývky, zásahy proti únikům ropy, směrování lodí, pátrací a záchranné operace, pobřežní větrné plošiny a všechny činnosti, které vyžadují bezpečný provoz na moři.

2)   Mořské zdroje

Produkty se zaměří na udržitelné hospodaření s živými mořskými zdroji prostřednictvím rybolovu a mořské akvakultury a rovněž na podporu chráněných mořských oblastí. Hlavním cílem řízení rybolovu jsou udržitelné ekosystémové služby rybolovu zajišťující maximální udržitelný výnos a zároveň obnovu nadměrně využívaných populací. Řídící orgány mořské akvakultury poskytují poradenství pro posuzování multitrofické produktivity a ohledně vlivu akvakultury na životní prostředí.

3)   Mořské a pobřežní prostředí

Tato služba řeší potřeby uživatelů v různých oblastech: udržitelný cestovní ruch a mořská akvakultura, ochrana pobřeží proti erozi a pozemním zdrojům znečištění, lidské zdraví a zdraví ekosystémů. Vyžaduje se, aby produkty a informace podporovaly vývoj účinných koncepcí integrovaného řízení pobřežních zón a systémů podpory rozhodování.

4)   Počasí, klima a sezónní předpovědi

Tato služba zaručí v denních nebo šestihodinových intervalech důsledné a spolehlivé poskytování informací s ověřenou kvalitou o stavu moří a oceánů. To zahrnuje povrchové zóny jako mezní podmínky, jakož i pozorování hladiny oceánů a modelované informace o hlubinách oceánů.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Služba CMEMS se skládá ze tří hlavních prvků služeb:

1)   Zpracování

Střediska zpracování údajů zpracují z různých souborů vstupních údajů hlavní produkty popisující stav oceánů v téměř reálném čase i ve zpožděném režimu. Zpracování zajišťují tematická sběrná střediska a střediska pro monitorování a předpovědi.

| a) | Tematická sběrná střediska se zaměří především na přímé zpracování dat in situ, např. o teplotě, salinitě a biogeochemických proměnných a dat z družice L2 o několika proměnných týkajících se oceánů, jako jsou např. teplota povrchu moře, barva oceánů, parametry mořské ledové pokrývky a mořské hladiny, rozpuštěný kyslík, optické vlastnosti nebo jiné biogeochemické složky. Výstupy tohoto tematického zpracování jsou produkty, které slouží jako přímý vstup k dalšímu zpracování ve střediscích pro monitorování a předpovědi, jakož i produkty pro externí použití. |
| --- | --- |

a)

Tematická sběrná střediska se zaměří především na přímé zpracování dat in situ, např. o teplotě, salinitě a biogeochemických proměnných a dat z družice L2 o několika proměnných týkajících se oceánů, jako jsou např. teplota povrchu moře, barva oceánů, parametry mořské ledové pokrývky a mořské hladiny, rozpuštěný kyslík, optické vlastnosti nebo jiné biogeochemické složky. Výstupy tohoto tematického zpracování jsou produkty, které slouží jako přímý vstup k dalšímu zpracování ve střediscích pro monitorování a předpovědi, jakož i produkty pro externí použití.

| b) | Střediska pro monitorování a předpovědi poskytují trojrozměrný popis stavu oceánů: analýzy a předpovědi parametrů moří (teploty, salinity, proudů, mořské ledové pokrývky, mořské hladiny, vln a biogeochemických vlastností). Světový oceán a evropská regionální moře pokrývá sedm středisek pro monitorování a předpovědi: celosvětové, arktické a baltské středisko, středisko pro severozápadní šelf, ibersko-biskajsko-irskou oblast, Středozemní moře, Černé moře. |
| --- | --- |

b)

Střediska pro monitorování a předpovědi poskytují trojrozměrný popis stavu oceánů: analýzy a předpovědi parametrů moří (teploty, salinity, proudů, mořské ledové pokrývky, mořské hladiny, vln a biogeochemických vlastností). Světový oceán a evropská regionální moře pokrývá sedm středisek pro monitorování a předpovědi: celosvětové, arktické a baltské středisko, středisko pro severozápadní šelf, ibersko-biskajsko-irskou oblast, Středozemní moře, Černé moře.

2)   Řízení produktů

Řízení produktů spravuje všechny údaje o mořích a mořské produkty v reálném čase nebo ve zpožděném režimu, spravuje jejich archivy a poskytuje kapacity nutné pro spolehlivou vyhledatelnost těchto dat a informací, jejich zobrazení, přístup k nim a jejich stahování provozovateli služeb a externími uživateli; je založeno na pokračování a aktualizaci současných kategorií údajů a proměnných v katalogu, jakož i na informacích ve skupinách služeb.

3)   Informační činnosti a vzdělávací akce

Díky informačním činnostem a vzdělávacím akcím získají uživatelé snadný a efektivní přístup k těmto údajům a produktům a také příležitost obeznámit se se službou (buď on-line, nebo prostřednictvím specializovaných seminářů a akcí), zlepšit své dovednosti ve využívání služby, vyjádřit své požadavky a poskytnout zpětnou vazbu. Informační činnosti jsou integrovanou součástí služby s cílem přímo odkázat na technické a vědecké odborné znalosti spjaté se službou. Přitom mohou hrát roli dva aspekty: interakce s uživateli a komunikace.

Pověřený subjekt má dvojí odpovědnost za provádění těchto primárních funkcí a za celkové horizontální funkce potřebné pro zajištění efektivní a spolehlivé služby monitorování mořského prostředí.

Pro horizontální funkce platí tři hlavní požadavky:

| a) | integrované provozní činnosti, aby bylo zajištěno včasné a spolehlivé poskytování služeb; |
| --- | --- |

a)

integrované provozní činnosti, aby bylo zajištěno včasné a spolehlivé poskytování služeb;

| b) | řízení kvality produktů a služeb, aby bylo zajištěno poskytování vědecky ověřených a nejnovějšímu stavu techniky odpovídajících informací a vysoká úroveň kvality a kontinuity služby; |
| --- | --- |

b)

řízení kvality produktů a služeb, aby bylo zajištěno poskytování vědecky ověřených a nejnovějšímu stavu techniky odpovídajících informací a vysoká úroveň kvality a kontinuity služby;

| c) | trvalé zlepšování služby, aby vycházela vstříc požadavkům uživatelů. |
| --- | --- |

c)

trvalé zlepšování služby, aby vycházela vstříc požadavkům uživatelů.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

Produkty služby CMEMS se registrovaným uživatelům poskytují bezplatně prostřednictvím interaktivního katalogu dostupného na webovém portálu této služby. Služba CMEMS pravidelně a systematicky poskytuje zásadní referenční informace o fyzikálních a biogeochemických vlastnostech oceánů a regionálních moří. Pozorování a předpovědi zajišťované službou podporují všechny námořní aplikace. U služby CMEMS hraje důležitou roli kvalita a jednoduchost: kvalita informací o oceánech poskytovaných uživatelům a jednoduchost přístupu k informacím.

Interaktivní katalog umožní uživatelům vybírat produkty podle těchto kritérií:

| a) | zeměpisné oblasti: světový oceán nebo regionální oblasti: Severní ledový oceán, Baltské moře, Atlantský oceán – evropský severozápadní šelf, Atlantský oceán – evropský jihozápadní šelf, Středozemní moře, Černé moře; |
| --- | --- |

a)

zeměpisné oblasti: světový oceán nebo regionální oblasti: Severní ledový oceán, Baltské moře, Atlantský oceán – evropský severozápadní šelf, Atlantský oceán – evropský jihozápadní šelf, Středozemní moře, Černé moře;

| b) | parametry: teplota, salinita, proudy, parametry mořské ledové pokrývky (koncentrace, okraj, posun, tloušťka, druh), mořská hladina (SSH, SLA gH, SLA šum), eufotická zóna, hloubka smíšené vrstvy, vítr, vlny, optické vlastnosti vody, chemické složení oceánu (N, P, Fe, O2, Si, NH4, radiační tok, PCO2, pH), biologie oceánů (chlorofyl-A, rostliny, živočichové, primární produkce); |
| --- | --- |

b)

parametry: teplota, salinita, proudy, parametry mořské ledové pokrývky (koncentrace, okraj, posun, tloušťka, druh), mořská hladina (SSH, SLA gH, SLA šum), eufotická zóna, hloubka smíšené vrstvy, vítr, vlny, optické vlastnosti vody, chemické složení oceánu (N, P, Fe, O2, Si, NH4, radiační tok, PCO2, pH), biologie oceánů (chlorofyl-A, rostliny, živočichové, primární produkce);

| c) | časové pokrytí: předpověď, v téměř reálném čase, víceleté pokrytí, produkty (pozorování nebo modelování) neměnné v čase; |
| --- | --- |

c)

časové pokrytí: předpověď, v téměř reálném čase, víceleté pokrytí, produkty (pozorování nebo modelování) neměnné v čase;

| d) | modely nebo pozorování (produkty poskytované simulací modelu, družicovými měřeními, pozorováním in situ nebo produkty kombinace modelu a pozorování); |
| --- | --- |

d)

modely nebo pozorování (produkty poskytované simulací modelu, družicovými měřeními, pozorováním in situ nebo produkty kombinace modelu a pozorování);

| e) | typ mřížky; |
| --- | --- |

e)

typ mřížky;

| f) | časové rozpětí; |
| --- | --- |

f)

časové rozpětí;

| g) | vertikální pokrytí; |
| --- | --- |

g)

vertikální pokrytí;

| h) | úroveň zpracování; |
| --- | --- |

h)

úroveň zpracování;

| i) | časové rozlišení. |
| --- | --- |

i)

časové rozlišení.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

Služba CMEMS je založena na pozorováních oceánů uskutečněných s pomocí různých zdrojů včetně přístrojů umístěných na družicích (s pomocí družic Sentinel a rovněž významných přispěvatelských misí, jako např. série Jason), platforem in situ, jako jsou povrchové a podpovrchové bóje a plováky, a dobrovolnických pozorovacích lodí.

5.1.   Pozorování pomocí družic

Služba CMEMS poskytuje produkty na základě provozní družice. Další družicová pozorování misí provedených v minulosti nebo uskutečněná s pomocí družic, které neposkytují údaje v reálném čase, použije služba CMEMS pro účely klimatologie, reanalýz a ověřování.

Nejdůležitější typy údajů používaných ve službě CMEMS pochází ze spektroradiometrů (na měření obsahu chlorofylu, obsahu organických a minerálních látek, teploty povrchu moře a ledové pokrývky na moři), infračervených radiometrů (na měření teploty povrchu moře), mikrovlnných radiometrů (na měření obsahu vodních par v atmosféře, obsahu kapalné vody v atmosféře (mraky), srážkové vydatnosti deště, koncentrace, typu a rozsahu ledové pokrývky na moři, teploty povrchu moře, salinity), výškoměrů (výška mořské hladiny, rychlost povrchových větrů nad oceánem, výška vln, mořská ledová pokrývka), rozptyloměrů (skaterometrů) (na měření rychlosti a směru větru, dešťových srážek, koncentrace ledové pokrývky na moři) a radarů se syntetickou aperturou (na měření větru a oblasti povrchových vln a zajištění monitorování ledové pokrývky na moři).

Vesmírná pozorování družic Sentinel-1, Sentinel-3 a Jason-3 se plně zaintegrují do produktů služby CMEMS a portfolio se rozšíří o údaje o vlnách a nové biogeochemické produkty. Družice Sentinel-2 se postupně začlení v zájmu zlepšení portfolia biogeochemických produktů.

5.2.   Pozorování in situ

Služba CMEMS neprovozuje systémy pozorování in situ, ale shromažďuje pozorování od poskytovatelů dat, především od sdružení EuroGOOS a sítí JCOMM, SeaDataNet a EMODnet.

---

PŘÍLOHA IV

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PRO SLUŽBU MONITOROVÁNÍ ÚZEMÍ PROGRAMU COPERNICUS

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Služba monitorování území programu Copernicus poskytuje uživatelům vysoce kvalitní informace v oblasti životního prostředí a dalších pozemních aplikací na základě údajů získaných z vesmíru a rovněž z jiných zdrojů údajů.

Služba se věnuje široké škále politik jako životní prostředí, zemědělství, regionální rozvoj, doprava, energie, jakož i změna klimatu, a to na úrovni Unie a rovněž na celosvětové úrovni vzhledem k závazkům Evropské unie v rámci mezinárodních smluv a úmluv.

Monitorování území se zaměří na priority již definované v rámci široké konzultace mezi klíčovými uživateli: příslušnými útvary Komise, fórem uživatelů programu Copernicus, národními kontaktními místy Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (EIONET), národními referenčními středisky a mezinárodními zúčastněnými stranami včetně agentur OSN.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Služba monitorování území programu Copernicus zahrnuje celosvětovou složku, včetně prvku systematického monitorování a monitorování kritických bodů, celoevropskou složku a místní složku.

Složka celosvětového monitorování území poskytuje Komisi podporu v několika aplikačních oblastech. Produkty se použijí mimo jiné pro monitorování plodin, pastvin a sucha, na podporu dokonalejších postupů používaných při chovu hospodářských zvířat, pro klimatické studie, posuzování jakosti vod, navigaci na vnitrozemských vodních nádržích a tocích, v hydrologickém monitorování, pro posuzování zavlažovacích systémů, detekci sarančat a včasného varování před jejich útokem, ve zdravotnických studiích, pro ochranu biologické rozmanitosti, v dopravě, pro předpověď znehodnocování půdy a její eroze. Produkty se zpřístupní členským státům, třetím zemím, orgánům OSN (FAO, WFP) a veřejným, výzkumným a soukromým institucím.

V rámci prvku systematického monitorování vyprodukuje složka celosvětového monitorování území širokou škálu celosvětových biofyzikálních proměnných, jež popisují stav vegetace, energetický rozpočet a koloběh vody. V rámci prvku služby monitorování kritických bodů poskytne složka celosvětového monitorování území na požádání podrobné územní informace o konkrétních oblastech zájmu Unie mimo její území v zájmu podpory politik Unie v oblasti životního prostředí či rozvoje nebo jiných politik. Tyto informace doplňují činnost systematického monitorování. Třetím prvkem složky celosvětového monitorování území je produkce dat připravených k analýze (Analysis Ready Data) na základě dat z družic Sentinel.

Celoevropská složka produkuje 5 tematických vrstev s vysokým rozlišením (high resolution thematic layers – HRL), které popisují vlastnosti hlavního typu krajinného pokryvu: uměle vytvořené plochy, lesní plochy, zemědělské plochy (louky), mokřiny a malé vodní útvary. Vrstvy HRL poskytují doplňkové informace o jiných klasifikacích krajinného pokryvu/využívání půdy, jako je databáze krajinného pokryvu Corine. Vrstvy HRL se aktualizují v tříletém cyklu. V rámci souboru nových produktů HRL se předpokládá vývoj vrstvy HRL týkající se hájků (Small Woody Features) a fenologie.

Celoevropská složka udržuje a aktualizuje databázi krajinného pokryvu Corine v šestiletém cyklu s referenčními roky 2012 a 2018. To zahrnuje produkci informací o změnách krajinného pokryvu a využívání půdy. Databáze krajinného pokryvu Corine je klíčovým vstupním souborem dat nutným pro výpočet základního souboru ukazatelů Evropské agentury životního prostředí a zdrojem základních informací pro rozsáhlé tematické zprávy o vlivech na životní prostředí.

Počínaje rokem 2018 se paralelně zavádí nová generace produktu databáze krajinného pokryvu Corine, která vychází z koncepce založené na objektech, jak byla vypracována akční skupinou sítě Eionet pro krajinný pokryv v Evropě (Eionet Action Group on Land cover in Europe, EAGLE). Nový produkt pro krajinný pokryv je odpovědí na vyvíjející se požadavky uživatelů, jak byly stanoveny monitorováním využívání půdy, změn využívání půdy a lesnictví (Land Use, Land Use Change and Forestry, LULUCF).

Místní složka poskytuje konkrétní a podrobnější informace o krajinném pokryvu a využívání půdy, které jsou doplňkem informací získaných prostřednictvím celoevropské složky. Zaměřuje se na konkrétní oblasti zájmu nebo „kritická místa“, jež jsou náchylná k určitým problémům v oblasti životního prostředí. Produkt Urban Atlas (UA, městský atlas) zahrnuje třetí rozměr informací o oblastech městských center. Produkt Urban Atlas splňuje požadavky na podporu regionálních a městských politik Unie, jakož i pro vypracování řady zpráv o hospodářské, sociální a územní soudržnosti v Unii.

Místní složka se zaměří na pravidelné mapování a monitorování ekologicky citlivých oblastí a provede aktualizaci příbřežních zón s ohledem na cíl 5 strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.

Ústředním prvkem monitorování změn krajinného pokryvu/využívání půdy ve vybraných lokalitách sítě Natura 2000 včetně možných okolních hrozeb z hlediska využívání půdy je podpora a hodnocení nástroje politiky Společenství Natura 2000.

Vývoj místní složky zajistí rozvoj produktu monitorování pobřežních zón (ve spolupráci se službou CMEMS). Pokud jde o monitorování sněhu a ledu, prověří se úspory z rozsahu, jež by mohla přinést spolupráce se stávajícími službami pokrývajícími tuto tematickou oblast na úrovni členských států.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Služba monitorování území sestává z těchto dvou hlavních složek: složka celosvětového monitorování území a složka monitorování evropského území.

| 1) | Složka celosvětového monitorování území zahrnuje tři prvky:






  a) | Systematické monitorování poskytuje systematicky a v téměř reálném čase bio-geofyzikální pozemní proměnné, jež mají vysokou prioritu pro zajištění podpory politik EU. Činnost produkuje soubor biofyzikálních proměnných významných pro monitorování zemědělských plodin, prognózu produkce plodin, uhlíkový rozpočet, biologickou rozmanitost, dostupnost a kvalitu vody, monitorování sněhu a změny klimatu na celosvětové úrovni, jakož i další biofyzikální proměnné významné pro účely monitorování životního prostředí v celosvětovém a kontinentálním měřítku. Složka celosvětového monitorování území poskytuje především produkty se středním rozlišením (300 m), nicméně některé produkty mají vyšší rozlišení, například rozlišení 100 m pro dynamický krajinný pokryv, přičemž tato složka využívá kapacity družice a dostupnosti údajů z družice Sentinel. Ve srovnání s cíleným a přesným pokrytím, jež je prováděno v rámci celounijní a místní složky, poskytuje celosvětové systematické monitorování území pokrytí celé Země. Kvalita proměnných se neustále monitoruje a zvláštní pozornost se věnuje vytváření souvislých časových řad, jež mají zásadní význam pro mnoho aplikací monitorování a včasného varování. |
| --- | --- | --- |

1)

Složka celosvětového monitorování území zahrnuje tři prvky:

a)

Systematické monitorování poskytuje systematicky a v téměř reálném čase bio-geofyzikální pozemní proměnné, jež mají vysokou prioritu pro zajištění podpory politik EU. Činnost produkuje soubor biofyzikálních proměnných významných pro monitorování zemědělských plodin, prognózu produkce plodin, uhlíkový rozpočet, biologickou rozmanitost, dostupnost a kvalitu vody, monitorování sněhu a změny klimatu na celosvětové úrovni, jakož i další biofyzikální proměnné významné pro účely monitorování životního prostředí v celosvětovém a kontinentálním měřítku. Složka celosvětového monitorování území poskytuje především produkty se středním rozlišením (300 m), nicméně některé produkty mají vyšší rozlišení, například rozlišení 100 m pro dynamický krajinný pokryv, přičemž tato složka využívá kapacity družice a dostupnosti údajů z družice Sentinel. Ve srovnání s cíleným a přesným pokrytím, jež je prováděno v rámci celounijní a místní složky, poskytuje celosvětové systematické monitorování území pokrytí celé Země. Kvalita proměnných se neustále monitoruje a zvláštní pozornost se věnuje vytváření souvislých časových řad, jež mají zásadní význam pro mnoho aplikací monitorování a včasného varování.

| b) | Monitorování kritických bodů poskytuje podrobné vysoké a velmi vysoké rozlišení krajinného pokryvu a tematické referenční informace o konkrétní oblasti zájmu EU mimo území Evropské unie, zejména v oblasti udržitelného řízení přírodních zdrojů. Činnost řeší mapování krajinného pokryvu a změny krajinného pokryvu chráněných oblastí a klíčových krajinných oblastí v Africe a klíčových oblastí pro rozvoj venkova v Asii. Podporuje monitorování lesů včetně procesu snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích (REDD). Seznam oblastí zájmu, které mají být monitorovány a mapovány, je definován ve spolupráci s útvary EU a delegacemi Unie v návaznosti na činnosti v terénu, které se v této souvislosti v současnosti provádí, a v partnerství s příslušnými programy či institucemi. S cílem podpořit strategie biologické rozmanitosti a rozvojových činností se vypracují přizpůsobené mapy krajinného pokryvu a změn krajinného pokryvu chráněných oblastí a jejich okolí a budou rovněž vypracovány mapy oblastí spadajících do sféry zájmu procesu REDD+. |
| --- | --- |

b)

Monitorování kritických bodů poskytuje podrobné vysoké a velmi vysoké rozlišení krajinného pokryvu a tematické referenční informace o konkrétní oblasti zájmu EU mimo území Evropské unie, zejména v oblasti udržitelného řízení přírodních zdrojů. Činnost řeší mapování krajinného pokryvu a změny krajinného pokryvu chráněných oblastí a klíčových krajinných oblastí v Africe a klíčových oblastí pro rozvoj venkova v Asii. Podporuje monitorování lesů včetně procesu snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích (REDD). Seznam oblastí zájmu, které mají být monitorovány a mapovány, je definován ve spolupráci s útvary EU a delegacemi Unie v návaznosti na činnosti v terénu, které se v této souvislosti v současnosti provádí, a v partnerství s příslušnými programy či institucemi. S cílem podpořit strategie biologické rozmanitosti a rozvojových činností se vypracují přizpůsobené mapy krajinného pokryvu a změn krajinného pokryvu chráněných oblastí a jejich okolí a budou rovněž vypracovány mapy oblastí spadajících do sféry zájmu procesu REDD+.

| c) | Data připravená k analýze: Data připravená k analýze usnadní využívání dat z družice Sentinel 2 podporováním uživatelských skupin jako Forest REDD+ (REDD+ pro lesy) a Agriculture (Zemědělství) nebo umožní posuzování vlivů na životní prostředí pomocí určitých proměnných. Činnost nabízí celý archiv údajů družice Sentinel 2 úrovně 3. Mozaika údajů družice Sentinel 1 může být poskytnuta na vyžádání. |
| --- | --- |

c)

Data připravená k analýze: Data připravená k analýze usnadní využívání dat z družice Sentinel 2 podporováním uživatelských skupin jako Forest REDD+ (REDD+ pro lesy) a Agriculture (Zemědělství) nebo umožní posuzování vlivů na životní prostředí pomocí určitých proměnných. Činnost nabízí celý archiv údajů družice Sentinel 2 úrovně 3. Mozaika údajů družice Sentinel 1 může být poskytnuta na vyžádání.

| 2) | Monitorování evropského území zahrnuje dvě složky.






  a) | Složka celoevropského území: poskytuje portfolio služeb na škále od obrazové mozaiky přes mapování krajinného pokryvu a změny krajinného pokryvu až po mapování doplňkových tematických vlastností krajinného pokryvu. První soubor úkolů celoevropské složky řeší následné zpracování údajů získaných z vesmíru a produkci celoevropských mozaik ortorektifikovaných obrazů a meziproduktů, jako jsou biofyzikální proměnné. Druhý soubor úkolů aktualizuje a zdokonalí vrstvy s vysokým rozlišením (HRL) pro zmapování vlastností krajinného pokryvu. Vrstvy HRL se aktualizují v tříletém cyklu. Třetím souborem úkolů bude další údržba a aktualizace časových řad databáze krajinného pokryvu Corine. Databáze krajinného pokryvu Corine je stěžejním produktem služby monitorování území a aktualizuje se jednou za šest let. |
| --- | --- | --- |

2)

Monitorování evropského území zahrnuje dvě složky.

a)

Složka celoevropského území: poskytuje portfolio služeb na škále od obrazové mozaiky přes mapování krajinného pokryvu a změny krajinného pokryvu až po mapování doplňkových tematických vlastností krajinného pokryvu. První soubor úkolů celoevropské složky řeší následné zpracování údajů získaných z vesmíru a produkci celoevropských mozaik ortorektifikovaných obrazů a meziproduktů, jako jsou biofyzikální proměnné. Druhý soubor úkolů aktualizuje a zdokonalí vrstvy s vysokým rozlišením (HRL) pro zmapování vlastností krajinného pokryvu. Vrstvy HRL se aktualizují v tříletém cyklu. Třetím souborem úkolů bude další údržba a aktualizace časových řad databáze krajinného pokryvu Corine. Databáze krajinného pokryvu Corine je stěžejním produktem služby monitorování území a aktualizuje se jednou za šest let.

| b) | Místní složka monitorování území poskytuje podrobnější informace o krajinném pokryvu a využívání půdy, které doplňují celoevropskou složku o konkrétní oblasti zájmu, tzv. „kritická místa“. Složka se zabývá mapováním a analýzou změn větších městských oblastí v návaznosti na úkoly produktu Urban Atlas (městský atlas) z let 2006 a 2012 (jenž má nyní pětiletý aktualizační cyklus). Místní složka monitorování území mapuje a monitoruje ekologicky citlivé oblasti a pravidelně aktualizuje práci na příbřežních zónách. Služba pro příbřežní zóny poskytuje zásadní informace pro monitorování a posuzování fungování ekosystémů a monitorování biologické rozmanitosti, jak je definováno rámcem mapování a posuzování ekosystémů a jejich služeb (MAES). V této souvislosti se poskytují také produkty pro změny krajinného pokryvu. Kromě toho se provádí podobné práce s cílem monitorovat změny v lokalitách sítě Natura 2000 a možné okolní hrozby z hlediska využívání půdy. Monitorování pobřežních zón řeší v součinnosti se službou CMEMS specifika pobřežního pásma jako kritického místa s vysokou mírou komplexnosti, gradientů, dynamiky, tlaků a rizik pro společnost. |
| --- | --- |

b)

Místní složka monitorování území poskytuje podrobnější informace o krajinném pokryvu a využívání půdy, které doplňují celoevropskou složku o konkrétní oblasti zájmu, tzv. „kritická místa“. Složka se zabývá mapováním a analýzou změn větších městských oblastí v návaznosti na úkoly produktu Urban Atlas (městský atlas) z let 2006 a 2012 (jenž má nyní pětiletý aktualizační cyklus). Místní složka monitorování území mapuje a monitoruje ekologicky citlivé oblasti a pravidelně aktualizuje práci na příbřežních zónách. Služba pro příbřežní zóny poskytuje zásadní informace pro monitorování a posuzování fungování ekosystémů a monitorování biologické rozmanitosti, jak je definováno rámcem mapování a posuzování ekosystémů a jejich služeb (MAES). V této souvislosti se poskytují také produkty pro změny krajinného pokryvu. Kromě toho se provádí podobné práce s cílem monitorovat změny v lokalitách sítě Natura 2000 a možné okolní hrozby z hlediska využívání půdy. Monitorování pobřežních zón řeší v součinnosti se službou CMEMS specifika pobřežního pásma jako kritického místa s vysokou mírou komplexnosti, gradientů, dynamiky, tlaků a rizik pro společnost.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

Složka celosvětového monitorování území programu Copernicus s prvkem systematického monitorování poskytuje soubor celosvětových biofyzikálních proměnných, který systematicky popisuje stav a rozvoj vegetace a půd, energetický rozpočet na povrchu a koloběh vody. Kategorie produktů zaměřených na vegetaci zahrnuje tyto proměnné:

| a) | normalizovaný diferenční vegetační index (NDVI); |
| --- | --- |

a)

normalizovaný diferenční vegetační index (NDVI);

| b) | index plochy listů (LAI); |
| --- | --- |

b)

index plochy listů (LAI);

| c) | podíl fotosynteticky aktivního záření pohlceného vegetací (FaPar); |
| --- | --- |

c)

podíl fotosynteticky aktivního záření pohlceného vegetací (FaPar);

| d) | podíl vegetačního pokryvu (Fcover); |
| --- | --- |

d)

podíl vegetačního pokryvu (Fcover);

| e) | index stavu vegetace (VCI); |
| --- | --- |

e)

index stavu vegetace (VCI);

| f) | index produktivity vegetace (VPI); |
| --- | --- |

f)

index produktivity vegetace (VPI);

| g) | index rozvoje zeleně (GEI); |
| --- | --- |

g)

index rozvoje zeleně (GEI);

| h) | produktivitu sušiny (DMP); |
| --- | --- |

h)

produktivitu sušiny (DMP);

| i) | fenologické ukazatele (PHENO); |
| --- | --- |

i)

fenologické ukazatele (PHENO);

| j) | evapotranspiraci (ET); |
| --- | --- |

j)

evapotranspiraci (ET);

| k) | toky záření; |
| --- | --- |

k)

toky záření;

| l) | celosvětový krajinný pokryv (GLC); |
| --- | --- |

l)

celosvětový krajinný pokryv (GLC);

| m) | spálené oblasti (BA). |
| --- | --- |

m)

spálené oblasti (BA).

Kategorie produktů zaměřených na energetický rozpočet zahrnuje:

| a) | činitel odrazu koruny porostu (ToC-R); |
| --- | --- |

a)

činitel odrazu koruny porostu (ToC-R);

| b) | povrchové albedo (SA); |
| --- | --- |

b)

povrchové albedo (SA);

| c) | teplotu zemského povrchu (LST). |
| --- | --- |

c)

teplotu zemského povrchu (LST).

Kategorie produktů zaměřených na vodu zahrnuje:

| a) | vlhkost povrchové půdy (SSM); |
| --- | --- |

a)

vlhkost povrchové půdy (SSM);

| b) | index půdní vody (SWI); |
| --- | --- |

b)

index půdní vody (SWI);

| c) | vodní útvary (WB). |
| --- | --- |

c)

vodní útvary (WB).

Kategorie produktů zaměřených na kryosféru zahrnuje:

| a) | rozsah zasněžení (SE); |
| --- | --- |

a)

rozsah zasněžení (SE);

| b) | ekvivalent vody ve sněhu (SWE). |
| --- | --- |

b)

ekvivalent vody ve sněhu (SWE).

Kategorie produktů zaměřených na jezera zahrnuje:

| a) | pokrytí jezera ledem; |
| --- | --- |

a)

pokrytí jezera ledem;

| b) | teplotu povrchové vody jezera; |
| --- | --- |

b)

teplotu povrchové vody jezera;

| c) | výšku hladiny vody jezera a řeky; |
| --- | --- |

c)

výšku hladiny vody jezera a řeky;

| d) | činitel odrazu povrchu jezera; |
| --- | --- |

d)

činitel odrazu povrchu jezera;

| e) | zákal jezera; |
| --- | --- |

e)

zákal jezera;

| f) | trofický stav jezera. |
| --- | --- |

f)

trofický stav jezera.

Kategorie produktů zaměřených na kritické body je založena na snímcích, jež vykazují vysoké a velmi vysoké rozlišení zahrnující prostorové rozlišení přibližně od 1 do 30 metrů, frekvenci hodnocení změn 1 rok až 20 let a byly získané pro příslušné oblasti zájmu.

Celoevropská složka produkuje obrazové mozaiky sestavené z družicových snímků, informace o krajinném pokryvu/využívání půdy v databázi krajinného pokryvu Corine a vrstvy s vysokým rozlišením.

| a) | Obrazové mozaiky s vysokým a velmi vysokým rozlišením představují bezešvé celoevropské ortorektifikované rastrové mozaiky založené na družicových snímcích pokrývajících 39 států. |
| --- | --- |

a)

Obrazové mozaiky s vysokým a velmi vysokým rozlišením představují bezešvé celoevropské ortorektifikované rastrové mozaiky založené na družicových snímcích pokrývajících 39 států.

| b) | Databáze krajinného pokryvu Corine bude pravidelně zpřístupňována. Časové řady zahrnují rovněž vrstvu změn, která zvýrazňuje změny v krajinném pokryvu a využívání půdy. |
| --- | --- |

b)

Databáze krajinného pokryvu Corine bude pravidelně zpřístupňována. Časové řady zahrnují rovněž vrstvu změn, která zvýrazňuje změny v krajinném pokryvu a využívání půdy.

| c) | Databáze krajinného pokryvu Corine+ přináší příští generaci produktu databáze krajinného pokryvu Corine, jež snižuje minimální jednotku mapování na +/– 0,5 ha a uplatňuje datový model vybudovaný na koncepci EAGLE. |
| --- | --- |

c)

Databáze krajinného pokryvu Corine+ přináší příští generaci produktu databáze krajinného pokryvu Corine, jež snižuje minimální jednotku mapování na +/– 0,5 ha a uplatňuje datový model vybudovaný na koncepci EAGLE.

| d) | Vrstvy s vysokým rozlišením jsou rastrové soubory dat, jež poskytují informace o různých vlastnostech krajinných pokryvů, které doplňují soubory dat mapování krajinného pokryvu. Vrstvy s vysokým rozlišením poskytují některé hlavní vlastnosti krajinného pokryvu: nepropustné (uzavřené) povrchy; lesní plochy (stromový porost, hustota korunové klenby a typ listů); travní porosty; mokřiny a vodní útvary; hájky. |
| --- | --- |

d)

Vrstvy s vysokým rozlišením jsou rastrové soubory dat, jež poskytují informace o různých vlastnostech krajinných pokryvů, které doplňují soubory dat mapování krajinného pokryvu. Vrstvy s vysokým rozlišením poskytují některé hlavní vlastnosti krajinného pokryvu: nepropustné (uzavřené) povrchy; lesní plochy (stromový porost, hustota korunové klenby a typ listů); travní porosty; mokřiny a vodní útvary; hájky.

Místní složka poskytuje konkrétní a podrobnější informace, jež doplňují informace získané prostřednictvím celoevropské složky. Místní složka se zaměří na různé typy kritických míst, tj. oblastí náchylných k určitým obtížím a problémům z hlediska životního prostředí. Zakládá se na snímcích s velmi vysokým rozlišením (2,5 × 2,5 m na pixel) v kombinaci s jinými dostupnými soubory dat (snímky s vysokým a středním rozlišením), které pokrývají celoevropské území.

Produkty místní složky zahrnují:

| a) | Urban Atlas (městský atlas) poskytuje celoevropské srovnatelné údaje o využívání půdy a krajinném pokryvu (včetně třetího rozměru), které pokrývají řadu funkčních městských oblastí. |
| --- | --- |

a)

Urban Atlas (městský atlas) poskytuje celoevropské srovnatelné údaje o využívání půdy a krajinném pokryvu (včetně třetího rozměru), které pokrývají řadu funkčních městských oblastí.

| b) | Příbřežní zóny řeší krajinný pokryv a využívání půdy v oblastech podél řek. |
| --- | --- |

b)

Příbřežní zóny řeší krajinný pokryv a využívání půdy v oblastech podél řek.

| c) | Lokality sítě Natura 2000. |
| --- | --- |

c)

Lokality sítě Natura 2000.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

5.1.   Pozorování pomocí družic

Družicová data nezbytná pro rozvoj produktu poskytuje Evropská kosmická agentura (ESA) v rámci datového skladu družicových snímků programu Copernicus. V úvahu se vezmou tyto datové senzory: optické snímače s vysokým a velmi vysokým rozlišením v oblasti viditelného a blízkého infračerveného záření (VNIR) doplněné senzory SAR s vysokým rozlišením a optickými snímači se středním rozlišením v oblasti krátkovlnného infračerveného záření (SWIR).

Celosvětové systematické monitorování území Země je založeno na kombinaci prostorových a časových družicových dat získaných spektroradiometry, mikrovlnnými radiometry, výškoměry a radary se syntetickou aperturou. Při produkci se použijí polární a geostacionární družice, jež dodají data v téměř reálném čase, za méně než tři dny po každém desetidenním intervalu, aby uživatelům poskytly potřebné proměnné. Pro zajištění nepřetržitých pozorování a dostupnosti dlouhých časových řad se kombinuje několik senzorů; požadují se vzájemně kalibrovaná data.

Prvky mapování krajinného pokryvu a využívání půdy místní, celoevropské a celosvětové složky se zakládají na družicových datech spektroradiometrů s vysokým a velmi vysokým rozlišením a radarů se syntetickou aperturou. Požadují se též historické údaje pro analýzu změn. Celoevropské mapování se zakládá na kompletním vícečasovém pokrytí EU39. Družice Sentinel 1 a 2 jsou do procesu provozně zaintegrovány. Pro konkrétní aplikace a účely ověřování je doplňují družicová data s velmi vysokým rozlišením.

5.2.   Pozorování in situ

Služby monitorování území programu Copernicus použijí data in situ pro činnosti kalibrace a ověřování.

---

PŘÍLOHA V

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PRO SLUŽBU PROGRAMU COPERNICUS V OBLASTI ZMĚNY KLIMATU

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Služba programu Copernicus v oblasti změny klimatu (dále jen „služba C3S“) kombinuje pozorování a modely klimatického systému s nejnovějšími vědeckými poznatky s cílem odvodit hodnověrné, zaručeně kvalitní informace o minulém, současném a budoucím stavu klimatu v Evropě a na celém světě.

Služba C3S má tyto cíle:

| a) | zdokumentovat minulý a současný stav klimatu (na základě pozorování a reanalýzy); |
| --- | --- |

a)

zdokumentovat minulý a současný stav klimatu (na základě pozorování a reanalýzy);

| b) | generovat šestiměsíční sezónní předpovědi (pomocí souboru více modelů); |
| --- | --- |

b)

generovat šestiměsíční sezónní předpovědi (pomocí souboru více modelů);

| c) | poskytovat klimatické odhady (na základě různých scénářů). |
| --- | --- |

c)

poskytovat klimatické odhady (na základě různých scénářů).

Služba poskytuje přístup k několika klimatickým ukazatelům a klimatickým indexům pro rozpoznané klimatické faktory i očekávané klimatické dopady.

Cílem služby je poskytovat informace, které pomohou ke zlepšení rozhodovacích a plánovacích procesů ve sféře společenské i hospodářské, pokud jde o zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Služba zohlední příslušné činnosti v rámcovém programu Evropské unie pro výzkum a inovace (Horizont 2020), stávající zařízení na vnitrostátní úrovni a – pokud je to možné – přispěje k dosažení priorit celosvětového rámce pro klimatické služby (Global Framework for Climate Services, GFCS) Světové meteorologické organizace (WMO).

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Služba C3S slouží především evropským tvůrcům politik, vnitrostátním/regionálním poskytovatelům klimatických služeb a zprostředkovatelům sloužícím národním vládám. Služba C3S poskytuje informace o změně klimatu v celosvětovém a evropském měřítku doplněné místně přizpůsobenými informacemi poskytovanými vnitrostátními a regionálními poskytovateli klimatických služeb. Služba C3S je evropským uzlem pro podporu konzistentních a osvědčených postupů a poskytování společných základních informací a kapacity v oblasti odborného vzdělávání s cílem usnadnit porozumění mezi členskými státy i uvnitř členských států. V neposlední řadě služba C3S usnadňuje vnitrostátním klimatickým službám využívání své infrastruktury, včetně souborů klimatických dat, pokynů, odborných znalostí a nástrojů.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Infrastruktura služby C3S je navržena tak, aby poskytováním sdílených souborů dat, interoperabilních systémů a nástrojů, výpočetních zařízení, webových a datových služeb sloužila všem prvkům služeb. Infrastruktura služby C3S usnadňuje sdílení zdrojů a osvědčených postupů s ostatními službami programu Copernicus, je distribuována více poskytovatelům dat a opětovně využívá co největší část stávající infrastruktury a softwaru.

Navrhovaná architektura služby C3S spočívá na čtyřech vzájemně se doplňujících pilířích:

| a) | Úložiště klimatických dat (Climate Data Store – CDS) obsahuje zásadní informace o klimatu pro splnění navazujících požadavků. Úložiště klimatických dat je navrženo a vybudováno tak, že zahrnuje řady geofyzikálních klimatických proměnných, z nichž většina je vedena jako základní klimatické proměnné (Essential Climate Variables – ECV) nebo záznamy tematických klimatických dat (Thematic Climate Data Records – TCDR), a dále sezónní předpovědi, klimatické odhady, stejně jako klimatické ukazatele pro různá odvětví. |
| --- | --- |

a)

Úložiště klimatických dat (Climate Data Store – CDS) obsahuje zásadní informace o klimatu pro splnění navazujících požadavků. Úložiště klimatických dat je navrženo a vybudováno tak, že zahrnuje řady geofyzikálních klimatických proměnných, z nichž většina je vedena jako základní klimatické proměnné (Essential Climate Variables – ECV) nebo záznamy tematických klimatických dat (Thematic Climate Data Records – TCDR), a dále sezónní předpovědi, klimatické odhady, stejně jako klimatické ukazatele pro různá odvětví.

| b) | Odvětvový informační systém (Sectoral Information System – SIS) poskytuje informace a analýzu na míru přizpůsobenou potřebám koncových uživatelů a zákazníků služby pro různé odvětvové politiky EU. Odvětvový informační systém je zásoben především údaji a geofyzikálními produkty dostupnými v úložišti klimatických dat a ve vhodných případech doplňován doplňkovými soubory dat potřebnými například k řešení specifických odvětvových klimatických dopadů v evropském měřítku. Odvětvový informační systém má sloužit jako podpora hlavních evropských odvětvových politik, které se týkají změny klimatu. |
| --- | --- |

b)

Odvětvový informační systém (Sectoral Information System – SIS) poskytuje informace a analýzu na míru přizpůsobenou potřebám koncových uživatelů a zákazníků služby pro různé odvětvové politiky EU. Odvětvový informační systém je zásoben především údaji a geofyzikálními produkty dostupnými v úložišti klimatických dat a ve vhodných případech doplňován doplňkovými soubory dat potřebnými například k řešení specifických odvětvových klimatických dopadů v evropském měřítku. Odvětvový informační systém má sloužit jako podpora hlavních evropských odvětvových politik, které se týkají změny klimatu.

| c) | Funkce hodnocení a řízení kvality (Evaluation and Quality Control – EQC) je víceúkolová funkce, která hodnotí technickou a vědeckou kvalitu služby, včetně hodnoty pro uživatele. Funkce EQC je přirozeným prostředkem, jehož pomocí se spustí opatření na zlepšení služby, a slouží jako rozhraní pro externí přezkumy, případně provedené Komisí. |
| --- | --- |

c)

Funkce hodnocení a řízení kvality (Evaluation and Quality Control – EQC) je víceúkolová funkce, která hodnotí technickou a vědeckou kvalitu služby, včetně hodnoty pro uživatele. Funkce EQC je přirozeným prostředkem, jehož pomocí se spustí opatření na zlepšení služby, a slouží jako rozhraní pro externí přezkumy, případně provedené Komisí.

| d) | Platforma pro informační činnosti a šíření (Outreach and Dissemination – O&D) je navržena tak, aby bylo zajištěno včasné a efektivní šíření informací mezi evropskými institucemi, veřejnými orgány a širokou veřejností (dle potřeby) pomocí všech moderních komunikačních nástrojů. Tato složka je rovněž propojena s dalšími institucemi na celém světě, které jsou odpovědné za monitorování změny klimatu a podávání zpráv o těchto změnách a souvisejících otázkách. |
| --- | --- |

d)

Platforma pro informační činnosti a šíření (Outreach and Dissemination – O&D) je navržena tak, aby bylo zajištěno včasné a efektivní šíření informací mezi evropskými institucemi, veřejnými orgány a širokou veřejností (dle potřeby) pomocí všech moderních komunikačních nástrojů. Tato složka je rovněž propojena s dalšími institucemi na celém světě, které jsou odpovědné za monitorování změny klimatu a podávání zpráv o těchto změnách a souvisejících otázkách.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUžEB

Služba v oblasti změny klimatu kombinuje pozorování a různé kategorie modelů klimatického systému s nejnovějšími vědeckými poznatky s cílem odvodit hodnověrné, zaručeně kvalitní informace o minulém, současném a budoucím stavu klimatu v Evropě a na celém světě.

Úložiště klimatických dat obsahuje geofyzikální informace potřebné k analyzování ukazatelů změny klimatu jednotným a harmonizovaným způsobem. Úložiště klimatických dat poskytuje jednotné odhady základních klimatických proměnných, klimatických ukazatelů a další příslušné informace o minulém, současném a budoucím vývoji propojeného klimatického systému v celosvětovém, kontinentálním a regionálním měřítku.

Jádro úložiště klimatických dat zahrnuje čtyři kategorie.

1)   Pozorování klimatu

Tento prvek služby přispívá k budování komplexních, dlouhodobých souborů dat poskytujících informace o řadě základních klimatických proměnných (teplota vzduchu na povrchu, povrchové srážky, vodní páry, rozpočet povrchového záření, rozpočet zemského záření, oxid uhličitý, methan, ozon, aerosol, vlastnosti mraků, rychlost a směr větru, barvy oceánů, mořská ledová pokrývka, mořská hladina, teplota povrchu moře, tepelný obsah světového oceánu, sněhová pokrývka, ledovce a ledové pokrývky, albedo, podíl fotosynteticky aktivního záření pohlceného vegetací, narušení požárem, ledové štíty) a ke zpřístupnění těchto dat. Týká se zejména velkého množství souborů dat základních klimatických proměnných, jež jsou přímo odvozeny ze záznamů historických údajů pozorování Země a nejsou generovány reanalýzami a simulacemi modelů.

2)   Klimatické reanalýzy

Tato složka poskytuje zdroje pro technický rozvoj, produkci, monitorování, hodnocení a poskytování těchto produktů:

| a) | následující soubory dat a produkty celosvětové klimatické reanalýzy:






  1) | reanalýza atmosféry pokrývající minimálně 30 let navržená pro monitorování klimatického systému na základě komplexního celosvětového systému pozorování, včetně pozorování in situ a družicových pozorování, v téměř reálném čase (méně než 5 dní); |
| --- | --- | --- |

a)

následující soubory dat a produkty celosvětové klimatické reanalýzy:

1)

reanalýza atmosféry pokrývající minimálně 30 let navržená pro monitorování klimatického systému na základě komplexního celosvětového systému pozorování, včetně pozorování in situ a družicových pozorování, v téměř reálném čase (méně než 5 dní);

| 2) | prodloužené (> 100 let) reanalýzy propojeného klimatického systému; |
| --- | --- |

2)

prodloužené (> 100 let) reanalýzy propojeného klimatického systému;

| 3) | odvozené celosvětové reanalýzy oceánu a zemského povrchu s vysokým rozlišením; k odvození jednotných odhadů pozemních a oceánských základních klimatických proměnných ve vysokém prostorovém rozlišení (výchozí hodnota 16 km) se použijí meteorologické informace z reanalýz atmosféry; |
| --- | --- |

3)

odvozené celosvětové reanalýzy oceánu a zemského povrchu s vysokým rozlišením; k odvození jednotných odhadů pozemních a oceánských základních klimatických proměnných ve vysokém prostorovém rozlišení (výchozí hodnota 16 km) se použijí meteorologické informace z reanalýz atmosféry;

| b) | soubory dat a produkty reanalýzy regionálního klimatu. |
| --- | --- |

b)

soubory dat a produkty reanalýzy regionálního klimatu.

Reanalýzy se produkují začleněním vysoce kvalitních pozorování klimatu do propojeného modelu atmosféry, země, oceánu a ledové pokrývky na moři v souladu se systémem sezónních předpovědí Evropského střediska pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF). Regionální reanalýza používá pozorování s vysokým rozlišením a pro evropské regiony poskytuje datové produkty s vyšším rozlišením než celosvětové reanalýzy. Zřídí se přibližně pětiletý cyklus aktualizace, aby se využily všechny vstupy přispívající ke generování regionálních reanalýz.

3)   Klimatické odhady

Tato složka prvku služby poskytuje podporu pro integraci evropských příspěvků k nejnovějšímu stavu techniky odpovídajícím klimatickým odhadům na celosvětové a regionální úrovni. Tyto údaje, jež jsou v současnosti umístěny v systému Earth System Grid Federation (ESGF), se zpřístupní operativním způsobem. Tento prvek služby podpoří rovněž vývoj vícemodelových klimatických produktů a ukazatelů, obecných i specifických pro konkrétní odvětví. Obdobná podpora se poskytne integraci regionálních scénářů odhadů s vysokým rozlišením s přidruženým rozvojem klimatických ukazatelů.

4)   Sezónní předpovědi

Tato složka poskytuje zdroje pro produkci vysoce kvalitních, správně kalibrovaných, vícemodelových souborových produktů a pro zajištění otevřeného přístupu k údajům sezónních předpovědí. Za tímto účelem podporuje pravidelné činnosti opakovaných předpovědí na pracovištích několika evropských poskytovatelů při rozlišení a četnosti, kterých by bez takové podpory nebylo možno dosáhnout. Poskytne rovněž jednou za měsíc soubor vícemodelových produktů, který tyto opakované předpovědi a předpovědi produkce středisek využije.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

Služba vychází ze stávajících schopností na vnitrostátní úrovni a těch, jež jsou vyvíjeny prostřednictvím řady výzkumných iniciativ v oblasti změn klimatu, a doplňuje je.

Služba poskytuje komplexní informace o klimatu, které pokrývají širokou škálu složek zemského systému (atmosféru, zemi, oceán, ledovou pokrývku na moři a uhlík) a časová měřítka v rozmezí desetiletí až století. Maximalizuje využívání minulých, současných a budoucích pozorování Země (ze systémů pozorování in situ a v družicích) ve spojení se schopnostmi modelování, superpočítačové techniky a vytváření sítí. Toto spojení produkuje jednotný, komplexní a věrohodný popis minulého, současného a budoucího klimatu.

5.1.   Pozorování pomocí družic

Služba C3S využívá přístroje, které jsou umístěny na družicích a které jsou v současnosti provozu nebo byly v provozu v minulosti, a s jejich pomocí poskytuje produkty pro účely klimatologie, reanalýzy a ověřování.

Služba C3S použije tyto typy údajů:

| a) | údaje radiometrů a spektrometrů získané v oblasti pokrývající škálu od infračervených po mikrovlnné vlnové délky pro měření jasové teploty a následné odvození několika geofyzikálních parametrů (vektor větru, ozon, teplota povrchu); |
| --- | --- |

a)

údaje radiometrů a spektrometrů získané v oblasti pokrývající škálu od infračervených po mikrovlnné vlnové délky pro měření jasové teploty a následné odvození několika geofyzikálních parametrů (vektor větru, ozon, teplota povrchu);

| b) | údaje o zákrytu rádiového globálního polohového systému pro odvození informací o teplotě a tlaku atmosféry a obsahu vodní páry v atmosféře; |
| --- | --- |

b)

údaje o zákrytu rádiového globálního polohového systému pro odvození informací o teplotě a tlaku atmosféry a obsahu vodní páry v atmosféře;

| c) | údaje rozptyloměru pro měření rychlosti a směru větru při povrchu; |
| --- | --- |

c)

údaje rozptyloměru pro měření rychlosti a směru větru při povrchu;

| d) | údaje výškoměru pro odvození výšky vln na oceánu. |
| --- | --- |

d)

údaje výškoměru pro odvození výšky vln na oceánu.

Služba je rovněž podporována údaji a produkty z družic Sentinel.

5.2.   Pozorování in situ

Služba C3S neprovozuje systémy pozorování in situ, ale shromažďuje pozorování od poskytovatelů dat. Využívá stávající evropské a mezinárodní infrastruktury. Služba C3S finančně nepodporuje samotné získávání dat, ale pouze činnosti, které umožňují, aby jejich zpracování (kontrola kvality, formát a aspekty šíření) splňovalo provozní požadavky.

Shromažďuje se několik typů pozorování (povrchový tlak, teplota, vítr, vlhkost, profily větru) pozemních stanic, driftujících bójí, radiosond, lodí a letadel.

---

PŘÍLOHA VI

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PRO SLUŽBU PROGRAMU COPERNICUS V OBLASTI KRIZOVÉHO ŘÍZENÍ

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Služba programu Copernicus pro podporu krizového řízení (dále jen „služba CEMS“) poskytuje všem oprávněným účastníkům na celém světě, kteří se podílejí na zvládání přírodních pohrom, člověkem způsobených mimořádných situací a humanitárních krizí, včasné a přesné geoprostorové informace odvozené z družicového dálkového průzkumu Země a doplněné dostupnými datovými zdroji in situ nebo otevřenými datovými zdroji.

Služba poskytuje mapy a analýzy na základě družicových snímků (před, během nebo po krizi), jakož i služby včasného varování před suchem, povodněmi a požáry. Služba podporuje krizové manažery, orgány civilní ochrany a subjekty zapojené do humanitární pomoci, jež řeší přírodní a člověkem způsobené katastrofy a humanitární krize, jakož i subjekty zapojené do činností obnovy, snižování rizika katastrof a činností v oblasti připravenosti.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Služba CEMS nabízí řadu výhod uživatelům v oblastech reakce na mimořádné události, krizového řízení, humanitární pomoci a snižování rizika katastrof, připravenosti a prevence a poskytuje užitečné a včasné informace především orgánům civilní ochrany a agenturám humanitární pomoci.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Služba CEMS má dvě složky: službu mapování a systémy včasného varování.

1)   Složka mapování

Složka mapování podporuje všechny fáze cyklu krizového řízení: připravenost, prevenci, snižování rizika katastrof, reakci na mimořádné události a obnovu. Služba mapování služby programu Copernicus pro podporu krizového řízení pracuje v rychlém režimu, pokud jde o činnosti krizového řízení, jež vyžadují okamžitou reakci, nebo v podpůrném režimu, pokud jde o podporu činností krizového řízení nesouvisejících s okamžitou reakcí.

Služba se poskytuje ve dvou modulech.

| a) | Rychlé mapování (Rapid Mapping – RM) zajišťuje velmi rychlé poskytnutí služby během katastrofických událostí nebo humanitárních krizí či bezprostředně po nich a je dostupné 24 hodin denně každý den po celý rok. Tato služba dodává mapy (a analýzy) během několika hodin nebo dnů bezprostředně po katastrofické události. Služba se zakládá na rychlém získávání, zpracování a analýze družicových snímků a jiných geoprostorových údajů a poskytuje uživatelům produkty ve formě map a stručných analýz. |
| --- | --- |

a)

Rychlé mapování (Rapid Mapping – RM) zajišťuje velmi rychlé poskytnutí služby během katastrofických událostí nebo humanitárních krizí či bezprostředně po nich a je dostupné 24 hodin denně každý den po celý rok. Tato služba dodává mapy (a analýzy) během několika hodin nebo dnů bezprostředně po katastrofické události. Služba se zakládá na rychlém získávání, zpracování a analýze družicových snímků a jiných geoprostorových údajů a poskytuje uživatelům produkty ve formě map a stručných analýz.

| b) | Mapování rizik a mapování na podporu obnovy (Risk & Recovery Mapping – RRM) je navrženo pro předkrizové nebo pokrizové situace na podporu činností v oblasti obnovy, snižování rizika katastrof, prevence a připravenosti. Mapování rizik a mapování na podporu obnovy dodává mapy (a analýzy) na podporu činností zabývajících se fázemi obnovy, snižování rizika katastrof, prevence a připravenosti v průběhu týdnů nebo měsíců. Lze si vyžádat informace o ohrožení, zranitelnosti a odolnosti lidí a budov, pokud jde o různá nebezpečí. |
| --- | --- |

b)

Mapování rizik a mapování na podporu obnovy (Risk & Recovery Mapping – RRM) je navrženo pro předkrizové nebo pokrizové situace na podporu činností v oblasti obnovy, snižování rizika katastrof, prevence a připravenosti. Mapování rizik a mapování na podporu obnovy dodává mapy (a analýzy) na podporu činností zabývajících se fázemi obnovy, snižování rizika katastrof, prevence a připravenosti v průběhu týdnů nebo měsíců. Lze si vyžádat informace o ohrožení, zranitelnosti a odolnosti lidí a budov, pokud jde o různá nebezpečí.

Specializovaná složka ověřování se použije pro nezávislé ověření vzorku výstupů služby vyprodukovaných moduly RM a RRM s cílem nepřetržitého zlepšování kvality služby.

2)   
  Složka včasného varování poskytuje upozornění a vyhodnocení povodňového rizika, nebezpečí lesních požárů a rizika sucha.

Služba je založena na třech hlavních modulech.

| a) | Evropský systém informací o povodních (EFAS), který poskytuje předpovědi pravděpodobnosti povodně pro všechny evropské řeky. Evropský systém informací o povodních poskytuje s více než třídenním předstihem produkty včasné předpovědi povodně a jedinečné produkty přehledů o probíhajících a předvídaných povodních v Evropě, jež vykazují přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

a)

Evropský systém informací o povodních (EFAS), který poskytuje předpovědi pravděpodobnosti povodně pro všechny evropské řeky. Evropský systém informací o povodních poskytuje s více než třídenním předstihem produkty včasné předpovědi povodně a jedinečné produkty přehledů o probíhajících a předvídaných povodních v Evropě, jež vykazují přidanou hodnotu.

| b) | Evropský systém informací o lesních požárech (EFFIS) je internetový geografický informační systém, jenž poskytuje předpovědi nebezpečí požárů s až desetidenním předstihem a informace v téměř reálném čase a historické informace o požárech lesů v evropských, blízkovýchodních a severoafrických regionech a o průběhu těchto požárů. Monitorování požárů v Evropském systému informací o lesních požárech zahrnuje kompletní cyklus požáru a služba poskytuje informace o stavu před požárem a rovněž o škodách po požáru. Rozšířením Evropského systému informací o lesních požárech vznikne celosvětový systém informací o ničivých požárech (Wildfire Information System – GWIS). |
| --- | --- |

b)

Evropský systém informací o lesních požárech (EFFIS) je internetový geografický informační systém, jenž poskytuje předpovědi nebezpečí požárů s až desetidenním předstihem a informace v téměř reálném čase a historické informace o požárech lesů v evropských, blízkovýchodních a severoafrických regionech a o průběhu těchto požárů. Monitorování požárů v Evropském systému informací o lesních požárech zahrnuje kompletní cyklus požáru a služba poskytuje informace o stavu před požárem a rovněž o škodách po požáru. Rozšířením Evropského systému informací o lesních požárech vznikne celosvětový systém informací o ničivých požárech (Wildfire Information System – GWIS).

| c) | Evropská observatoř pro sledování sucha (EDO) se sjednotí s ostatními moduly včasného varování služby CEMS. Použije údaje ze sběru meteorologických údajů pro Evropský systém informací o povodních a Evropský systém informací o lesních požárech a rovněž výstupy distribuovaného hydrologického modelu pro měření vlhkosti půdy a průtoků řek Evropského systému informací o povodních. Tyto produkty se poté dále zpracují na ukazatele významné pro sucho a zkombinují s ukazateli o stavu vegetace získanými z družic. Celosvětová observatoř pro sledování sucha (GDO) poskytuje odvětvové ukazatele dopadu sucha na celém světě, jakož i cílené analytické zprávy týkající se aktuálních případů výskytů sucha. |
| --- | --- |

c)

Evropská observatoř pro sledování sucha (EDO) se sjednotí s ostatními moduly včasného varování služby CEMS. Použije údaje ze sběru meteorologických údajů pro Evropský systém informací o povodních a Evropský systém informací o lesních požárech a rovněž výstupy distribuovaného hydrologického modelu pro měření vlhkosti půdy a průtoků řek Evropského systému informací o povodních. Tyto produkty se poté dále zpracují na ukazatele významné pro sucho a zkombinují s ukazateli o stavu vegetace získanými z družic. Celosvětová observatoř pro sledování sucha (GDO) poskytuje odvětvové ukazatele dopadu sucha na celém světě, jakož i cílené analytické zprávy týkající se aktuálních případů výskytů sucha.

3.1.   Šíření produktů

Informace vyprodukované službou CEMS se plně, volně a bezplatně zpřístupní veřejnosti na jejím specializovaném veřejném webovém portálu. Za výjimečných okolností mohou být z bezpečnostních důvodů nebo z důvodů ochrany práv třetích stran uložena opatření omezující šíření.

Pro produkty mapování provede středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC) kontrolu citlivosti, a budou-li produkty schváleny, zpřístupní se na portálu služby CEMS. Pokud jsou však aktivace a produkty považovány za citlivé, informuje poskytovatel služby oprávněného uživatele elektronickou poštou, že produkty jsou k dispozici na serveru (sftp) se zabezpečeným přenosem souborů (chráněném heslem).

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

1)   Služba CEMS – produkty rychlého mapování

Uživatel má na výběr mezi třemi různými typy map.

| a) | Referenční mapy poskytují rychle aktualizované poznatky o území a objektech pomocí údajů získaných před katastrofou. Obsah se skládá z vybraných topografických útvarů v postižené oblasti, zejména ohrožených objektů, a jiných dostupných informací, jež mohou uživatelům pomoci v jejich konkrétních úkolech krizového řízení. |
| --- | --- |

a)

Referenční mapy poskytují rychle aktualizované poznatky o území a objektech pomocí údajů získaných před katastrofou. Obsah se skládá z vybraných topografických útvarů v postižené oblasti, zejména ohrožených objektů, a jiných dostupných informací, jež mohou uživatelům pomoci v jejich konkrétních úkolech krizového řízení.

| b) | Mapy vymezující příslušné oblasti poskytují posouzení rozsahu události (a je-li to požadováno, jejího vývoje). Odvozují se z družicových snímků po katastrofě. Liší se v závislosti na typu katastrofy a vymezení oblasti ovlivněné katastrofou. |
| --- | --- |

b)

Mapy vymezující příslušné oblasti poskytují posouzení rozsahu události (a je-li to požadováno, jejího vývoje). Odvozují se z družicových snímků po katastrofě. Liší se v závislosti na typu katastrofy a vymezení oblasti ovlivněné katastrofou.

| c) | Mapy s hodnocením stupně poskytují posouzení stupně poškození (a je-li to požadováno, jeho vývoje). Odvozují se z družicových snímků po události. Mapy s hodnocením stupně zahrnují rozsah, míru nebo stupně poškození specifické pro každý typ katastrofy. Mohou též poskytovat příslušné aktuální informace, jež jsou specifické pro postižené obyvatelstvo a objekty. |
| --- | --- |

c)

Mapy s hodnocením stupně poskytují posouzení stupně poškození (a je-li to požadováno, jeho vývoje). Odvozují se z družicových snímků po události. Mapy s hodnocením stupně zahrnují rozsah, míru nebo stupně poškození specifické pro každý typ katastrofy. Mohou též poskytovat příslušné aktuální informace, jež jsou specifické pro postižené obyvatelstvo a objekty.

2)   Služba CEMS – produkty mapování rizik a mapování na podporu obnovy

Tato služba spočívá v poskytování geoprostorových informací na vyžádání. Tyto informace podporují činnosti krizového řízení nesouvisející s fází okamžité reakce. Produkty bude možno vyžádat dvěma způsoby: výběrem z předem stanoveného souboru podrobných topografických útvarů (zejména co se týče infrastruktur) a informací o riziku katastrofy (nebezpečí, expozice, riziko) nebo popisem potřeb informací specifických pro danou situaci a typu požadovaného produktu formou volného textu.

Jsou k dispozici tyto kategorie produktů:

| a) | referenční mapy poskytující komplexní a aktualizované poznatky o území a příslušných objektech v souvislosti se snižováním rizika katastrof; |
| --- | --- |

a)

referenční mapy poskytující komplexní a aktualizované poznatky o území a příslušných objektech v souvislosti se snižováním rizika katastrof;

| b) | mapy situace před katastrofou poskytující příslušné a aktuální tematické informace, jež mohou pomoci při plánování nepředvídaných událostí v oblastech náchylných k nebezpečím s cílem minimalizovat ztráty na životech a poškození; |
| --- | --- |

b)

mapy situace před katastrofou poskytující příslušné a aktuální tematické informace, jež mohou pomoci při plánování nepředvídaných událostí v oblastech náchylných k nebezpečím s cílem minimalizovat ztráty na životech a poškození;

| c) | mapy situace po katastrofě poskytující příslušné a aktuální tematické informace pro potřeby plánování obnovy a monitorování pokroku, které mapují dlouhodobý dopad. |
| --- | --- |

c)

mapy situace po katastrofě poskytující příslušné a aktuální tematické informace pro potřeby plánování obnovy a monitorování pokroku, které mapují dlouhodobý dopad.

Mapy uvedené v písmenech a), b) a c) se často aktualizují.

Mapy obsahují tyto informace:

| a) | topografické útvary v oblastech náchylných k nebezpečí, zejména co se týče infrastruktur; |
| --- | --- |

a)

topografické útvary v oblastech náchylných k nebezpečí, zejména co se týče infrastruktur;

| b) | informace o riziku katastrofy; |
| --- | --- |

b)

informace o riziku katastrofy;

| c) | další dostupné informace, které mohou uživatelům pomoci v jejich konkrétních činnostech plánování krizového řízení, jako je poskytování ochrany před možnými katastrofami včetně technických a jiných ochranných opatření, přijetí legislativních opatření, informační kampaně. |
| --- | --- |

c)

další dostupné informace, které mohou uživatelům pomoci v jejich konkrétních činnostech plánování krizového řízení, jako je poskytování ochrany před možnými katastrofami včetně technických a jiných ochranných opatření, přijetí legislativních opatření, informační kampaně.

3)   Služba CEMS – Evropský systém informací o povodních

Evropský systém informací o povodních poskytuje doplňující informace pro včasné varování o povodních vnitrostátním/regionálním hydrologickým službám a středisku pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC). Evropský systém informací o povodních zahrnuje tyto moduly poskytující údaje až s desetidenním předstihem:

| a) | předpovědi povodní: poskytují informace včasného varování na celoevropské a celosvětové úrovni; |
| --- | --- |

a)

předpovědi povodní: poskytují informace včasného varování na celoevropské a celosvětové úrovni;

| b) | varování před povodněmi: poskytují informace včetně varování před přívalovými povodněmi; |
| --- | --- |

b)

varování před povodněmi: poskytují informace včetně varování před přívalovými povodněmi;

| c) | monitorování povodní: monitorování probíhajících povodní. |
| --- | --- |

c)

monitorování povodní: monitorování probíhajících povodní.

4)   Služba CEMS – Evropský systém informací o lesních požárech

Evropský systém informací o lesních požárech poskytuje podporu pro ochranu lesů v Unii před požáry pomocí čtyř modulů pro rozmezí od fáze před začátkem požáru do fáze po požáru:

| a) | posuzování nebezpečí požárů: poskytuje celoevropské a celosvětové údaje podporující prevenci požárů a připravenost. Denní mapy prognóz úrovně nebezpečí požárů v EU na 1 až 6 dní s použitím údajů předpovědi počasí. Modul je aktivní od 1. března do 31. října; |
| --- | --- |

a)

posuzování nebezpečí požárů: poskytuje celoevropské a celosvětové údaje podporující prevenci požárů a připravenost. Denní mapy prognóz úrovně nebezpečí požárů v EU na 1 až 6 dní s použitím údajů předpovědi počasí. Modul je aktivní od 1. března do 31. října;

| b) | mapování aktivních požárů: poskytuje celoevropské a celosvětové údaje podporující hašení požárů. Denní mapy aktivních požárů poskytující přehledné zobrazení aktuálních požárů ve světě; |
| --- | --- |

b)

mapování aktivních požárů: poskytuje celoevropské a celosvětové údaje podporující hašení požárů. Denní mapy aktivních požárů poskytující přehledné zobrazení aktuálních požárů ve světě;

| c) | rychlé vyhodnocování škod: poskytuje celoevropské údaje hodnocení fáze po požárech. Denní aktualizace obvodů spálených oblastí v Evropě pro požáry o rozloze 40 ha nebo větší; |
| --- | --- |

c)

rychlé vyhodnocování škod: poskytuje celoevropské údaje hodnocení fáze po požárech. Denní aktualizace obvodů spálených oblastí v Evropě pro požáry o rozloze 40 ha nebo větší;

| d) | týdenní vyhodnocování škod: poskytuje celoevropské údaje hodnocení fáze po požárech. Týdenní aktualizace obvodů spálených oblastí v Evropě. |
| --- | --- |

d)

týdenní vyhodnocování škod: poskytuje celoevropské údaje hodnocení fáze po požárech. Týdenní aktualizace obvodů spálených oblastí v Evropě.

5)   Služba CEMS – Evropská observatoř pro sledování sucha (EDO)

Evropská observatoř pro sledování sucha poskytuje čtyři moduly pro informování o nedostatku vody a o suchu:

| a) | modul monitorování a mapování: umožňuje vizualizaci prostorového a časového vývoje sucha pomocí různých ukazatelů pro dešťové srážky, sněhovou pokrývku, teplotu, vlhkost půdy, podzemní vodu, průtoky řek a zdraví vegetace. Ukazatele se vypočtou z naměřených údajů in situ (meteorologické údaje, podzemní voda), výstupů modelu (vlhkost půdy, průtoky řek) a družicových dat (stres vegetace, vlhkost půdy, teploty zemského povrchu). Na základě kombinace vybraných ukazatelů se stanoví úroveň výstrahy, pokud jde o dopady na zemědělství a ekosystémy; |
| --- | --- |

a)

modul monitorování a mapování: umožňuje vizualizaci prostorového a časového vývoje sucha pomocí různých ukazatelů pro dešťové srážky, sněhovou pokrývku, teplotu, vlhkost půdy, podzemní vodu, průtoky řek a zdraví vegetace. Ukazatele se vypočtou z naměřených údajů in situ (meteorologické údaje, podzemní voda), výstupů modelu (vlhkost půdy, průtoky řek) a družicových dat (stres vegetace, vlhkost půdy, teploty zemského povrchu). Na základě kombinace vybraných ukazatelů se stanoví úroveň výstrahy, pokud jde o dopady na zemědělství a ekosystémy;

| b) | modul předpovědí: poskytuje předpovědi vybraných ukazatelů sucha; |
| --- | --- |

b)

modul předpovědí: poskytuje předpovědi vybraných ukazatelů sucha;

| c) | modul analýzy údajů: umožňuje analýzy a srovnávání časových profilů dostupných ukazatelů, jejich prostorové porovnání a agregaci do správních jednotek; |
| --- | --- |

c)

modul analýzy údajů: umožňuje analýzy a srovnávání časových profilů dostupných ukazatelů, jejich prostorové porovnání a agregaci do správních jednotek;

| d) | analytické zprávy pro významné případy sucha: analyzují jejich rozsah a závažnost, jakož i možné dopady. |
| --- | --- |

d)

analytické zprávy pro významné případy sucha: analyzují jejich rozsah a závažnost, jakož i možné dopady.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

5.1.   Pozorování pomocí družic a in situ

Většina geoprostorových informací poskytovaných složkou mapování služby CEMS se odvodí z údajů družicového dálkového průzkumu Země a doplní dostupnými datovými zdroji in situ nebo otevřenými datovými zdroji. Družicové snímky se poskytují prostřednictvím přispěvatelských misí programu Copernicus (CCM), jakož i pozorováním družic Sentinel 1 a 2, jež zajišťují celou škálu potřebných požadavků na pozorování. Data in situ pro složku mapování se poskytují prostřednictvím otevřeného zdroje a/nebo údajů zpřístupněných vnitrostátními kartografickými a katastrálními úřady v souladu s dvoustrannou dohodou mezi těmito úřady a Evropskou agenturou pro životní prostředí.

Složka včasného varování služby CEMS použije všechny dostupné snímky z družic Sentinel, v současnosti Sentinel-1, Sentinel-2 (požáry lesů) a Sentinel-3. V důsledku potřeby vysoké četnosti získávání dat pro posuzování škod po požáru v téměř reálném čase se používají také jiné senzory jako MODIS a VIIRS pro střední prostorové rozlišení a souprava snímků s vysokým prostorovým rozlišením mimo jiné z družic Landsat, SPOT a IRS. Proměnné jako ekvivalent vody ve sněhu a vlhkost půdy, jež se používají ve složce včasného varování pro povodně, se odvodí ze senzorů na palubě družic Metop a DMSP.

Data in situ zahrnují pozorování ze vzduchu (např. z letadla či bezpilotního vzdušného prostředku). Pro složku včasného varování je složka in situ schopna zpracovat hydrometeorologická pozorování od příslušných vnitrostátních a regionálních orgánů.

---

PŘÍLOHA VII

TECHNICKÉ SPECIFIKACE PRO BEZPEČNOSTNÍ SLUŽBU PROGRAMU COPERNICUS

CÍLE A OBLAST PŮSOBNOSTI BEZPEČNOSTNÍ SLUŽBY PROGRAMU COPERNICUS

Bezpečnostní služba programu Copernicus je navržena tak, aby zajistila poskytování relevantních a odpovídajících údajů a informací, jež Unii umožní reagovat na problémy v oblasti civilní bezpečnosti a zlepšit předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména prostřednictvím zvýšeného dohledu na hranicích a námořního dohledu, a zajistila rovněž podporu programu Copernicus pro vnější činnosti Unie. Bezpečnostní služba programu Copernicus je strukturována do těchto složek:

| a) | složka ostrahy hranic provozovaná na základě pověření agenturou Frontex jakožto pověřeným subjektem; |
| --- | --- |

a)

složka ostrahy hranic provozovaná na základě pověření agenturou Frontex jakožto pověřeným subjektem;

| b) | složka námořního dohledu provozovaná na základě pověření Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost jakožto pověřeným subjektem; |
| --- | --- |

b)

složka námořního dohledu provozovaná na základě pověření Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost jakožto pověřeným subjektem;

| c) | složka podpory pro vnější činnosti Unie provozovaná na základě pověření Satelitním střediskem Evropské unie jakožto pověřeným subjektem. |
| --- | --- |

c)

složka podpory pro vnější činnosti Unie provozovaná na základě pověření Satelitním střediskem Evropské unie jakožto pověřeným subjektem.

Integrací různých kapacit pro pozorování těchto tří pověřených subjektů vznikne synchronizovaná paleta produktů vyvinutých za minimálních nákladů, v míře, kterou umožní provozní synergie.

ČÁST I

Složka ostrahy hranic bezpečnostní služby programu Copernicus

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Prvek ostrahy hranic bezpečnostní služby programu Copernicus je navržen tak, aby zajišťoval lepší informovanost o situaci, a podpořil tak schopnost reakce na problémy v oblasti bezpečnosti na vnějších hranicích Unie prostřednictvím detekce a monitorování přeshraničních bezpečnostních hrozeb, hodnocení rizik a systémů včasného varování, mapování a monitorování.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

V reakci na shromážděné požadavky uživatelů poskytuje složka ostrahy hranic služby v následujících tematických oblastech, kde jsou data a/nebo informační produkty seskupeny podle jejich hlavní oblasti využití:

| a) | služby monitorování území (S1, S2, S3) se zakládají na družicových snímcích a zahrnují analýzu přístavů, pobřeží, pláží a hraničních přechodů a vyžadují lidskou interpretaci odborníky; |
| --- | --- |

a)

služby monitorování území (S1, S2, S3) se zakládají na družicových snímcích a zahrnují analýzu přístavů, pobřeží, pláží a hraničních přechodů a vyžadují lidskou interpretaci odborníky;

| b) | námořní služby (S4, S5, S6, S7) se zakládají na systémech hlášení lodí a detekci lodí s pomocí družicových snímků a jsou poloautomatické; |
| --- | --- |

b)

námořní služby (S4, S5, S6, S7) se zakládají na systémech hlášení lodí a detekci lodí s pomocí družicových snímků a jsou poloautomatické;

| c) | služba v oblasti životního prostředí (S8) poskytuje analýzu environmentálních proměnných včetně informací o území a povětrnostních podmínkách. |
| --- | --- |

c)

služba v oblasti životního prostředí (S8) poskytuje analýzu environmentálních proměnných včetně informací o území a povětrnostních podmínkách.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Složka ostrahy hranic se dělí na tyto oblasti činností:

| a) | celkové řízení delegovaných činností včetně zadávání zakázek, řízení smluv a podávání zpráv; |
| --- | --- |

a)

celkové řízení delegovaných činností včetně zadávání zakázek, řízení smluv a podávání zpráv;

| b) | řízení služeb včetně definování potřeb, získávání, zajištění kvality a poskytování služeb ostrahy hranic; |
| --- | --- |

b)

řízení služeb včetně definování potřeb, získávání, zajištění kvality a poskytování služeb ostrahy hranic;

| c) | rozvoj služeb na základě vyvíjejících se potřeb služeb uživatelů (orgány příslušné pro provádění kontrol na hranicích a Frontex); |
| --- | --- |

c)

rozvoj služeb na základě vyvíjejících se potřeb služeb uživatelů (orgány příslušné pro provádění kontrol na hranicích a Frontex);

| d) | přijímání a odborná příprava uživatelů včetně všech nezbytných činností pro odbornou přípravu uživatelů, jakož i posuzování míry využití každé z poskytovaných služeb. |
| --- | --- |

d)

přijímání a odborná příprava uživatelů včetně všech nezbytných činností pro odbornou přípravu uživatelů, jakož i posuzování míry využití každé z poskytovaných služeb.

Služby ostrahy hranic programu Copernicus se zavedou v rámci služeb fúze agentury Frontex, které již jsou v agentuře zavedeny.

Níže uvedené činnosti provádí většinou agentura Frontex, v případě potřeby s podporou dodavatelů, zhotovitelů či poskytovatelů:

| a) | každodenní činnosti a vztahy s uživateli; |
| --- | --- |

a)

každodenní činnosti a vztahy s uživateli;

| b) | plánování, objednávání, získávání a vyúčtování produktů (produkty pozorování Země či jiné); |
| --- | --- |

b)

plánování, objednávání, získávání a vyúčtování produktů (produkty pozorování Země či jiné);

| c) | řízení činností IT včetně zvládání incidentů a problémů; |
| --- | --- |

c)

řízení činností IT včetně zvládání incidentů a problémů;

| d) | zajištění kvality dodaných produktů; |
| --- | --- |

d)

zajištění kvality dodaných produktů;

| e) | provádění oprav a modernizací služeb; |
| --- | --- |

e)

provádění oprav a modernizací služeb;

| f) | monitorování poskytování služeb. |
| --- | --- |

f)

monitorování poskytování služeb.

Na podporu výše uvedených činností uzavře agentura Frontex dohody o úrovni služeb se Satelitním střediskem Evropské unie (pro analýzu pevninských území) a s Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost (pro analýzu mořských území), částečně financované z programu Copernicus.

Za účelem přezkoušení a ověření nových požadavků uživatelů lze provádět ověření koncepce a předprovozní projekty.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

Konkrétní aktivace služeb programu Copernicus pro účely ostrahy hranic určí agentura Frontex na základě svého vlastního hodnocení rizik aktuální situace. Ostraha hranic se skládá z těchto služeb:

| a) | (S1) monitorování pobřeží – produkty programu Copernicus vyvinuté v oblasti monitorování pobřeží se skládají z analytických zpráv přesných a ad-hoc snímků, vektorových dat a snímků pobřežních pásem (pláží a přístavů) určených prostřednictvím analýzy rizik na podporu provozního posuzování činností souvisejících s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností; |
| --- | --- |

a)

(S1) monitorování pobřeží – produkty programu Copernicus vyvinuté v oblasti monitorování pobřeží se skládají z analytických zpráv přesných a ad-hoc snímků, vektorových dat a snímků pobřežních pásem (pláží a přístavů) určených prostřednictvím analýzy rizik na podporu provozního posuzování činností souvisejících s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností;

| b) | (S2) předhraniční monitorování – analytické zprávy přesných a ad-hoc snímků, vektorová data a snímky předhraniční oblasti určené prostřednictvím analýzy rizik na podporu provozního posuzování činností souvisejících s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností; |
| --- | --- |

b)

(S2) předhraniční monitorování – analytické zprávy přesných a ad-hoc snímků, vektorová data a snímky předhraniční oblasti určené prostřednictvím analýzy rizik na podporu provozního posuzování činností souvisejících s nelegální migrací a přeshraniční trestnou činností;

| c) | (S3) referenční snímky/mapování – produkty programu Copernicus vyvinuté pro referenční snímky/mapování jsou založené na družicových snímcích s velmi vysokým rozlišením a vektorových datech pokrývajících oblasti konkrétní třetí země určené prostřednictvím analýzy rizik; |
| --- | --- |

c)

(S3) referenční snímky/mapování – produkty programu Copernicus vyvinuté pro referenční snímky/mapování jsou založené na družicových snímcích s velmi vysokým rozlišením a vektorových datech pokrývajících oblasti konkrétní třetí země určené prostřednictvím analýzy rizik;

| d) | (S4) námořní dohled nad oblastí zájmu – produkty programu Copernicus vyvinuté v oblasti námořního dohledu nad oblastí zájmu zahrnují identifikaci a monitorování určitých plavidel pomocí dat pozorování Země kombinovaných s daty in situ poskytovanými otevřeným zdrojem, platformami a senzory; |
| --- | --- |

d)

(S4) námořní dohled nad oblastí zájmu – produkty programu Copernicus vyvinuté v oblasti námořního dohledu nad oblastí zájmu zahrnují identifikaci a monitorování určitých plavidel pomocí dat pozorování Země kombinovaných s daty in situ poskytovanými otevřeným zdrojem, platformami a senzory;

| e) | (S5) služba detekce plavidel – produkty programu Copernicus vyvinuté v rámci služby detekce plavidel zahrnují družicovou detekci plavidel (SAR) a identifikaci (optickou) korelovanou se systémy založenými na spolupráci (AIS, LRIT); |
| --- | --- |

e)

(S5) služba detekce plavidel – produkty programu Copernicus vyvinuté v rámci služby detekce plavidel zahrnují družicovou detekci plavidel (SAR) a identifikaci (optickou) korelovanou se systémy založenými na spolupráci (AIS, LRIT);

| f) | (S6) služba sledování a ohlašování plavidel – produkty programu Copernicus vyvinuté v rámci služby sledování a ohlašování plavidel zahrnují kombinované údaje pozemních zdrojů, družic AIS a LRIT a systému sledování plavidel; |
| --- | --- |

f)

(S6) služba sledování a ohlašování plavidel – produkty programu Copernicus vyvinuté v rámci služby sledování a ohlašování plavidel zahrnují kombinované údaje pozemních zdrojů, družic AIS a LRIT a systému sledování plavidel;

| g) | (S7) služba detekce anomálií plavidel – produkty programu Copernicus vyvinuté v rámci služby detekce anomálií plavidel zahrnují upozornění automaticky generovaná v případě detekce podezřelého chování; |
| --- | --- |

g)

(S7) služba detekce anomálií plavidel – produkty programu Copernicus vyvinuté v rámci služby detekce anomálií plavidel zahrnují upozornění automaticky generovaná v případě detekce podezřelého chování;

| h) | (S8) posuzování vlivů na životní prostředí pro analýzu rizik – produkty programu Copernicus v oblasti posuzování vlivů na životní prostředí pro analýzu rizik zahrnují informace o životním prostředí (současné a předpovězené povětrnostní podmínky a stav moře) na podporu operačního plánování, rozhodovacích procesů a plánování získávání družicových dat; |
| --- | --- |

h)

(S8) posuzování vlivů na životní prostředí pro analýzu rizik – produkty programu Copernicus v oblasti posuzování vlivů na životní prostředí pro analýzu rizik zahrnují informace o životním prostředí (současné a předpovězené povětrnostní podmínky a stav moře) na podporu operačního plánování, rozhodovacích procesů a plánování získávání družicových dat;

| i) | (S9) velkoplošné posuzování vlivů na životní prostředí pro analýzu rizik – služba se poskytuje „na vyžádání“ a lze ji vyžádat prostřednictvím služeb Eurosur Fusion; poskytuje se prostřednictvím analýzy snímků na základě monitorování konkrétních oblastí pomocí archivních i nových snímků; |
| --- | --- |

i)

(S9) velkoplošné posuzování vlivů na životní prostředí pro analýzu rizik – služba se poskytuje „na vyžádání“ a lze ji vyžádat prostřednictvím služeb Eurosur Fusion; poskytuje se prostřednictvím analýzy snímků na základě monitorování konkrétních oblastí pomocí archivních i nových snímků;

| j) | (S10) služba pozorování Země (EO) Recon – služba se poskytuje „na vyžádání“ a mohou si ji vyžádat národní koordinační centra prostřednictvím služeb Eurosur Fusion; služba pozorování Země (EO) Recon poskytuje výchozí hodnocení a identifikaci konkrétních oblastí a cílů zájmu v rámci velkých oblastí; identifikované oblasti a objekty žadatel ověřuje, a v případě potřeby jsou dále analyzovány pravidelnými službami monitorování; |
| --- | --- |

j)

(S10) služba pozorování Země (EO) Recon – služba se poskytuje „na vyžádání“ a mohou si ji vyžádat národní koordinační centra prostřednictvím služeb Eurosur Fusion; služba pozorování Země (EO) Recon poskytuje výchozí hodnocení a identifikaci konkrétních oblastí a cílů zájmu v rámci velkých oblastí; identifikované oblasti a objekty žadatel ověřuje, a v případě potřeby jsou dále analyzovány pravidelnými službami monitorování;

| k) | (S11) posuzování sítí migrační a přeshraniční trestné činnosti – služba se poskytuje „na vyžádání“ a mohou si ji vyžádat národní koordinační centra prostřednictvím služeb Eurosur Fusion; tato služba poskytuje sociálně-ekonomický základ a výchozí analýzu konkrétní oblasti, činnosti a/nebo organizované zločinecké skupiny spojené s nelegální migrací nebo s přeshraniční trestnou činností. Zakládá se na více zdrojích. |
| --- | --- |

k)

(S11) posuzování sítí migrační a přeshraniční trestné činnosti – služba se poskytuje „na vyžádání“ a mohou si ji vyžádat národní koordinační centra prostřednictvím služeb Eurosur Fusion; tato služba poskytuje sociálně-ekonomický základ a výchozí analýzu konkrétní oblasti, činnosti a/nebo organizované zločinecké skupiny spojené s nelegální migrací nebo s přeshraniční trestnou činností. Zakládá se na více zdrojích.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

Pro získání zpravodajských informací pro ostrahu hranic shromažďuje agentura Frontex data z širokého okruhu zdrojů a generuje přidanou hodnotu prostřednictvím své služby fúze dat.

Služba použije tyto datové vstupy:

| a) | družicové snímky (optické i radarové); |
| --- | --- |

a)

družicové snímky (optické i radarové);

| b) | údaje ze specializovaných systémů detekce plavidel; |
| --- | --- |

b)

údaje ze specializovaných systémů detekce plavidel;

| c) | meteorologické informace; |
| --- | --- |

c)

meteorologické informace;

| d) | zpravodajské informace. |
| --- | --- |

d)

zpravodajské informace.

ČÁST II

Složka námořního dohledu bezpečnostní služby programu Copernicus

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Složka námořního dohledu bezpečnostní služby programu Copernicus je navržena s cílem zlepšit předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce Unie prostřednictvím zlepšeného námořního dohledu spoléhajícího na využití údajů a informací z programu Copernicus pro lepší detekci a monitorování transregionálních bezpečnostních hrozeb, hodnocení rizik a na systémy včasného varování, mapování a monitorování mořských oblastí.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Složka námořního dohledu reaguje na požadavky monitorování těchto uživatelských skupin:

| a) | kontrola rybolovu; |
| --- | --- |

a)

kontrola rybolovu;

| b) | námořní zabezpečení a bezpečnost; |
| --- | --- |

b)

námořní zabezpečení a bezpečnost;

| c) | celní a donucovací orgány; |
| --- | --- |

c)

celní a donucovací orgány;

| d) | obrana. |
| --- | --- |

d)

obrana.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Služby námořního dohledu programu Copernicus spoléhají na zavedenou architekturu v Evropské agentuře pro námořní bezpečnost s cílem kombinovat různé prvky služeb včetně pozorování Země a poskytují služby přizpůsobené různým uživatelským skupinám. Tyto prvky služeb se dělí na vstupy služeb a moduly služeb.

Vstupy služeb sestávají z těchto kategorií:

| a) | pozorování Země; |
| --- | --- |

a)

pozorování Země;

| b) | specifická informovanost o námořní oblasti (MDA). |
| --- | --- |

b)

specifická informovanost o námořní oblasti (MDA).

Moduly služeb zahrnují tyto moduly:

| a) | obecné moduly služeb; |
| --- | --- |

a)

obecné moduly služeb;

| b) | integrační moduly služeb. |
| --- | --- |

b)

integrační moduly služeb.

Kombinace vstupů služeb s vhodnými schopnostmi (moduly) umožní poskytování uzpůsobených, nákladově efektivních služeb celému okruhu oprávněných uživatelských skupin.

Evropská agentura pro námořní bezpečnost je pověřena těmito konkrétními úkoly:

| a) | celkové řízení delegovaných činností; |
| --- | --- |

a)

celkové řízení delegovaných činností;

| b) | řízení a správa, což zahrnuje zadávání zakázek, řízení smluv, podávání zpráv a zajištění kvality; |
| --- | --- |

b)

řízení a správa, což zahrnuje zadávání zakázek, řízení smluv, podávání zpráv a zajištění kvality;

| c) | rozvoj služby, což zahrnuje návrh služby, její testování a zavádění; |
| --- | --- |

c)

rozvoj služby, což zahrnuje návrh služby, její testování a zavádění;

| d) | provozování služby, což zahrnuje každodenní činnosti, zvládání incidentů a problémů a neustálé zlepšování služby. Provozování služby zahrnuje všechny činnosti spojené s plánováním, objednáváním a ověřováním družicových produktů; |
| --- | --- |

d)

provozování služby, což zahrnuje každodenní činnosti, zvládání incidentů a problémů a neustálé zlepšování služby. Provozování služby zahrnuje všechny činnosti spojené s plánováním, objednáváním a ověřováním družicových produktů;

| e) | rozšiřování uživatelské základy a její odborná příprava, což zahrnuje všechny nezbytné činnosti pro odbornou přípravu uživatelů, jakož i posuzování míry využití každé z poskytovaných služeb. |
| --- | --- |

e)

rozšiřování uživatelské základy a její odborná příprava, což zahrnuje všechny nezbytné činnosti pro odbornou přípravu uživatelů, jakož i posuzování míry využití každé z poskytovaných služeb.

Doplněním těchto činností, ovšem ve spojení s poskytováním služby, je provádění ověření koncepce a předprovozních projektů, jež lze použít k přezkoušení a ověření nových požadavků uživatelů v určité oblasti.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

Produkty poskytované v rámci složky námořního dohledu bezpečnostní služby programu Copernicus zahrnují tyto služby.

1)   Služby kontroly rybolovu

Nezákonný rybolov může ohrozit provádění plánů řízení a narušit racionální využívání rybolovných zdrojů. Tyto služby zohlední uvedené typy požadavků:

| a) | monitorování lovišť; |
| --- | --- |

a)

monitorování lovišť;

| b) | monitorování rybářských přístavů s cílem zkoumat a kontrolovat odplutí nebo přistání rybářských plavidel. |
| --- | --- |

b)

monitorování rybářských přístavů s cílem zkoumat a kontrolovat odplutí nebo přistání rybářských plavidel.

2)   Služby námořní bezpečnosti a zabezpečení

Služby námořní bezpečnosti a zabezpečení reagují na dvě hlavní kategorie potřeb uživatelů.

| a) | Pátrání a záchrana – jedná se o pátrání za účelem poskytnutí pomoci zachraňující životy lidí v nouzi a bezprostředním nebezpečí ztráty života. Činnosti pátrání a záchrany zahrnují činnosti ve vzdálených oblastech, záchranu na moři a potřebu specializovaných zařízení pro pátrání a záchranu, jež nejsou záchranným službám běžně dostupná. Služby pátrání a záchrany zahrnují rychlé stanovení úkolů pro družicové zdroje, nasazení bezpilotních vzdušných prostředků pro monitorování velké plochy a vizualizaci polohy, příslušné schéma pátrání a prostředky pátrání a záchrany pro lepší koordinaci činností. |
| --- | --- |

a)

Pátrání a záchrana – jedná se o pátrání za účelem poskytnutí pomoci zachraňující životy lidí v nouzi a bezprostředním nebezpečí ztráty života. Činnosti pátrání a záchrany zahrnují činnosti ve vzdálených oblastech, záchranu na moři a potřebu specializovaných zařízení pro pátrání a záchranu, jež nejsou záchranným službám běžně dostupná. Služby pátrání a záchrany zahrnují rychlé stanovení úkolů pro družicové zdroje, nasazení bezpilotních vzdušných prostředků pro monitorování velké plochy a vizualizaci polohy, příslušné schéma pátrání a prostředky pátrání a záchrany pro lepší koordinaci činností.

| b) | Bezpečnost lodí – tato služba se skládá z vyhledávání a poskytování zlepšeného vyobrazení námořní dopravy pomocí produktů pozorování Země. Má celosvětovou oblast působnosti s dalším zaměřením na odlehlé oblasti, a to zvláště v polárních oblastech. |
| --- | --- |

b)

Bezpečnost lodí – tato služba se skládá z vyhledávání a poskytování zlepšeného vyobrazení námořní dopravy pomocí produktů pozorování Země. Má celosvětovou oblast působnosti s dalším zaměřením na odlehlé oblasti, a to zvláště v polárních oblastech.

3)   Celní služby

Celní služby zajistí, aby pro řadu účelů byla použita kooperativní data pro sledování lodí a korelaci plavebních drah a příjezdů do přístavu s již existujícími informacemi systémů.

Monitorování nedovoleného obchodování se zbožím se zaměří na rozšíření informovanosti o námořní oblasti a na porovnání informací se základními registry, informacemi o plavidlech a údaji ze zpráv. Služba podporuje konkrétní činnosti/zásahy, pro které je rychlé stanovení úkolů a monitorování důležitým požadavkem. Provádění činností zahrnuje monitorování přístavů a pláží třetích zemí, z nichž odplouvají konkrétní lodě, jakož i detekci neobvyklého chování.

4)   Služby v oblasti vymáhání práva

Služby v oblasti vymáhání práva se zaměří na rozšíření informovanosti o námořní oblasti na základě stávajících civilních zdrojů a schopností a na uzákonění další integrace informací. Zakládají se na způsobech rychlého stanovení úkolů a monitorování konkrétních činností.

5)   Služby mořského prostředí

Služby mořského prostředí zahrnují činnosti systému CleanSeaNet. Ty poskytují pomoc zúčastněným státům pro tyto činnosti:

| a) | identifikace a sledování znečištění ropnými látkami na mořské hladině; |
| --- | --- |

a)

identifikace a sledování znečištění ropnými látkami na mořské hladině;

| b) | monitorování havarijního znečištění během mimořádných událostí; |
| --- | --- |

b)

monitorování havarijního znečištění během mimořádných událostí;

| c) | přispívání k identifikaci znečišťovatelů. |
| --- | --- |

c)

přispívání k identifikaci znečišťovatelů.

5.   POTŘEBNÉ ÚDAJE

Služby námořního dohledu programu Copernicus jsou schopny zpracovat jako vstup pro poskytování produktů jak údaje programu Copernicus, tak i údaje jiného původu.

| 1) | Údaje pozorování Země a produkty odvozené z/ze:






  a) | snímků SAR; |
| --- | --- | --- |

1)

Údaje pozorování Země a produkty odvozené z/ze:

a)

snímků SAR;

| b) | optických snímků; |
| --- | --- |

b)

optických snímků;

| c) | videomateriálu z družic. |
| --- | --- |

c)

videomateriálu z družic.

| 2) | Údaje získané jinak než pozorováním Země a produkty s přidanou hodnotou:






  a) | systémy dálkově řízených letadel (RPAS); |
| --- | --- | --- |

2)

Údaje získané jinak než pozorováním Země a produkty s přidanou hodnotou:

a)

systémy dálkově řízených letadel (RPAS);

| b) | družice AIS (SAT-AIS, systém automatické identifikace); |
| --- | --- |

b)

družice AIS (SAT-AIS, systém automatické identifikace);

| c) | systémy hlášení lodí v souladu s jejich příslušnými právními základy; |
| --- | --- |

c)

systémy hlášení lodí v souladu s jejich příslušnými právními základy;

| d) | informace o plavidle (z databází plavidel). |
| --- | --- |

d)

informace o plavidle (z databází plavidel).

| 3) | Data in situ z jiných zdrojů – senzory namontované na jakémkoli vozidle, plavidle nebo jiném dopravním prostředku. |
| --- | --- |

3)

Data in situ z jiných zdrojů – senzory namontované na jakémkoli vozidle, plavidle nebo jiném dopravním prostředku.

ČÁST III

Složka pro podporu vnější činnosti Unie bezpečnostní služby programu Copernicus

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Zřízení služby pro podporu vnější činnosti Unie (SEA) vychází z hypotézy úzké spolupráce se službou CEMS. Koordinace mezi podporou vnější činnosti Unie a oblastí krizového řízení je založena na těchto zásadách:

| a) | integrace portfolií podpory vnější činnosti Unie a oblasti krizového řízení musí zohlednit potřeby obou uživatelských skupin; |
| --- | --- |

a)

integrace portfolií podpory vnější činnosti Unie a oblasti krizového řízení musí zohlednit potřeby obou uživatelských skupin;

| b) | koordinace služeb nesmí ohrozit rychlost, specifika ani kvalitu příslušných portfolií služby a citlivost požadavku; |
| --- | --- |

b)

koordinace služeb nesmí ohrozit rychlost, specifika ani kvalitu příslušných portfolií služby a citlivost požadavku;

| c) | koordinace se musí zaměřit na možné úspory nákladů v důsledku sdílení zdrojů. |
| --- | --- |

c)

koordinace se musí zaměřit na možné úspory nákladů v důsledku sdílení zdrojů.

2.   POŽADAVKY UŽIVATELŮ A HLAVNÍ OBLASTI VYUŽITÍ

Služba zahrnuje tyto hlavní oblasti:

| a) | informace o krizi; |
| --- | --- |

a)

informace o krizi;

| b) | předcházení krizím a připravenost; |
| --- | --- |

b)

předcházení krizím a připravenost;

| c) | souhrnné zprávy a analýza činností. |
| --- | --- |

c)

souhrnné zprávy a analýza činností.

Produkty služby pro podporu vnější činnosti Unie jsou k dispozici pouze těmto oprávněným uživatelům:

| a) | Evropská služba pro vnější činnost (struktury ESVČ pro řešení krizí, delegace Unie, regionální kanceláře ESVČ); |
| --- | --- |

a)

Evropská služba pro vnější činnost (struktury ESVČ pro řešení krizí, delegace Unie, regionální kanceláře ESVČ);

| b) | mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP); |
| --- | --- |

b)

mise a operace společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP);

| c) | tyto útvary Komise:






  1) | GŘ ECHO; |
| --- | --- | --- |

c)

tyto útvary Komise:

1)

GŘ ECHO;

| 2) | GŘ DEVCO; |
| --- | --- |

2)

GŘ DEVCO;

| d) | ministerstva obrany, ministerstva zahraničních věcí a zpravodajská střediska v členských státech; |
| --- | --- |

d)

ministerstva obrany, ministerstva zahraničních věcí a zpravodajská střediska v členských státech;

| e) | Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

e)

Organizace spojených národů.

3.   ARCHITEKTURA SLUŽBY

Služba se skládá z poskytování geoprostorových informací na vyžádání pro podporu přijímání rozhodnutí a činností během krize. Služba je založena na získávání, zpracování a analýze družicových snímků a průvodních informací.

Produkty jsou kombinací standardizovaných vrstev informací, které reagují na potřeby uživatelů. Tyto vrstvy lze seskupovat do různých výstupních formátů jako mapy, geoprostorové datové soubory (vektorová a rastrová data) a/nebo služby přístupné prostřednictvím internetu (webové mapy). Uživatelé si mohou vybrat produkty z portfolia podpory vnější činnosti Unie nebo vyjádřit své konkrétní potřeby.

Služba se zaměří na nepřetržitou dostupnost a zahrne službu „rychlé reakce“.

Součástí služeb je:

| a) | provozování kontaktního místa služby (Service Focal Point, SFP) pro všechny aktivace podpory vnější činnosti Unie; |
| --- | --- |

a)

provozování kontaktního místa služby (Service Focal Point, SFP) pro všechny aktivace podpory vnější činnosti Unie;

| b) | asistenční služba programu Copernicus; |
| --- | --- |

b)

asistenční služba programu Copernicus;

| c) | návrh produktu; |
| --- | --- |

c)

návrh produktu;

| d) | žádost o data/zpracování přístupu k datům kosmické složky programu Copernicus (Copernicus Space Component Data Access, CSCDA); |
| --- | --- |

d)

žádost o data/zpracování přístupu k datům kosmické složky programu Copernicus (Copernicus Space Component Data Access, CSCDA);

| e) | vedení zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele při generování produktů; |
| --- | --- |

e)

vedení zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele při generování produktů;

| f) | kdykoli je to vhodné, vlastní analýza a přidaná hodnota všech aktivací vyhovujících správě Satelitního střediska Evropské unie (SATCEN); |
| --- | --- |

f)

kdykoli je to vhodné, vlastní analýza a přidaná hodnota všech aktivací vyhovujících správě Satelitního střediska Evropské unie (SATCEN);

| g) | ověřování a distribuce produktů; |
| --- | --- |

g)

ověřování a distribuce produktů;

| h) | koordinace se službou CEMS; |
| --- | --- |

h)

koordinace se službou CEMS;

| i) | koordinace s ostatními službami programu Copernicus významnými pro uživatele z oblasti vnější činnosti a SZBP/SBOP; |
| --- | --- |

i)

koordinace s ostatními službami programu Copernicus významnými pro uživatele z oblasti vnější činnosti a SZBP/SBOP;

| j) | šíření a provádění politiky s přihlédnutím k uživatelským profilům a citlivosti údajů. |
| --- | --- |

j)

šíření a provádění politiky s přihlédnutím k uživatelským profilům a citlivosti údajů.

Provozní činnosti služby provádí a provozují všechny procesy služby pro podporu vnějších činností Unie v souladu s rámcem definovaným na úrovni řízení a koordinace.

Koordinátor služby pro podporu vnějších činností Unie (SSC) je pro každou aktivaci odpovědný za tato opatření:

| a) | odhad nákladů pro poměr mezi náklady a přínosy nebo posouzení dopadů; |
| --- | --- |

a)

odhad nákladů pro poměr mezi náklady a přínosy nebo posouzení dopadů;

| b) | řešení otázek citlivosti; |
| --- | --- |

b)

řešení otázek citlivosti;

| c) | zvládání incidentů a problémů; |
| --- | --- |

c)

zvládání incidentů a problémů;

| d) | monitorování poskytování služeb. |
| --- | --- |

d)

monitorování poskytování služeb.

4.   PORTFOLIO TECHNICKÝCH SLUŽEB

Podrobné portfolio služby pro podporu vnějších činností Unie programu Copernicus se skládá z těchto produktů:

1)   Referenční mapy:

Referenční mapy jsou kartografické produkty vysoké kvality zahrnující širokou škálu pozorovatelných útvarů. Různé vrstvy informací zahrnují základní typy jako silniční síť, hranice, vodstvo, terén atd. Informace obsažené v referenčních mapách podporují orientaci, místní navigaci, strategické rozhodování a logistické rozmístění. Informační vrstvy v referenčních mapách mohou být v závislosti na okolnostech doplněny o konkrétní vrstvu, již vyžaduje situace.

2)   Posuzování stavu silniční sítě:

Posuzování stavu silniční sítě poskytuje uživatelům mapu, která obsahuje různé typy informací o stavu silniční sítě.

3)   Posuzování škod způsobených konfliktem:

Posuzování škod způsobených konfliktem použije detekci změn za účelem poskytnutí vizuální interpretace, která obsahuje informace o rozložení škod v krizové oblasti. V městských oblastech jsou městské bloky označeny barevným kódem znázorňujícím intenzitu poškození. V rozptýlených oblastech se použije „tepelná mapa“, která znázorňuje poškození pomocí odstupňování barev zachycujících poškození jednotlivých částí každé oblasti.

4)   Analýza kritické infrastruktury:

Analýza kritické infrastruktury určí nejvýznamnější složky člověkem vybudované nebo přírodní infrastruktury, jež jsou považovány za kritické, a posoudí jejich provozní stav.

5)   Podpora evakuačního plánu:

Podpora evakuačního plánu poskytuje geoprostorové informace pro podporu evakuace osob z krizových oblastí. Produkty vyvinuté na základě předběžné analýzy provedené v souladu s typy rizik spojených s konkrétním místem zahrnují informace, jako jsou možná shromaždiště, plochy pro přistávání vrtulníků, evakuační místa a trasy.

6)   Mapa území, která nesousedí s EU:

Mapa území, která nesousedí s EU, umožňuje uživatelům získat specifické informace usnadňující rozhodování o otázkách týkajících se území, která nesousedí s EU.

7)   Analýza tábora:

Analýza tábora je produkt zaměřený na podporu přijímání rozhodnutí ohledně vysídlených osob (buď vnitřně vysídlených, nebo uprchlíků). Produkty se zaměří na charakterizaci zařízení tábora, identifikaci obydlí a budov s jinými funkcemi a konečně poskytnou odhadovaná rozpětí počtu osob.

8)   Vyobrazení krizové situace:

Vyobrazení krizové situace je produkt navržený pro celkové posuzování závažnosti konfliktu/krize a jejich důsledků. Aby splnil tento účel, skládá se produkt z množiny doplňujících informací o krizi. Nalezené doplňující informace se shromáždí, homogenizují a vypracuje se jednolité vyobrazení (složené z map situace a případně zprávy).

9)   Zpráva o činnosti:

Zpráva o činnosti je produkt zaměřený na poskytnutí analýzy dané lidské činnosti uživateli. Produkt vykazuje velkou flexibilitu.

5.   POTŘEBY TÝKAJÍCÍ SE DAT

Služba vyžaduje použití dat s velmi vysokým rozlišením.

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/56

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/621

ze dne 20. dubna 2018

o technických specifikacích pro kosmickou složku programu Copernicus podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (1), a zejména na čl. 9 odst. 8 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Program Copernicus, který byl vytvořen nařízením (EU) č. 377/2014, je civilní program, který vychází z uživatelských potřeb, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a jeho zastřešujícím provozním cílem je poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti přizpůsobených potřebám uživatelů a podporujících i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc. |
| --- | --- |

(1)

Program Copernicus, který byl vytvořen nařízením (EU) č. 377/2014, je civilní program, který vychází z uživatelských potřeb, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a jeho zastřešujícím provozním cílem je poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti přizpůsobených potřebám uživatelů a podporujících i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.

| (2) | Podle nařízení (EU) č. 377/2014 program Copernicus zahrnuje tři složky, včetně kosmické složky, jejímž účelem je zajistit udržitelná pozorování z vesmíru pro tyto oblasti služeb: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost. Komise má celkovou odpovědnost za program Copernicus a koordinuje jeho různé složky. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení (EU) č. 377/2014 program Copernicus zahrnuje tři složky, včetně kosmické složky, jejímž účelem je zajistit udržitelná pozorování z vesmíru pro tyto oblasti služeb: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost. Komise má celkovou odpovědnost za program Copernicus a koordinuje jeho různé složky.

| (3) | Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus jsou nezbytné ke stanovení základu pro provádění a vývoj kosmické složky v rámci správy programu Copernicus. |
| --- | --- |

(3)

Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus jsou nezbytné ke stanovení základu pro provádění a vývoj kosmické složky v rámci správy programu Copernicus.

| (4) | Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus by se měly zabývat aspekty, jako je dokončení a provozování zvláštních misí, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, které doplňují data ze zvláštních misí, a postup k zajištění vývoje systému. |
| --- | --- |

(4)

Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus by se měly zabývat aspekty, jako je dokončení a provozování zvláštních misí, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, které doplňují data ze zvláštních misí, a postup k zajištění vývoje systému.

| (5) | Vývoj kosmické složky programu Copernicus byl zahájen v rámci programu kosmické složky Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), který zahrnuje financování ze strany Evropské kosmické agentury (ESA) a Komise. Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus by měly zahrnovat celou kosmickou složku, a to se zvláštním důrazem na činnosti financované podle nařízení (EU) č. 377/2014. |
| --- | --- |

(5)

Vývoj kosmické složky programu Copernicus byl zahájen v rámci programu kosmické složky Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES), který zahrnuje financování ze strany Evropské kosmické agentury (ESA) a Komise. Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus by měly zahrnovat celou kosmickou složku, a to se zvláštním důrazem na činnosti financované podle nařízení (EU) č. 377/2014.

| (6) | Kosmická složka programu Copernicus jako celek je financována prostřednictvím různých dohod. Jedná se mimo jiné o dohody uzavřené v rámci programu kosmické složky GMES agentury ESA, dohody o programu Copernicus a volitelných programů Jason-CS a Jason-3 Evropské organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT). Činnosti financované v rámci programu kosmické složky GMES agentury ESA zahrnují vývoj jednotek A a B satelitních misí Sentinel-1, Sentinel-2, a Sentinel-3, jednotek A a B misí Sentinel-5p a Sentinel-4 a jednotek A misí Sentinel-5 a Sentinel-6. Sentinel-6 je spolufinancován organizací EUMETSAT v rámci volitelného programu Jason-CS této organizace. |
| --- | --- |

(6)

Kosmická složka programu Copernicus jako celek je financována prostřednictvím různých dohod. Jedná se mimo jiné o dohody uzavřené v rámci programu kosmické složky GMES agentury ESA, dohody o programu Copernicus a volitelných programů Jason-CS a Jason-3 Evropské organizace pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT). Činnosti financované v rámci programu kosmické složky GMES agentury ESA zahrnují vývoj jednotek A a B satelitních misí Sentinel-1, Sentinel-2, a Sentinel-3, jednotek A a B misí Sentinel-5p a Sentinel-4 a jednotek A misí Sentinel-5 a Sentinel-6. Sentinel-6 je spolufinancován organizací EUMETSAT v rámci volitelného programu Jason-CS této organizace.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program Copernicus, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru pro program Copernicus,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus

Přijímají se technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6 nařízení (EU) č. 377/2014, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů, uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44.

1

---

PŘÍLOHA

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ PRO KOSMICKOU SLOŽKU

Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje tyto činnosti:

| a) | vývoj, vypouštění na oběžnou dráhu a provozní činnosti zvláštních družic programu Copernicus (mise Sentinel); |
| --- | --- |

a)

vývoj, vypouštění na oběžnou dráhu a provozní činnosti zvláštních družic programu Copernicus (mise Sentinel);

| b) | zpracovávání a vytváření datových produktů mise Sentinel na základě získaných dat; |
| --- | --- |

b)

zpracovávání a vytváření datových produktů mise Sentinel na základě získaných dat;

| c) | šíření dat; |
| --- | --- |

c)

šíření dat;

| d) | pořizování a poskytování dat z družicových misí třetích stran (přispěvatelské mise programu Copernicus), v případě, že data požadovaná službami programu Copernicus nemohou být poskytnuta misemi Sentinel. |
| --- | --- |

d)

pořizování a poskytování dat z družicových misí třetích stran (přispěvatelské mise programu Copernicus), v případě, že data požadovaná službami programu Copernicus nemohou být poskytnuta misemi Sentinel.

Družicové datové produkty využívají služby programu Copernicus a ostatní uživatelé, kteří v kombinaci s daty z více zdrojů přeměňují data v jednotné geofyzikální proměnné nebo informační produkty vyšší úrovně.

Kosmická složka programu Copernicus je navržena podle požadavků na data a pozorování hlavních uživatelů programu Copernicus (orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány činné v oblasti monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování pevniny, změny klimatu, krizového řízení a bezpečnosti). Ty tvoří základ pro stanovení požadavků na kosmickou složku programu Copernicus.

Požadavky programu Copernicus na data pozorování Země z vesmíru zahrnující období 2014–2020 jsou zdokumentovány v dokumentu
  „Data Warehouse Requirements document“ (verze 2.x). Dokument musí obsahovat požadavky shromážděné od služeb a uživatelů v rámci programu Copernicus požadujících data pozorování Země. Při vývoji kosmické složky programu Copernicus se zohlední aktualizace uvedeného dokumentu. Požadavky na data jsou uvedeny v tabulce 1.

Tabulka 1

Souhrnná tabulka požadavků na soubor dat služeb programu Copernicus

| Hlavní požadavek na data (1) | Potenciální zdroje dat programu Copernicus |
| --- | --- |
| Monitorování pevniny |
| Celoevropské (EEA39) pokrytí obrazem bez mraků s vysokým rozlišením (HR) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Úplné evropské pokrytí s velmi vysokým rozlišením (VHR) v celé Evropě (EEA39) | Přispěvatelské mise |
| Optické celosvětové pokrytí s vysokým rozlišením | Zvláštní mise |
| Optické celosvětové pokrytí se středním rozlišením | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| SAR – celosvětové pokrytí se středním rozlišením | Zvláštní mise |
| SAR – pokrytí s nízkým rozlišením | Přispěvatelské mise |
| SAR – celosvětové pokrytí měřením výšky se středním rozlišením | Zvláštní mise |
| Monitorování mořského prostředí |
| SAR – monitorování mořského ledu se středním rozlišením | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Globální/regionální systematická data týkající se barvy oceánu | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Systematická globální a regionální data týkající se teploty na hladině moře | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Systematická globální a regionální data týkající se výšky/hladiny moře | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Monitorování atmosféry |
| Data pro monitorování a předpovídání aerosolů | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid siřičitý (SO2) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o formaldehyd (HCHO) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o ozon (O3) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid uhelnatý (CO) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid uhličitý (CO2) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o methan (CH4) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid dusičitý (NO2) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Monitorování změny klimatu |
| Data pro odvození základních klimatických proměnných | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |
| Monitorování krizového řízení a bezpečnosti |
| Soubory dat s flexibilními specifikacemi (rychlý režim, standardní režim, vysoké/velmi vysoké rozlišení, optická data/SAR, archiv/nové získání) | Zvláštní mise
  Přispěvatelské mise |

Hlavní požadavek na data (1)

Potenciální zdroje dat programu Copernicus

Monitorování pevniny

Celoevropské (EEA39) pokrytí obrazem bez mraků s vysokým rozlišením (HR)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Úplné evropské pokrytí s velmi vysokým rozlišením (VHR) v celé Evropě (EEA39)

Přispěvatelské mise

Optické celosvětové pokrytí s vysokým rozlišením

Zvláštní mise

Optické celosvětové pokrytí se středním rozlišením

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

SAR – celosvětové pokrytí se středním rozlišením

Zvláštní mise

SAR – pokrytí s nízkým rozlišením

Přispěvatelské mise

SAR – celosvětové pokrytí měřením výšky se středním rozlišením

Zvláštní mise

Monitorování mořského prostředí

SAR – monitorování mořského ledu se středním rozlišením

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Globální/regionální systematická data týkající se barvy oceánu

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Systematická globální a regionální data týkající se teploty na hladině moře

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Systematická globální a regionální data týkající se výšky/hladiny moře

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Monitorování atmosféry

Data pro monitorování a předpovídání aerosolů

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid siřičitý (SO2)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o formaldehyd (HCHO)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o ozon (O3)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid uhelnatý (CO)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid uhličitý (CO2)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o methan (CH4)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Data pro monitorování a předpovídání atmosférického složení, pokud jde o oxid dusičitý (NO2)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Monitorování změny klimatu

Data pro odvození základních klimatických proměnných

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

Monitorování krizového řízení a bezpečnosti

Soubory dat s flexibilními specifikacemi (rychlý režim, standardní režim, vysoké/velmi vysoké rozlišení, optická data/SAR, archiv/nové získání)

Zvláštní mise

Přispěvatelské mise

2.   PŘEHLED KOSMICKÉ SLOŽKY PROGRAMU COPERNICUS

2.1   Obecné

Kosmická složka programu Copernicus (CSC) zajišťuje nezávislou kapacitu pro pozorování z vesmíru k plnění cílů programu Copernicus, přičemž slouží převážně složce služeb programu Copernicus. Kosmická složka sestává z kosmického segmentu družicových misí a pozemního segmentu na podporu těchto misí.

Kosmický segment zahrnuje dva druhy družicových misí, a to:

| 1) | zvláštní družicové mise Sentinel uspořádané do šesti různých „rodin“, které jsou: Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 (každá se čtyřmi jednotkami, plná provozní kapacita sestávající ze dvou současně létajících jednotek, které nahrazují dvě jednotky za účelem zajištění kontinuity sledování, Sentinel-4 (dvě jednotky), Sentinel-5 (tři jednotky) a Sentinel-6 (dvě jednotky). Kromě toho třetí strany vyvíjejí mise Jason-3 a Sentinel-5p, které však provozuje program Copernicus; |
| --- | --- |

1)

zvláštní družicové mise Sentinel uspořádané do šesti různých „rodin“, které jsou: Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 (každá se čtyřmi jednotkami, plná provozní kapacita sestávající ze dvou současně létajících jednotek, které nahrazují dvě jednotky za účelem zajištění kontinuity sledování, Sentinel-4 (dvě jednotky), Sentinel-5 (tři jednotky) a Sentinel-6 (dvě jednotky). Kromě toho třetí strany vyvíjejí mise Jason-3 a Sentinel-5p, které však provozuje program Copernicus;

| 2) | mise třetích stran, sestávající z družic pro pozorování Země evropských, vnitrostátních nebo komerčních organizací, tj. přispěvatelské mise programu Copernicus. |
| --- | --- |

2)

mise třetích stran, sestávající z družic pro pozorování Země evropských, vnitrostátních nebo komerčních organizací, tj. přispěvatelské mise programu Copernicus.

Pozemní segment provozuje mise Sentinel, přijímá data z družic, zpracovává, archivuje a distribuuje je službám programu Copernicus a jejich uživatelům a vytváří koordinovaný tok dat za účelem uspokojení potřeb dat v rámci programu Copernicus.

Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje tyto činnosti:

| a) | zajišťování pozorování z vesmíru ze zvláštních misí. To zahrnuje dokončení, údržbu, provoz, ověřování a kalibraci družic Sentinel a souvisejícího pozemního segmentu a datových produktů a ochranu nezbytného frekvenčního spektra; |
| --- | --- |

a)

zajišťování pozorování z vesmíru ze zvláštních misí. To zahrnuje dokončení, údržbu, provoz, ověřování a kalibraci družic Sentinel a souvisejícího pozemního segmentu a datových produktů a ochranu nezbytného frekvenčního spektra;

| b) | poskytování, archivaci a šíření dat z přispěvatelských misí, |
| --- | --- |

b)

poskytování, archivaci a šíření dat z přispěvatelských misí,

| c) | přípravné činnosti související s vývojem kosmické složky v reakci na vyvíjející se potřeby, včetně specifikací nových zvláštních misí, |
| --- | --- |

c)

přípravné činnosti související s vývojem kosmické složky v reakci na vyvíjející se potřeby, včetně specifikací nových zvláštních misí,

| d) | ochranu družic proti riziku srážky, |
| --- | --- |

d)

ochranu družic proti riziku srážky,

| e) | bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti. |
| --- | --- |

e)

bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.

2.2   Financování kosmické složky programu Copernicus

Činnosti financované podle nařízení (EU) č. 377/2014 zahrnují provozní činnosti všech misí Sentinel a Jason-3, pořízení jednotek C a D misí Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3, pořízení jednotek B a C mise Sentinel-5, pořízení jednotky mise Sentinel-6B, služby vypouštění na oběžnou dráhu, šíření dat a pořizování dat přispěvatelských misí.

Činnosti financované v rámci dohody o programu Copernicus musí být úzce propojeny s činnostmi financovanými programem kosmické složky pozorování Země GMES agentury ESA a volitelnými programy Jason-3, Jason-CS organizace EUMETSAT.

2.3   Správa a provádění

Provádění většiny činností kosmické složky programu Copernicus se přenáší na agenturu ESA a organizaci EUMETSAT.

Činnosti přenesené na agenturu ESA zahrnují celkovou technickou koordinaci kosmické složky a definování celkové architektury kosmické složky. Agentuře ESA se svěřují tyto úkoly:

| a) | pořízení rekurentních jednotek C a D družic Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 a jejich vývoj; |
| --- | --- |

a)

pořízení rekurentních jednotek C a D družic Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 a jejich vývoj;

| b) | pořízení jednotek B a C nástroje Sentinel-5; |
| --- | --- |

b)

pořízení jednotek B a C nástroje Sentinel-5;

| c) | pořízení jednotky Sentinel-6B; |
| --- | --- |

c)

pořízení jednotky Sentinel-6B;

| d) | pořízení služeb vypouštění na oběžnou dráhu a přípravy vypouštění na oběžnou dráhu (včetně činností od vyhodnocení připravenosti k letu po vyhodnocení uvedení do provozu na oběžné dráze); |
| --- | --- |

d)

pořízení služeb vypouštění na oběžnou dráhu a přípravy vypouštění na oběžnou dráhu (včetně činností od vyhodnocení připravenosti k letu po vyhodnocení uvedení do provozu na oběžné dráze);

| e) | provozní činnosti kosmické složky programu Copernicus specifikované v oddíle 3.5; |
| --- | --- |

e)

provozní činnosti kosmické složky programu Copernicus specifikované v oddíle 3.5;

| f) | oběh dat a provozní činnosti síťových služeb; |
| --- | --- |

f)

oběh dat a provozní činnosti síťových služeb;

| g) | šíření dat misí Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3 (oblast monitorování pevniny), a dat mise Sentinel-5p, jakož i služby přístupu k datům a informacím; |
| --- | --- |

g)

šíření dat misí Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3 (oblast monitorování pevniny), a dat mise Sentinel-5p, jakož i služby přístupu k datům a informacím;

| h) | pořizování přístupu k datům přispěvatelských misí programu Copernicus; |
| --- | --- |

h)

pořizování přístupu k datům přispěvatelských misí programu Copernicus;

| i) | udržování příslušných prvků kosmické složky programu Copernicus; |
| --- | --- |

i)

udržování příslušných prvků kosmické složky programu Copernicus;

| j) | vývoj příslušných prvků kosmické složky; |
| --- | --- |

j)

vývoj příslušných prvků kosmické složky;

| k) | podpora Komisi při stanovování požadavků uživatelů, požadavků týkajících se specifikací služeb a požadavků na data služeb pro kosmickou infrastrukturu. |
| --- | --- |

k)

podpora Komisi při stanovování požadavků uživatelů, požadavků týkajících se specifikací služeb a požadavků na data služeb pro kosmickou infrastrukturu.

Činnosti přenesené na organizaci EUMETSAT zahrnují provozování zvláštních misí a zajištění přístupu k datům z přispěvatelských misí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní. Organizaci EUMETSAT se svěřují tyto úkoly:

| a) | provozní činnosti a údržba řady družic Sentinel-3 v koordinaci s agenturou ESA; |
| --- | --- |

a)

provozní činnosti a údržba řady družic Sentinel-3 v koordinaci s agenturou ESA;

| b) | provozní činnosti a údržba přístrojů misí Sentinel-4 a Sentinel-5 zahrnutých v družicích MTS a METOP-SG; |
| --- | --- |

b)

provozní činnosti a údržba přístrojů misí Sentinel-4 a Sentinel-5 zahrnutých v družicích MTS a METOP-SG;

| c) | provozní činnosti a údržba družice Jason-3 na základě spolupráce s partnerskými organizacemi; |
| --- | --- |

c)

provozní činnosti a údržba družice Jason-3 na základě spolupráce s partnerskými organizacemi;

| d) | provoz a údržba mise Sentinel-6 v koordinaci s agenturou ESA a dalšími partnerskými organizacemi; |
| --- | --- |

d)

provoz a údržba mise Sentinel-6 v koordinaci s agenturou ESA a dalšími partnerskými organizacemi;

| e) | poskytování pozemního segmentu, provozní činnosti přístupu k datům a šíření dat pro Jason-3, Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí), Sentinel-4, Sentinel-5 a Sentinel-6, jakož i služby přístupu k datům a informacím; |
| --- | --- |

e)

poskytování pozemního segmentu, provozní činnosti přístupu k datům a šíření dat pro Jason-3, Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí), Sentinel-4, Sentinel-5 a Sentinel-6, jakož i služby přístupu k datům a informacím;

| f) | údržba a vývoj pozemního segmentu a infrastruktury; |
| --- | --- |

f)

údržba a vývoj pozemního segmentu a infrastruktury;

| g) | poskytování příslušných údajů z vybraných přispěvatelských misí týkajících se služeb v oblasti moře, atmosféry a změny klimatu; |
| --- | --- |

g)

poskytování příslušných údajů z vybraných přispěvatelských misí týkajících se služeb v oblasti moře, atmosféry a změny klimatu;

| h) | podpora poskytovaná agentuře ESA za účelem vývoje, vypuštění na oběžnou dráhu a rané orbitální fáze jednotek C a D mise Sentinel-3 a jednotky B mise Sentinel-6; |
| --- | --- |

h)

podpora poskytovaná agentuře ESA za účelem vývoje, vypuštění na oběžnou dráhu a rané orbitální fáze jednotek C a D mise Sentinel-3 a jednotky B mise Sentinel-6;

| i) | podpora poskytovaná agentuře ESA pro vývoj jednotek B a C mise Sentinel-5; |
| --- | --- |

i)

podpora poskytovaná agentuře ESA pro vývoj jednotek B a C mise Sentinel-5;

| j) | podpora poskytovaná Komisi při stanovování požadavků uživatelů, požadavků týkající se specifikací služeb a požadavků na data služeb (na žádost a s výhradou dalšího financování ze strany Komise); |
| --- | --- |

j)

podpora poskytovaná Komisi při stanovování požadavků uživatelů, požadavků týkající se specifikací služeb a požadavků na data služeb (na žádost a s výhradou dalšího financování ze strany Komise);

| k) | podpora služby monitorování změny klimatu programu Copernicus, dalšího zpracování dat organizace EUMETSAT a dohodnutých dat programu Copernicus a třetích stran (na žádost a s výhradou dalšího financování ze strany Komise). |
| --- | --- |

k)

podpora služby monitorování změny klimatu programu Copernicus, dalšího zpracování dat organizace EUMETSAT a dohodnutých dat programu Copernicus a třetích stran (na žádost a s výhradou dalšího financování ze strany Komise).

Řízení těchto činností zahrnuje každodenní provozní interakci s příslušnými poskytovateli a uživateli služeb, řízení rizik, komunikační činnosti a podporu Komisi v její interakci se subjekty zapojenými do programu Copernicus.

Koordinace mezi ESA a EUMETSAT se řídí prostřednictvím společného plánu řízení provozních činností (Joint Operations Management Plan – JOMP).

2.4   Orientační harmonogram zavádění

Činnosti kosmického segmentu CSC a úkoly související s financováním z víceletého finančního rámce (2014–2020) se provádějí v rámci víceletého výhledu, zejména pokud jde o program pořizování rekurentních jednotek.

Hlavní milníky složky CSC zahrnují milníky a výsledky zobrazené na následujícím obrázku.

Obrázek 1

Orientační harmonogram pro činnosti kosmické složky programu Copernicus

Dodání S-4B pro program MTG-S2

Přispěvatelské mise

Dodání S-5 C pro program METOP-SG

Dodání S-5 B pro program METOP-SG

Dodání S-4A pro program MTG-S1

Velmi vysoké rozlišení

Evropské pokrytí 2018 dokončeno

Kontinuální získávání dat přispěvatelských misí prog. Copernicus

Vývoj mise Sentinel--6 B

Provoz mise Sentinel-6

S6-A

Provoz mise Jason--3

Provoz mise Sentinel-4 A

Provoz mise Sentinel-5A

Provoz mise Sentinel-5p

Integrace

Integrace

Vývoj jedn. C/D S-3

Provoz mise Sentinel-3 A, B

Vývoj jednotek C/D S-2

Provoz mise Sentinel-2 A, B

S3-B

S3-C

S2-C

S1-C

Vývoj jednotek C/D S-1

Provoz mise Sentinel-1 A, B

Zvláštní mise

Sentinel-6

Sentinel-5

Sentinel-4

Sentinel-3

Sentinel-2

Sentinel-1

2025

2024

2023

2022

2021

2019

2020

2018

Harmonogram se aktualizuje v návaznosti na technické provádění činností a hodnocení programových možností.

2.5   Politika v oblasti dat a informací programu Copernicus

Použití dat je podmíněno právním upozorněním, ve kterém se uvede, že:

| a) | uživatelé mají bezplatný, plný a volný přístup k datům a informacím služeb misí Sentinel programu Copernicus bez jakékoli výslovné nebo implicitní záruky, a to i pokud jde o kvalitu a vhodnost pro jakýkoliv účel; |
| --- | --- |

a)

uživatelé mají bezplatný, plný a volný přístup k datům a informacím služeb misí Sentinel programu Copernicus bez jakékoli výslovné nebo implicitní záruky, a to i pokud jde o kvalitu a vhodnost pro jakýkoliv účel;

| b) | právo Unie zaručuje bezplatný přístup k datům a informacím misí Sentinel v rámci programu Copernicus pro účely následujících použití v zákonném rozsahu:






  1) | reprodukci; |
| --- | --- | --- |

b)

právo Unie zaručuje bezplatný přístup k datům a informacím misí Sentinel v rámci programu Copernicus pro účely následujících použití v zákonném rozsahu:

1)

reprodukci;

| 2) | distribuci; |
| --- | --- |

2)

distribuci;

| 3) | sdělování veřejnosti; |
| --- | --- |

3)

sdělování veřejnosti;

| 4) | přizpůsobení, úpravu a kombinaci s jinými údaji a informacemi; |
| --- | --- |

4)

přizpůsobení, úpravu a kombinaci s jinými údaji a informacemi;

| 5) | jakoukoli kombinaci bodů 1) až 4); |
| --- | --- |

5)

jakoukoli kombinaci bodů 1) až 4);

| c) | používáním dat a informací mise Sentinel bere uživatel na vědomí, že se na něj tyto podmínky vztahují a že se vzdává jakýchkoli nároků na náhradu škod vůči Unii a poskytovatelům těchto dat a informací. |
| --- | --- |

c)

používáním dat a informací mise Sentinel bere uživatel na vědomí, že se na něj tyto podmínky vztahují a že se vzdává jakýchkoli nároků na náhradu škod vůči Unii a poskytovatelům těchto dat a informací.

2.6   Normy

Prostorové datové produkty a informace vytvořené v rámci činností kosmické složky programu Copernicus musí být kompatibilní a interoperabilní se systémy pro prostorová data a informace poskytovanými členskými státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (2) a nařízeními Komise (ES) č. 1205/2008 (3), (EU) č. 1089/2010 (4) a (ES) č. 976/2009 (5).

2.7   Monitorování a hodnocení

Provádění činností CSC monitoruje Komise. ESA i EUMETSAT podávají každého čtvrt roku zprávy o pokroku v provádění činností, jež jim byly svěřeny. Komise zprávy zpracuje a v případě potřeby si vyžádá vysvětlení. Čtvrtletní zprávy musí mimo jiné obsahovat klíčové ukazatele výkonnosti, které se používají k monitorování provádění kosmické složky programu Copernicus. Klíčové ukazatele výkonnosti obsahují:

| a) | počet misí Sentinel a počet létajících jednotek Sentinel; |
| --- | --- |

a)

počet misí Sentinel a počet létajících jednotek Sentinel;

| b) | počet misí, které dosáhly plné provozní kapacity (dvě současně létající jednotky v případě misí Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3); |
| --- | --- |

b)

počet misí, které dosáhly plné provozní kapacity (dvě současně létající jednotky v případě misí Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3);

| c) | počet vyvíjených rekurentních jednotek; |
| --- | --- |

c)

počet vyvíjených rekurentních jednotek;

| d) | dostupnost jednotek a nástrojů mise Sentinel; |
| --- | --- |

d)

dostupnost jednotek a nástrojů mise Sentinel;

| e) | objem dat distribuovaných uživatelům; |
| --- | --- |

e)

objem dat distribuovaných uživatelům;

| f) | počet uživatelů; |
| --- | --- |

f)

počet uživatelů;

| g) | celková dostupnost a kontinuita služby přístupu k datům mise Sentinel; |
| --- | --- |

g)

celková dostupnost a kontinuita služby přístupu k datům mise Sentinel;

| h) | celková dostupnost služby přístupu k datům přispěvatelských misí; |
| --- | --- |

h)

celková dostupnost služby přístupu k datům přispěvatelských misí;

| i) | objem přístupu k datům přispěvatelských misí programu Copernicus; |
| --- | --- |

i)

objem přístupu k datům přispěvatelských misí programu Copernicus;

| j) | podepsané licence týkající se přispěvatelských misí programu Copernicus; |
| --- | --- |

j)

podepsané licence týkající se přispěvatelských misí programu Copernicus;

| k) | včasnost poskytování dat; |
| --- | --- |

k)

včasnost poskytování dat;

| l) | kvalita uživatelské podpory a asistenční služby. |
| --- | --- |

l)

kvalita uživatelské podpory a asistenční služby.

EUMETSAT i ESA hlásí klíčové ukazatele výkonnosti v souladu s tím, jaké činnosti jsou jim svěřeny.

Kromě provozního monitorování výkonnosti kosmické složky se hodnotí dosahování cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. Toto hodnocení se provádí v úzké spolupráci s provozovateli programu Copernicus (ESA a EUMETSAT pro kosmickou složku) a s uživateli programu Copernicus.

3.   ZVLÁŠTNÍ MISE PROGRAMU COPERNICUS (MISE SENTINEL)

3.1   Obecné

Zvláštní mise se skládají z kosmického segmentu a pozemního segmentu, přičemž každý z nich má své funkce a vlastnosti. Kosmický segment zahrnuje družici a/nebo nástroj a pozemní segment zahrnuje veškerou infrastrukturu, která se nachází na Zemi, včetně přijímacích stanic, zpracovatelských středisek, segmentů letových provozních činností (flight operations segment) a středisek pro provádění misí (mission performance centre).

Prostředky pozemního segmentu pod kontrolou agentury ESA se poskytují jako služba. Provozní činnosti kosmického i pozemního segmentu jsou financovány z programu Copernicus.

Podrobný popis technických prvků kosmické složky programu Copernicus se zveřejní.

3.2   Kosmický segment – mise Sentinel

3.2.1   Obecný popis kosmického segmentu

Zvláštní mise Sentinel nesou řadu technologií, včetně radarů a přístrojů pro multispektrální zobrazování pro monitorování pevniny, oceánů a atmosféry. Vyvíjí je ESA a jsou uspořádány do šesti různých rodin misí.

mise Sentinel-1: sestává z konstelace nejméně dvou družic na polární dráze k dosažení plné provozní kapacity (FOC), přičemž ve dne i v noci provádí zobrazování pomocí radaru se syntetickou aperturou v pásmu C, a umožňuje tak získávat obraz bez ohledu na počasí;

mise Sentinel-2: sestává z konstelace nejméně dvou družic na polární dráze, jejímž cílem je monitorovat variabilitu podmínek povrchu pevniny, a tak přispívat k monitorování změn vegetace ve vegetačním období;

mise Sentinel-3: sestává z konstelace nejméně dvou družic na polární dráze, jejímž cílem je na globální úrovni monitorovat oceány a pevninské masivy. Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí) měří topografii mořského povrchu, teplotu na hladině moře a barvu mořského povrchu za účelem podpory systémů pro předpovědi týkající se oceánů, monitorování životního prostředí a monitorování klimatu. Sentinel-3 (oblast monitorování pevniny) měří pevninu a výšku hladiny vnitrozemské vody, teplotu povrchu pevniny a barvu povrchu pevniny;

mise Sentinel-4: Sentinel-4 monitoruje nad Evropou hlavní stopové plyny a aerosoly důležité pro kvalitu ovzduší, přičemž podporuje službu monitorování atmosféry programu Copernicus (CAMS) s vysokým prostorovým a časovým rozlišením. Sentinel-4 se provádí v rámci třetí generace geostacionárního družicového systému Meteosat organizace EUMETSAT. Přístroje mise Sentinel-4 jsou neseny družicemi MTG-S-1 (Sentinel-4 A) a MTG-S-2 (Sentinel-4B) organizace EUMETSAT, přičemž provozní životnost obou těchto družic dohromady se předpokládá 15,5 roku;

mise Sentinel-5: Sentinel-5 poskytuje přesná měření hlavních složek atmosféry, jako jsou ozon, oxid dusičitý, oxid siřičitý, oxid uhelnatý, methan, formaldehyd a vlastností aerosolů. Sentinel-5 se provádí v rámci polárního systému druhé generace organizace EUMETSAT (EPS-SG). Přístroje mise Sentinel-5 jsou neseny družicemi organizace EUMETSAT (METOP-SG-A-1 nese Sentinel-5 A, METOP-SG-A-2 nese Sentinel-5B, METOP-SG-A-3 nese Sentinel-5C), přičemž plánovaná životnost každého z nich je 7,5 roku. Sentinel-5p (6) je předchůdcem mise Sentinel-5;

mise Sentinel-6: je mise pro radarové měření výšky, jejímž cílem je poskytovat velmi přesná měření globální hladiny moře jako referenční mise pro měření výšky. Sentinel-6 se skládá ze dvou jednotek (A a B, každá s plánovanou životností pět let) pokrývajících deset let pozorování.

Každá z misí Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 se skládá ze čtyř družic, z nichž dvě jednotky jsou zapotřebí k dosažení plné provozní kapacity (FOC) a dvě jednotky zajišťují rekurentní pozorovací kapacitu po skončení životnosti prvních dvou jednotek.

Provoz mise Jason-3
   (7) bude zahrnut v kosmické složce programu Copernicus za účelem poskytnutí kontinuity pozorování mezi misí Jason-2 a misí Sentinel-6 jako referenční mise pro měření výšky.

Vlastnosti zvláštních misí programu Copernicus jsou uvedeny v Tabulce 2.

Tabulka 2

Vlastnosti zvláštních misí programu Copernicus

| Mise Sentinel-1 | Hlavní vlastnost a účel | Počet jednotek | Užitečný náklad | Oběžná dráha | Přibližná doba provozu (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sentinel-1 | Radarová mise | 4 jednotky (A, B, C, D), pro dosažení plné kapacity létají dvě jednotky současně | Užitečný náklad typu SAR v pásmu C se střední frekvencí 5,405 GHz (4 polarizace) a 4 režimy:






  — | Režim pruhové mapy s šířkou záběru 80 km a prostorovým rozlišením 5 × 5 metru |

Mise Sentinel-1

Hlavní vlastnost a účel

Počet jednotek

Užitečný náklad

Oběžná dráha

Přibližná doba provozu (8)

Sentinel-1

Radarová mise

4 jednotky (A, B, C, D), pro dosažení plné kapacity létají dvě jednotky současně

Užitečný náklad typu SAR v pásmu C se střední frekvencí 5,405 GHz (4 polarizace) a 4 režimy:

—

Režim pruhové mapy s šířkou záběru 80 km a prostorovým rozlišením 5 × 5 metru

| — | Interferometrický širokozáběrový režim s šířkou záběru 250 km a prostorovým rozlišením 5 × 20 metrů |
| --- | --- |

—

Interferometrický širokozáběrový režim s šířkou záběru 250 km a prostorovým rozlišením 5 × 20 metrů

| — | Režim se zvláště širokým záběrem s šířkou záběru 400 km a prostorovým rozlišením 20 × 40 m |
| --- | --- |

—

Režim se zvláště širokým záběrem s šířkou záběru 400 km a prostorovým rozlišením 20 × 40 m

| — | Vlnový režim s prostorovým rozlišením 5 × 5 metrů při 100 km podél oběžné dráhy |
| --- | --- |

—

Vlnový režim s prostorovým rozlišením 5 × 5 metrů při 100 km podél oběžné dráhy

Heliosynchronní oběžná dráha s výškou přibližně 693 km

A, B: 2014–2022

C, D: 2022–2030

Sentinel-2

Optická mise s vysokým rozlišením pro zobrazování pevniny

4 jednotky (A, B, C, D), pro dosažení plné kapacity létají dvě jednotky současně

| — | MSI – multispektrální snímkovací zařízení se třinácti multispektrálními kanály mezi 400 nm a 2 300 nm, spektrálním rozlišením mezi 1 nm a 180 nm a prostorovými rozlišeními 10 m, 20 m a 60 m. Zahrnuje optický komunikační užitečný náklad pro přenos dat mise prostřednictvím EDRS. |
| --- | --- |

—

MSI – multispektrální snímkovací zařízení se třinácti multispektrálními kanály mezi 400 nm a 2 300 nm, spektrálním rozlišením mezi 1 nm a 180 nm a prostorovými rozlišeními 10 m, 20 m a 60 m. Zahrnuje optický komunikační užitečný náklad pro přenos dat mise prostřednictvím EDRS.

Heliosynchronní oběžná dráha s výškou přibližně 786 km

A, B: 2015–2023

C, D: 2023–2030

Sentinel-3

Globální zobrazování oceánu a pevniny

4 jednotky (A, B, C, D), pro dosažení plné kapacity létají dvě jednotky současně

| — | OLCI – přístroj pro měření barvy oceánu a pevniny s 21 pásmy a prostorovým rozlišením 300 m |
| --- | --- |

—

OLCI – přístroj pro měření barvy oceánu a pevniny s 21 pásmy a prostorovým rozlišením 300 m

| — | SLSTR – radiometr pro měření teploty povrchu moře a pevniny s devíti pásmy a prostorovým rozlišením 500 m (VIS, SWIR) a 1 km (MWIR, TIR) (9) |
| --- | --- |

—

SLSTR – radiometr pro měření teploty povrchu moře a pevniny s devíti pásmy a prostorovým rozlišením 500 m (VIS, SWIR) a 1 km (MWIR, TIR) (9)

| — | SRAL – SAR-radarový výškoměr pracující v pásmech CX a Ku |
| --- | --- |

—

SRAL – SAR-radarový výškoměr pracující v pásmech CX a Ku

| — | MWR – mikrovlnný radiometr s duální provozní frekvencí 23,8 GHz a 36,5 GHz |
| --- | --- |

—

MWR – mikrovlnný radiometr s duální provozní frekvencí 23,8 GHz a 36,5 GHz

Heliosynchronní oběžná dráha s výškou přibližně 814,5 km

A, B: 2016–2023

C, D: 2023–2030

Sentinel-4

Monitorování atmosféry

2 přístroje (A, B), na palubě jednotlivých družic Meteosat třetí generace (typu sounder)

Přístroj mise Sentinel-4 je zobrazovací spektrometr s vysokým rozlišením (prostorové rozlišení 8 × 8 km) pokrývající tři pásma vlnových délek:

| — | ultrafialové (305–400 nm) |
| --- | --- |

—

ultrafialové (305–400 nm)

| — | viditelné (400–500 nm) |
| --- | --- |

—

viditelné (400–500 nm)

| — | blízké infračervené (750–775 nm) |
| --- | --- |

—

blízké infračervené (750–775 nm)

Na palubě družic Meteosat třetí generace na geostacionární oběžné dráze ve výšce přibližně 35 786 km. Pokrytí Evropy a severní Afriky s cyklem opakování 60 minut

2022–2040

Sentinel-5

Monitorování atmosféry

3 jednotky (A, B), na palubě jednotlivých družic METOP druhé generace – družic A

Přístroj UVNS mise Sentinel-5 je spektrometr s vysokým rozlišením (prostorové rozlišení přibližně 7 km) pokrývající tato pásma vlnových délek:

| — | ultrafialové (270–370 nm) |
| --- | --- |

—

ultrafialové (270–370 nm)

| — | viditelné (370–500 nm) |
| --- | --- |

—

viditelné (370–500 nm)

| — | blízké infračervené (685–773 nm) |
| --- | --- |

—

blízké infračervené (685–773 nm)

| — | krátkovlnné infračervené (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385 nm) |
| --- | --- |

—

krátkovlnné infračervené (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385 nm)

Část polárního systému druhé generace EUMETSAT (EPS-SG) ve výšce přibližně 817 km

2022–2040

Sentinel-5p

Monitorování atmosféry

Předchůdce družice Sentinel-5

| — | TROPOMI – přístroj pro monitorování troposféry se 4 kanály v těchto spektrálních rozsazích: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385 nm a prostorové rozlišení 7 × 7 km |
| --- | --- |

—

TROPOMI – přístroj pro monitorování troposféry se 4 kanály v těchto spektrálních rozsazích: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385 nm a prostorové rozlišení 7 × 7 km

Heliosynchronní oběžná dráha s výškou přibližně 824 km

2017–2024

Sentinel-6

Vysoce přesné měření výšky oceánu

2 jednotky (A, B)

| — | POSEIDON-4 – SAR-radarový výškoměr |
| --- | --- |

—

POSEIDON-4 – SAR-radarový výškoměr

| — | AMRC-C – mikrovlnný radiometr pro měření kvality klimatu, příspěvek k NOAA/JPL |
| --- | --- |

—

AMRC-C – mikrovlnný radiometr pro měření kvality klimatu, příspěvek k NOAA/JPL

Neheliosynchronní ve výšce přibližně 1 336 km

A: 2020–2025

B: 2025–2030

3.2.2   Činnosti kosmického segmentu

ESA zodpovídá za pořízení a vypuštění těchto družic a přístrojů na oběžnou dráhu:

| a) | vývoj jednotek C a D misí Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3; |
| --- | --- |

a)

vývoj jednotek C a D misí Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3;

| b) | přístroje misí Sentinel-5B a Sentinel-5C; |
| --- | --- |

b)

přístroje misí Sentinel-5B a Sentinel-5C;

| c) | jednotka Sentinel-6B; |
| --- | --- |

c)

jednotka Sentinel-6B;

| d) | služby vypouštění na oběžnou dráhu. |
| --- | --- |

d)

služby vypouštění na oběžnou dráhu.

Vývoj a pořízení jednotek C/D misí Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3

ESA zodpovídá za zadávání zakázek a vývoj týkající se vyhodnocení připravenosti k letu jednotek C a D misí Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3. Kromě toho budou do programu Copernicus zahrnuty činnosti přípravy na vypuštění jednotek C na oběžnou dráhu, pokud k nim dojde před 31. prosincem 2021.

Jednotky C a D musí být pořízeny na základě rovnocenných technických specifikací jako jednotky A a B, aby byla zajištěna technická a provozní konzistence. Avšak vzhledem k tomu, že mezi vývojem jednotek A a B a vývojem jednotek C a D je určitý časový odstup, je nutné vzít v úvahu zastarání hardwaru. Jednotky Ca D mise Sentinel-1 by měly být vybaveny přístrojem automatického identifikačního systému (AIS) pro rozšíření dat užitečného nákladu SAR pro aplikace námořní lodní dopravy a všechny jednotky C a D musí být vybaveny přijímači GNSS. Jednotky Ca D misí Sentinel-1 a Sentinel-2 musí obsahovat optický komunikační užitečný náklad a jednotky C a D mise Sentinel-3 musí obsahovat užitečný náklad DORIS, přičemž všechny z nich byly pořízeny v rámci smlouvy a financovány z programu Copernicus.

Vývoj a pořízení přístrojů misí Sentinel-5B a Sentinel-5C

ESA zodpovídá za pořízení, vývoj a podporu integrace misí Sentinel-5B a Sentinel-5C do družic METOP-SG, včetně ověření funkčnosti přístrojů jako celku.

Vývoj a pořízení jednotky Sentinel-6B

Sentinel-6B je kompletní rekurentní jednotkou mise Sentinel-6 A. Sentinel-6B se zahrne do smlouvy o vývoji mise Sentinel-6 A jako volitelná možnost.

Služby vypouštění na oběžnou dráhu

Služby vypouštění na oběžnou dráhu pro jednotky A a B misí Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3, které byly zahájeny na základě dohody o kosmické složce programu GMES agentury ESA, budou pokračovat v rámci programu Copernicus. V rámci programu Copernicus přebírá agentura ESA plnou zodpovědnost za pořizování služeb vypouštění na oběžnou dráhu pro mise Sentinel-1B, Sentinel-2 A a Sentinel-3B. Pořizování služeb vypouštění na oběžnou dráhu zahrnuje výrobu nosné rakety, adaptér kosmické lodi, podporu fáze vypuštění na oběžnou dráhu, vývoj rozhraní mezi nosnou raketou a družicí a všechny činnosti od vyhodnocení připravenosti k letu do konce vyhodnocení uvedení do provozu na oběžné dráze (včetně vypuštění na oběžnou dráhu a rané orbitální fáze).

3.3   Pozemní segment – mise Sentinel

3.3.1   Obecný popis

Pozemní segment misí Sentinel poskytuje primární přístup k misím Sentinel. Hlavní složky pozemních segmentů mise Sentinel jsou:

| a) | segment letových provozních činností misí Sentinel (Flight Operations Segment – FOS); |
| --- | --- |

a)

segment letových provozních činností misí Sentinel (Flight Operations Segment – FOS);

| b) | pozemní segment dat užitečného nákladu mise Sentinel (Payload Data Ground Segment – PDGS). |
| --- | --- |

b)

pozemní segment dat užitečného nákladu mise Sentinel (Payload Data Ground Segment – PDGS).

Provozní činnosti PDGS misí Sentinel využívají síť typu WAN a služby přístupu k datům.

3.3.2   Segment letových provozních činností

Segment letových provozních činností (FOS) poskytuje schopnost plánovat provoz mise a monitorovat a řídit kosmickou loď a užitečný náklad v průběhu všech fází letu. FOS zodpovídá za vydávání povelů kosmické lodi a příjem telemetrických údajů v pásmu S. Poskytuje funkci potřebnou k vytvoření plánů rutinního řízení platformy a přístroje a jejich uplink a systematickou archivaci/analýzu telemetrických údajů získaných v rámci pravidelné kontroly funkčnosti. FOS zahrnuje systém řízení dynamiky letu (Flight Dynamics System Facility) umožňující stanovení a předpovídání oběžné dráhy, jakož i vytváření informací týkajících se řízení orientace a oběžné dráhy.

Funkce a činnosti FOS zahrnují plánování segmentů viditelnosti pozemní stanice v pásmu S a přístup k archivovaným telemetrickým údajům získaným v rámci pravidelné kontroly funkčnosti pro oprávněné externí uživatele. Kromě provádění těchto rutinních úkolů zodpovídá řídící tým mise segmentu FOS za monitorování „zdravotního“ stavu družice a provádění veškerých nezbytných opatření pro obnovení normálního provozního režimu, pokud se vyskytnou anomálie, a ověřování a uplink záplat palubního softwaru.

Služba pro předcházení srážkám s kosmickým odpadem segmentu FOS vypočítává pravděpodobnost srážky veškerých družic Sentinel s jinými družicemi a/nebo odpadem a poskytuje odpovídající předpovědní zprávy pro vyhýbání se srážkám. Ty se analyzují a v případě potřeby se na jejich základě provádějí vyhýbací manévry pro předcházení srážkám družic.

Segment FOS podporuje bezpečná a spolehlivá opatření prováděná na konci životnosti kosmických lodí, včetně opětovného vstupu do atmosféry a likvidace.

3.3.3   Pozemní segment dat užitečného nákladu

Pozemní segment dat užitečného nákladu zahrnuje tyto složky:

| a) | hlavní pozemní stanice mise Sentinel (CGS); |
| --- | --- |

a)

hlavní pozemní stanice mise Sentinel (CGS);

| b) | zpracovatelská a archivační střediska mise Sentinel (PAC); |
| --- | --- |

b)

zpracovatelská a archivační střediska mise Sentinel (PAC);

| c) | střediska pro provádění mise Sentinel (MPC); |
| --- | --- |

c)

střediska pro provádění mise Sentinel (MPC);

| d) | střediska pro řízení dat užitečného nákladu mise Sentinel (PDMC); |
| --- | --- |

d)

střediska pro řízení dat užitečného nákladu mise Sentinel (PDMC);

| e) | službu pro přesné určení oběžné dráhy mise Sentinel (POD). |
| --- | --- |

e)

službu pro přesné určení oběžné dráhy mise Sentinel (POD).

Hlavní pozemní stanice mise Sentinel (CGS)

ESA spravuje celkovou síť hlavních pozemních stanic v pásmu X. Zvláštní infrastruktura umožňuje tyto činnosti:

| a) | získání downlinku dat mise Sentinel; |
| --- | --- |

a)

získání downlinku dat mise Sentinel;

| b) | demodulaci a ukládání dat přístrojových zdrojových paketů (ISP); |
| --- | --- |

b)

demodulaci a ukládání dat přístrojových zdrojových paketů (ISP);

| c) | poskytování ISP do procesoru úrovně 0 a organizaci EUMETSAT pro misi Sentinel-3; |
| --- | --- |

c)

poskytování ISP do procesoru úrovně 0 a organizaci EUMETSAT pro misi Sentinel-3;

| d) | odesílání dat úrovně 0 do zpracovatelských a archivačních středisek; |
| --- | --- |

d)

odesílání dat úrovně 0 do zpracovatelských a archivačních středisek;

| e) | zajištění produkce L1/L2 v téměř reálném čase a zpřístupňování dat uživatelům a zpracovatelským a archivačním střediskům. |
| --- | --- |

e)

zajištění produkce L1/L2 v téměř reálném čase a zpřístupňování dat uživatelům a zpracovatelským a archivačním střediskům.

Zpracovatelská a archivační střediska mise Sentinel (PAC)

Zpracovatelská a archivační střediska zajišťují archivaci dat misí Sentinel, systematické zpracování dat, které není časově kritické, a/nebo zpracování dat v reálném čase, přístup online k produktům a šíření dat do jiných prvků CSC.

Střediska pro provádění mise Sentinel (MPC)

Kalibrace a validace pro mise Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3 a Sentinel-5p provádí střediska pro provádění misí. Tyto činnosti zahrnují mimo jiné udržování a vývoj algoritmů, operativní kontrolu kvality a monitorování funkčnosti systému jako celku. MPC se opírají o poskytování doplňkových kvalitních služeb z odborných podpůrných laboratoří a zvláštních skupin CAL/VAL za účelem udržení požadované kvalitativní výkonnosti mise.

Střediska pro řízení dat užitečného nákladu mise Sentinel (PDMC)

Středisko pro řízení dat užitečného nákladu mise Sentinel (PDMC) poskytuje rozhraní se segmentem FOS pro ovládání družice a plánování downlinku. Střediska PDMC zodpovídají za plánování misí Sentinel a systematické produkce v souladu s požadavky týkajícími se přístupu k datům a mise a konfigurace PDGS včetně organizace produkce, oběhu a nastavení šíření.

Služba pro přesné určení oběžné dráhy mise Sentinel (POD)

Služba POD poskytuje přesná data týkající oběžné dráhy na podporu zpracování v PDGS neprováděné v reálném čase. Středisko POD je společné pro mise Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3. Z hlavních pozemních stanic přijímají data GPS úrovně 0 a vytvářejí přesná data týkající se oběžné dráhy pro účely zpracování off-line.

3.4   Provozní činnosti pozemního segmentu organizace EUMETSAT

Pozemní segment EUMETSAT se opírá o služby prováděné a poskytované agenturou ESA, včetně hlavních pozemních stanic pro příjem v rámci mise Sentinel-3. Pozemní segment programu Copernicus realizovaný v organizaci EUMETSAT může zahrnovat funkce a infrastrukturu, které jsou v rámci programů organizace EUMETSAT sdíleny s jinými misemi než Copernicus. Pozemní segment programu Copernicus organizace EUMETSAT poskytuje data ze zvláštních (Sentinel-3 Monitorování mořského prostředí, Sentinel-4, Sentinel-5, Sentinel-6 a Jason-3) a přispěvatelských misí, včetně přístupu se strany uživatelů. Soubory dat a služby poskytované organizací EUMETSAT se zdokumentují v dokumentu Service Level Specifications (SLS).

3.5   Evropský systém pro přenos dat (EDRS)

Služba evropský systém pro přenos dat (EDRS) zajišťuje schopnost získávat data misí Sentinel doplňující hlavní pozemní stanice v pásmu X, přičemž umožňuje podporovat zejména potřeby pozorování v kvazireálném čase (pojmem „pozorování v kvazireálném čase“ se rozumí poskytování produktů s časovou prodlevou kratší než jedna hodina). EDRS zajišťuje zejména tyto možnosti:

| a) | zavedení flexibility do scénáře získávání dat, což vede k větší dostupnosti dat misí Sentinel; |
| --- | --- |

a)

zavedení flexibility do scénáře získávání dat, což vede k větší dostupnosti dat misí Sentinel;

| b) | downlink dat v situaci, kdy jsou družice Sentinel mimo viditelnost hlavních pozemních stanic v pásmu X; |
| --- | --- |

b)

downlink dat v situaci, kdy jsou družice Sentinel mimo viditelnost hlavních pozemních stanic v pásmu X;

| c) | v kombinaci se sítí hlavních stanic v pásmu X podporuje a zlepšuje celkovou dostupnost a spolehlivost poskytování dat koncovému uživateli; |
| --- | --- |

c)

v kombinaci se sítí hlavních stanic v pásmu X podporuje a zlepšuje celkovou dostupnost a spolehlivost poskytování dat koncovému uživateli;

| d) | zajišťuje dodatečnou flexibilitu pro splnění bezpečnostních požadavků programu Copernicus tím, že „chrání“ příjem dat mise prostřednictvím šifrovaného downlinku EDRS v pásmu Ka. |
| --- | --- |

d)

zajišťuje dodatečnou flexibilitu pro splnění bezpečnostních požadavků programu Copernicus tím, že „chrání“ příjem dat mise prostřednictvím šifrovaného downlinku EDRS v pásmu Ka.

Použití služby EDRS na podporu misí Sentinel-1 a Sentinel-2 poskytne další příležitosti ke zlepšení včasnosti produktů, včetně překročení současného formálního závazku poskytování v téměř reálném čase, čímž se rozumí poskytování produktů s časovou prodlevou kratší než tři hodiny.

EDRS umožňuje provádění rychlého downlinku dat získaných mimo viditelnost hlavních stanic v pásmu X. Data se předávají downlinkem v průběžném režimu prostřednictvím EDRS při pozorování takových oblastí. To by zase mělo zvýšit dosahovanou včasnost produktů spojovanou s hlavními produkty. Navíc by to spolupracujícím partnerům mělo umožnit tvorbu produktů v kvazireálném čase/v téměř reálném čase.

EDRS by měl být používán k downlinku vysokého procenta dat zaznamenaných v paměti mimo viditelnost hlavních stanic v pásmu X. To dále zvýší objem dat předávaných downlinkem, a tedy i objem dat v téměř reálném čase vytvářených pozemním segmentem CSC.

Hlavní funkční úkoly prováděné službou EDRS jsou:

| a) | přenos dat družic Sentinel-1 a Sentinel-2 prostřednictvím optického (laserového) spojení mezi OCP na palubě družic na nízké oběžné dráze Země a odpovídající jednotkou na palubě geostacionárních družic (EDRS-A a EDRS-C); |
| --- | --- |

a)

přenos dat družic Sentinel-1 a Sentinel-2 prostřednictvím optického (laserového) spojení mezi OCP na palubě družic na nízké oběžné dráze Země a odpovídající jednotkou na palubě geostacionárních družic (EDRS-A a EDRS-C);

| b) | předávání dat mise mezi geostacionárními družicemi a pozemními přijímacími terminály v pásmu Ka; |
| --- | --- |

b)

předávání dat mise mezi geostacionárními družicemi a pozemními přijímacími terminály v pásmu Ka;

| c) | příjem dat mise, jejich dekomutace a předávání do bodu rozhraní služby, včetně sítě pro oběh dat. |
| --- | --- |

c)

příjem dat mise, jejich dekomutace a předávání do bodu rozhraní služby, včetně sítě pro oběh dat.

Služba je relevantní pro mise Sentinel-1 a Sentinel-2 (ostatní mise Sentinel neponesou na palubě nezbytný optický komunikační užitečný náklad). Oblast zeměpisného pokrytí pro stahování dat mise Sentinel do přijímacích stanic EDRS musí zahrnovat minimálně Evropu.

Služba, kterou poskytuje EDRS, se pořizuje na základě zvláštní dohody o úrovni služeb a její kvalita se posuzuje na základě souboru přísných výkonnostních ukazatelů.

3.6   Celkové provozní činnosti a strategie získávání údajů pro zvláštní mise programu Copernicus

Strategie provozních činností pro všechny mise Sentinel má tyto cíle:

| a) | poskytovat data programu Copernicus a dalším uživatelům v souladu se stanovenými požadavky; |
| --- | --- |

a)

poskytovat data programu Copernicus a dalším uživatelům v souladu se stanovenými požadavky;

| b) | zajišťovat v co největší možné míře systematické a rutinní provozní činnosti s vysokou úrovní automatizace a s předem definovaným provozem. |
| --- | --- |

b)

zajišťovat v co největší možné míře systematické a rutinní provozní činnosti s vysokou úrovní automatizace a s předem definovaným provozem.

Strategie provozních činností misí Sentinel se zdokumentuje v plánu provozních činností vysoké úrovně (HLOP), který se zveřejní. HLOP obsahuje informace o pozorování/plánování, získávání, zpracovávání a šíření.

Plán provozních činností vysoké úrovně se stanoví na základě požadavků na pozorování především ze služeb programu Copernicus, vnitrostátních požadavků od států, které se na programu Copernicus podílí, příslušných orgánů Unie a ostatních uživatelů, včetně požadavků vyplývajících z mezinárodních dohod, vědeckého použití a komerčního vytváření přidané hodnoty. Na základě shromážděných požadavků na pozorování se provede řada simulací za účelem vypracování scénářů pozorování, přičemž se zohlední režimy priorit a technická omezení. Konzultace se státy, které se účastní programu Copernicus, týkající se shromažďování požadavků na pozorování i plánů pozorování, se provádí obvykle jednou ročně v rámci fóra uživatelů.

Strategie získávání dat se řídí těmito zásadami:

| a) | získávání dat v rámci mise Sentinel-1 probíhá podle plánu pozadí mise; |
| --- | --- |

a)

získávání dat v rámci mise Sentinel-1 probíhá podle plánu pozadí mise;

| b) | Sentinel-2 získává data systematicky mezi 56° j. š. a 84° s. š. nad pevninou, pobřežními oblastmi a také většími ostrovy; |
| --- | --- |

b)

Sentinel-2 získává data systematicky mezi 56° j. š. a 84° s. š. nad pevninou, pobřežními oblastmi a také většími ostrovy;

| c) | Sentinel-3, Sentinel-5p, Sentinel-5 a Sentinel-6 získávají data systematicky nad celou zeměkoulí; |
| --- | --- |

c)

Sentinel-3, Sentinel-5p, Sentinel-5 a Sentinel-6 získávají data systematicky nad celou zeměkoulí;

| d) | Sentinel-4 systematicky získává data nad Evropou z geostacionární oběžné dráhy. |
| --- | --- |

d)

Sentinel-4 systematicky získává data nad Evropou z geostacionární oběžné dráhy.

3.7   Seznam datových produktů ze zvláštních misí programu Copernicus

Data získávaná v rámci misí Sentinel se automaticky předávají prostřednictvím downlinku do hlavních pozemních stanic a systematicky je zpracovává pozemní segment dat užitečného nákladu. Data jsou systematicky zpracovávána za účelem vytvoření souboru předem definovaných hlavních produktů (nazvaných úroveň 0, úroveň 1 a úroveň 2). Tyto hlavní produkty se uživatelům programu Copernicus („uživatelské produkty“) poskytují v souladu s pevně vymezenými pojmy včasnosti od „v téměř reálném čase“ (Near-Real Time – NRT) po „z hlediska času nekritické“ (Non-Time Critical – NTC), přičemž jsou k dispozici obvykle od 3 do 24 nebo 48 hodin poté, co byly nasnímány družicí.

Tabulka 3 obsahuje seznam datových produktů, které se zpřístupňují ze zvláštních misí programu Copernicus. Uživatelské produkty pro mise Sentinel-4, Sentinel-5 a Sentinel-6 se specifikují v průběhu fáze vývoje. Podrobný seznam všech produktů se zveřejní.

Tabulka 3

Souhrnný seznam datových produktů zvláštních misí programu Copernicus

| | Kategorie uživatelských produktů | Obsah/popis produktu |
| --- | --- | --- |
| Sentinel-1 |
| | SAR úrovně 0 | Komprimovaná nezaostřená nezpracovaná data SAR |
| | SAR úrovně 1 – Single Look Complex | Komplexní data zaostřeného SAR, georeferenční, poskytovaná v geometrii se šikmou vzdáleností |
| | SAR úrovně 1 – detekovaná horizontální vzdálenost, plné rozlišení | Komplexní data zaostřeného SAR, georeferenční, vícepohledová a promítaná do geometrie horizontální vzdálenosti |
| | SAR úrovně 2 Ocean Product | Geolokalizované geofyzikální parametry (např. Ocean Wind Field, vlnová spektra a radiální rychlost) |
| Sentinel-2 |
| | Multispektrální přístroj úrovně 1 | Odrazivost horní části atmosféry v kartografické geometrii |
| | Multispektrální přístroj úrovně 2 (10) | Odrazivost spodní části atmosféry v kartografické geometrii |
| Sentinel-3 (společné pro oblasti monitorování mořského prostředí a pevniny) |
| | Přístroj pro měření barvy oceánu a pevniny (OLCI) úrovně 1 | OLCI – zářivosti horní části atmosféry, orto-geolokalizovány a s převzorkováním |
| | Radiometr pro měření teploty povrchu moře a pevniny (SLSTR) úrovně 1 | SLSTR – teploty jasu a zářivosti horní části atmosféry, orto-geolokalizovány a s převzorkováním |
| Sentinel-3 – oblast monitorování mořského prostředí |
| | Mise povrchové topografie (STM) úrovně 2 | Geofyzikální parametry nad oceánem (např. povrchový zpětný rozptyl, výška mořského povrchu, významná výška vln, hloubka oceánu, výška přílivu, koncentrace mořského ledu, výška části mořských ledovců vyčnívající nad hladinu, rychlost větru na povrchu moře, srážková vydatnost) |
| | OLCI úrovně 2 | Geofyzikální parametry nad oceánem (např. odrazivost mořského povrchu, koncentrace řasového pigmentu, koncentrace suspendovaných částic) |
| | SLSTR úrovně 2 | Teplota na hladině moře |
| Sentinel-3 – oblast monitorování pevniny |
| | Mise povrchové topografie (STM) úrovně 2 | Geofyzikální parametry nad oceánem (např. povrchový zpětný rozptyl, výšková vzdálenost, výška povrchu, hustota a hloubka sněhu) |
| | OLCI úrovně 2 | Geofyzikální parametry nad pevninou (např. fotosynteticky aktivní záření, globální vegetační index) |
| | SLSTR úrovně 2 | Teplota povrchu pevniny |
| | Produkty synergie OLCI a SLSTR | Geofyzikální parametry nad pevninou (odrazivost povrchu pevniny a aerosolová zátěž nad pevninou) |
| Sentinel-5p |
| | Nástroj TROPOMI úrovně 2 | Ozon, oxid dusičitý, oxid siřičitý, formaldehyd, oxid uhelnatý, methan, aerosoly, mraky |
| Jason-3 (mise v rámci spolupráce Evropa-USA, provozní činnosti jsou financovány programem Copernicus) |
| | Geofyzikální datové záznamy úrovně 2 | Geokódováné produkty odpovídající výškopisným parametrům |

Kategorie uživatelských produktů

Obsah/popis produktu

Sentinel-1

SAR úrovně 0

Komprimovaná nezaostřená nezpracovaná data SAR

SAR úrovně 1 – Single Look Complex

Komplexní data zaostřeného SAR, georeferenční, poskytovaná v geometrii se šikmou vzdáleností

SAR úrovně 1 – detekovaná horizontální vzdálenost, plné rozlišení

Komplexní data zaostřeného SAR, georeferenční, vícepohledová a promítaná do geometrie horizontální vzdálenosti

SAR úrovně 2 Ocean Product

Geolokalizované geofyzikální parametry (např. Ocean Wind Field, vlnová spektra a radiální rychlost)

Sentinel-2

Multispektrální přístroj úrovně 1

Odrazivost horní části atmosféry v kartografické geometrii

Multispektrální přístroj úrovně 2 (10)

Odrazivost spodní části atmosféry v kartografické geometrii

Sentinel-3 (společné pro oblasti monitorování mořského prostředí a pevniny)

Přístroj pro měření barvy oceánu a pevniny (OLCI) úrovně 1

OLCI – zářivosti horní části atmosféry, orto-geolokalizovány a s převzorkováním

Radiometr pro měření teploty povrchu moře a pevniny (SLSTR) úrovně 1

SLSTR – teploty jasu a zářivosti horní části atmosféry, orto-geolokalizovány a s převzorkováním

Sentinel-3 – oblast monitorování mořského prostředí

Mise povrchové topografie (STM) úrovně 2

Geofyzikální parametry nad oceánem (např. povrchový zpětný rozptyl, výška mořského povrchu, významná výška vln, hloubka oceánu, výška přílivu, koncentrace mořského ledu, výška části mořských ledovců vyčnívající nad hladinu, rychlost větru na povrchu moře, srážková vydatnost)

OLCI úrovně 2

Geofyzikální parametry nad oceánem (např. odrazivost mořského povrchu, koncentrace řasového pigmentu, koncentrace suspendovaných částic)

SLSTR úrovně 2

Teplota na hladině moře

Sentinel-3 – oblast monitorování pevniny

Mise povrchové topografie (STM) úrovně 2

Geofyzikální parametry nad oceánem (např. povrchový zpětný rozptyl, výšková vzdálenost, výška povrchu, hustota a hloubka sněhu)

OLCI úrovně 2

Geofyzikální parametry nad pevninou (např. fotosynteticky aktivní záření, globální vegetační index)

SLSTR úrovně 2

Teplota povrchu pevniny

Produkty synergie OLCI a SLSTR

Geofyzikální parametry nad pevninou (odrazivost povrchu pevniny a aerosolová zátěž nad pevninou)

Sentinel-5p

Nástroj TROPOMI úrovně 2

Ozon, oxid dusičitý, oxid siřičitý, formaldehyd, oxid uhelnatý, methan, aerosoly, mraky

Jason-3 (mise v rámci spolupráce Evropa-USA, provozní činnosti jsou financovány programem Copernicus)

Geofyzikální datové záznamy úrovně 2

Geokódováné produkty odpovídající výškopisným parametrům

Poznámka: Pojmenování úroveň 0 (L0), úroveň 1(L1) a úroveň 2 (L2) označují následnou úroveň zpracování produktu, přičemž L0 označuje nezpracovaná data přístroje a užitečného nákladu, L1 označuje georeferenční a kalibrovaná vypočtená data a L2 označuje odvozené geofyzikální proměnné. Pro misi povrchové topografie (STM) se rovněž vytvářejí produkty úrovní 2P a 3 na základě produktů úrovně L2 s rozšířenými geofyzikálními korekcemi, korekcemi systematických chyb a korekcemi chyb oběžné dráhy.

3.8   Vývoj zaměřený na modernizaci kosmické složky programu Copernicus

Změny (včetně změn politiky dohodnutých a politické úrovni) v reakci na nové nebo vyvíjející se požadavky uživatelů, které by mohly být řešeny inkrementálním vývojem současné infrastruktury kosmické složky programu Copernicus, mohou zahrnovat:

| a) | modernizaci infrastruktury pro zpracování a šíření dat za účelem zvýšení výkonnosti; |
| --- | --- |

a)

modernizaci infrastruktury pro zpracování a šíření dat za účelem zvýšení výkonnosti;

| b) | vytváření nových produktů na základě stávajících kapacit; |
| --- | --- |

b)

vytváření nových produktů na základě stávajících kapacit;

| c) | pořizování nových souborů na základě stávajících misí třetích stran. |
| --- | --- |

c)

pořizování nových souborů na základě stávajících misí třetích stran.

Krátkodobé aktualizace kosmické složky programu musí být v souladu s postupem řízení změn včetně těchto obecných kroků:

| 1) | určení potřebných změn; |
| --- | --- |

1)

určení potřebných změn;

| 2) | iniciování žádosti o změnu Komisí, agenturou ESA nebo organizací EUMETSAT; |
| --- | --- |

2)

iniciování žádosti o změnu Komisí, agenturou ESA nebo organizací EUMETSAT;

| 3) | analýza žádosti o změnu včetně analýzy dopadu (z hlediska techniky, nákladů, harmonogramu); |
| --- | --- |

3)

analýza žádosti o změnu včetně analýzy dopadu (z hlediska techniky, nákladů, harmonogramu);

| 4) | dohoda Komise o provedení navrhovaných změn; |
| --- | --- |

4)

dohoda Komise o provedení navrhovaných změn;

| 5) | provedení změn. |
| --- | --- |

5)

provedení změn.

3.9   Vývojové činnosti zaměřené na snížení provozních rizik

V zájmu zajištění ochrany družic programu Copernicus proti riziku srážek zohledňují ESA a EUMETSAT rámec Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST), který byl zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU (11). Příslušná opatření mají vliv na kosmickou složku programu Copernicus se zahrnutím funkce poskytování služeb SST provozovatelům kosmických lodí a veřejným orgánům.

4.   PŘISPĚVATELSKÉ MISE PROGRAMU COPERNICUS

4.1   Obecné

„Přispěvatelskými misemi programu Copernicus“ (CCM) se rozumí vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí.

Data z misí CCM získává program Copernicus za účelem plnění požadavků na data popsaných v oddíle 1 vždy, když tyto požadavky nelze splnit prostřednictvím misí Sentinel.

Data z misí CCM mohou být buď bezplatná, nebo mohou být zakoupena za zvláštních licenčních podmínek.

Pro soubory dat, pro které byly ze strany CCM uloženy omezující podmínky týkající se šíření, se použijí tyto kategorie uživatelů:

| a) | služby programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

služby programu Copernicus;

| b) | orgány a instituce Unie; |
| --- | --- |

b)

orgány a instituce Unie;

| c) | účastníci výzkumných projektů financovaných z výzkumných programů Unie; |
| --- | --- |

c)

účastníci výzkumných projektů financovaných z výzkumných programů Unie;

| d) | veřejné orgány členských států EU a státy, které se účastní programu Copernicus; |
| --- | --- |

d)

veřejné orgány členských států EU a státy, které se účastní programu Copernicus;

| e) | mezinárodní organizace a mezinárodní nevládní organizace; |
| --- | --- |

e)

mezinárodní organizace a mezinárodní nevládní organizace;

| f) | široká veřejnost. |
| --- | --- |

f)

široká veřejnost.

4.2   Celkový postup

Na základě dokumentu Data Warehouse Document (viz oddíl 1) vypracují ESA a EUMETSAT společnou analýzu za účelem určení, které soubory dat bude potřeba pořídit, a které soubory dat lze poskytnout, aniž by byly pořízeny prostřednictvím misí třetích stran. Výsledky této analýzy se zaznamenají prostřednictvím dokumentu Data Warehouse Traceability Document. Tyto soubory dat budou dále popsány v dokumentu Data Access Portfolio (DAP), pokud jde o soubory dat poskytované agenturou ESA, a v dokumentu Service Level Specifications (SLS), pokud jde o soubory dat poskytované organizací EUMETSAT. Každé čtvrtletí předloží ESA a EUMETSAT zprávu o využívání souborů dat. V závislosti na využívání dat a analýze potřeb se pořizování/sledování dat třetích stran podle potřeby přizpůsobí.

4.3   Pořizování dat z přispěvatelských misí programu Copernicus

Licenční podmínky pro data se sjednávají s poskytovateli dat z přispěvatelských misí pro data, která je třeba pořídit. Tyto licenční podmínky se mohou odlišovat od politiky veřejně přístupných dat.

Činnosti pořizování dat jsou odpovědností agentury ESA. Jsou zaměřeny na poskytování dat pozorování Země z vnitrostátních nebo mezinárodních misí, a to jak soukromých, tak institucionálních. HLAVNÍ soubory dat se pořizují na základě předem definovaných specifikací, zatímco DODATEČNÉ soubory dat se pořizují prostřednictvím mechanismu kvót a hromadných dohod s poskytovateli dat pro poskytování dat v rámci finančního krytí.

Pořizování zahrnuje

| a) | analýzu požadavků, odvození specifikací pro pořizování dat a výběr příslušných poskytovatelů; |
| --- | --- |

a)

analýzu požadavků, odvození specifikací pro pořizování dat a výběr příslušných poskytovatelů;

| b) | pořizování vlastních dat na základě licencí nebo nákupu zdrojů; |
| --- | --- |

b)

pořizování vlastních dat na základě licencí nebo nákupu zdrojů;

| c) | integraci přispěvatelských misí do pozemní infrastruktury kosmické složky programu Copernicus/jejich deintegraci; |
| --- | --- |

c)

integraci přispěvatelských misí do pozemní infrastruktury kosmické složky programu Copernicus/jejich deintegraci;

| d) | harmonizaci a homogenní poskytování dat i v případě velkých souborů dat z různých misí. |
| --- | --- |

d)

harmonizaci a homogenní poskytování dat i v případě velkých souborů dat z různých misí.

Pořizované soubory dat mohou zahrnovat data z těchto přispěvatelských misí (neúplné seznamy; úplný seznam k dispozici na adrese http://spacedata.copernicus.eu): Pleiades 1 A/B, Deimos-2, Worldview-1/2, Radarsat-2, TerraSAR-X, COSMO-Skymed (1/2/3/4), RISAT-1, Proba-V, GeoEye-1, SPOT-5/6/7 atd.

4.4   Přístup k datům přispěvatelských misí nevyžadující veřejné zakázky

Přístup k datům misí třetích stran, která nejsou předmětem pořizování dat, poskytuje ESA, včetně dat z misí Earth Explorers, a organizace EUMETSAT, včetně dat z misí EUMETSAT.

Organizace EUMETSAT by měla zajistit přístup k datům ze svých vlastních misí, jakož i z vybraných misí třetích stran týkajících se služeb v oblasti moře, atmosféry a změny klimatu. V této souvislosti se misemi třetích stran označují mise provozované provozovateli družic, se kterými má organizace EUMETSAT formální dohody o spolupráci a/nebo výměně dat.

Činnost zahrnuje:

| a) | přístup k datům přispěvatelských misí programu Copernicus a jejich poskytování pro služby a uživatele programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

přístup k datům přispěvatelských misí programu Copernicus a jejich poskytování pro služby a uživatele programu Copernicus;

| b) | případně zpracování takových dat do příslušných produktů; |
| --- | --- |

b)

případně zpracování takových dat do příslušných produktů;

| c) | šíření takových dat a produktů pomocí infrastruktury a služeb pro šíření dat z více misí organizace EUMETSAT. |
| --- | --- |

c)

šíření takových dat a produktů pomocí infrastruktury a služeb pro šíření dat z více misí organizace EUMETSAT.

Soubory dat v rámci tohoto záhlaví mohou zahrnovat data mimo jiné z těchto misí: Meteosat, Metop, Suomi-NPP, Landsat, Cryosat.

5.   ŠÍŘENÍ DAT KOSMICKÉ SLOŽKY PROGRAMU COPERNICUS

Šíření dat zahrnuje všechny činnosti a funkce, kterými se provádí a podporuje poskytování přístupu (služba „pull“) a/nebo doručování (služba „push“) dat zvláštních misí a přispěvatelských misí uživatelům programu Copernicus. Šíření dat CSC zahrnuje:

| a) | zvláštní infrastruktury pro přístup k datům; |
| --- | --- |

a)

zvláštní infrastruktury pro přístup k datům;

| b) | uživatelské služby. |
| --- | --- |

b)

uživatelské služby.

Prostřednictvím infrastruktury pro přístup k datům programu Copernicus se provádí politika dat programu Copernicus; tato infrastruktura je přizpůsobena potřebám předem definovaného souboru uživatelských typologií, a sice služeb programu Copernicus, členských států, mezinárodních partnerů a jiného/vědeckého použití. Infrastruktura pro přístup k údajům a jejich šíření zahrnuje tyto složky:

| a) | infrastrukturu pro přístup k údajům (Sentinel „hubs“); |
| --- | --- |

a)

infrastrukturu pro přístup k údajům (Sentinel „hubs“);

| b) | přístup k datům online (ODA); |
| --- | --- |

b)

přístup k datům online (ODA);

| c) | přístup k datům online programu Copernicus (CODA); |
| --- | --- |

c)

přístup k datům online programu Copernicus (CODA);

| d) | systém pro koordinovaný přístup k datům (CDS) pro data z přispěvatelských misí; |
| --- | --- |

d)

systém pro koordinovaný přístup k datům (CDS) pro data z přispěvatelských misí;

| e) | evropský družicový systém pro přenos dat (EDRS); |
| --- | --- |

e)

evropský družicový systém pro přenos dat (EDRS);

| f) | EUMETCast; |
| --- | --- |

f)

EUMETCast;

| g) | datové centrum EUMETSAT; |
| --- | --- |

g)

datové centrum EUMETSAT;

| h) | infrastrukturu pro služby přístupu k datům a informacím. |
| --- | --- |

h)

infrastrukturu pro služby přístupu k datům a informacím.

Systémy pro šíření dat kosmické složky programu Copernicus zahrnují dostupné datové produkty uvedené v seznamu v tabulce 4.

Tabulka 4

Souhrnný přehled systému šíření dat kosmické složky programu Copernicus

| Systém šíření dat | Popis | Dostupné datové produkty
  (současný stav) |
| --- | --- | --- |
| Střediska Sentinel Hub | Infrastruktura pro přístup k datům provozovaná agenturou ESA umožňující načítat data programu Copernicus pro: | služby programu Copernicus („Copernicus Services Data Hub“) |

Systém šíření dat

Popis

Dostupné datové produkty

(současný stav)

Střediska Sentinel Hub

Infrastruktura pro přístup k datům provozovaná agenturou ESA umožňující načítat data programu Copernicus pro:

služby programu Copernicus („Copernicus Services Data Hub“)

| | státy účastnící se programu Copernicus („Collaborative Data Hub“) |
| --- | --- |

státy účastnící se programu Copernicus („Collaborative Data Hub“)

| | mezinárodní partneři („International Data Hub“) |
| --- | --- |

mezinárodní partneři („International Data Hub“)

| | otevřený přístup („COA Hub“) |
| --- | --- |

otevřený přístup („COA Hub“)

Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3 – oblast monitorování pevniny

Přístup k datům online programu Copernicus (CODA)

Infrastruktura pro přístup k datům provozovaná organizací EUMETSAT umožňující uživateli načítat data programu Copernicus

Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí), Jason-3, v téměř reálném čase

Přístup k datům on-line (ODA)

Infrastruktura pro přístup k datům provozovaná organizací EUMETSAT umožňující službám programu Copernicus a členům validačního týmu načítat data programu Copernicus

Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí), Jason-3, v téměř reálném čase

Systém koordinovaného přístupu k datům (CDS)

Infrastruktura pro přístup k datům provozovaná agenturou ESA umožňující uživateli stahovat data z přispěvatelských misí

Data přispěvatelské mise

EUMETCast

Družicová a pozemní služba typu multicasting k doručování datových produktů EO programu Copernicus v téměř reálném čase provozovaná organizací EUMETSAT

Data misí Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí), Jason-3 a data přispěvatelských misí v téměř reálném čase distribuovaná organizací EUMETSAT

Datové centrum organizace EUMETSAT

Poskytování souborů dat a produktů programu Copernicus po celou dobu životnosti mise, které si koncoví uživatelé mohou objednat pomocí vyhledávání, filtrů a objednávacího mechanismu

Archivovaná data misí Sentinel-3 (oblast monitorování mořského prostředí), Jason-3 a data přispěvatelských misí distribuovaná organizací EUMETSAT

Infrastruktura pro služby přístupu k datům a informacím

Infrastruktura, která uživatelům umožňuje přístup k datům a informacím programu Copernicus a jejich analýzu a zpracování

Data a informace z kosmické složky a složky služeb programu Copernicus

Systémy šíření dat slouží různým komunitám uživatelů programu Copernicus; data dostupná v každém ze systémů budou optimalizována podle potřeb těchto komunit.

Střediska Sentinel Hub agentury ESA jsou přizpůsobena různým typologiím uživatelů (služby programu Copernicus, zúčastněné státy, mezinárodní partneři a ostatní). Mohou se lišit svou konfigurací, pokud jde o zaručenou výkonnost, nabídku produktů a povolený počet simultánních stahování.

Copernicus Services Data Hub poskytuje přístup ke všem produktům misí Sentinel se stanovenou včasností (v závislosti na produktu) a celkovou dostupností služby (nejméně 94 % k dispozici pro každou konstelaci mise Sentinel). Collaborative Data Hub a International Data Hub poskytují přístup k průběžně aktualizovanému archivu produktů mise Sentinel s cílovými hodnotami kvalitativních kritérií. Copernicus Open Access Hub musí být nakonfigurován tak, aby zabránil saturaci zdrojů způsobené rozsáhlým stahováním ze strany omezeného počtu uživatelů.

Infrastruktura pro šíření dat programu Copernicus se neustále aktualizuje a zdokonaluje, aby byla schopna se vypořádat s rostoucím objemem stahování ze strany uživatelů a rostoucími objemy dat určených k distribuci.

Uživatelské služby zahrnují funkce, jako jsou registrace a správa uživatelů, služby pro zjišťování, zobrazování a stahování, technickou podporu a hostované služby zpracování.

Katalogy distribučních služeb programu Copernicus jsou vzájemně interoperabilní a poskytují úplné katalogové informace.

Podrobné technické popisy infrastruktury pro šíření dat a činností programu Copernicus se zveřejní.

6.   VÝVOJ KOSMICKÉ SLOŽKY PROGRAMU COPERNICUS NA ZÁKLADĚ POŽADAVKŮ UŽIVATELŮ

6.1   Obecné souvislosti a postup

Vývoj kosmické složky programu Copernicus se týká přizpůsobení kosmické složky na dobu po roce 2020 a po současném víceletém finančním rámci. Tato kapitola podrobně popisuje přípravné činnosti potřebné k podpoře rozhodnutí o budoucím vývoji kosmické složky programu Copernicus v rámci kosmické strategie. Podrobně popisuje činnosti související s požadavky uživatelů, které budou prováděny v rámci současného víceletého finančního rámce jakožto přípravná opatření pro vývoj kosmické složky programu Copernicus. V rámci těchto činností se případně zohlední prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA. Přizpůsobení by mohla zahrnovat:

| a) | změny stávající infrastruktury kosmické složky; |
| --- | --- |

a)

změny stávající infrastruktury kosmické složky;

| b) | vývoj zvláštních misí programu Copernicus; |
| --- | --- |

b)

vývoj zvláštních misí programu Copernicus;

| c) | opatření k získání dat z přispěvatelských misí. |
| --- | --- |

c)

opatření k získání dat z přispěvatelských misí.

Činnosti související s požadavky uživatelů, které se budou provádět za účelem zmapování vývoje kosmické složky programu Copernicus (obrázek 2), zahrnují:

| a) | určení budoucích požadavků na pozorování a nedostatků; |
| --- | --- |

a)

určení budoucích požadavků na pozorování a nedostatků;

| b) | analýzu možností, jak uspokojovat vyvíjející se se potřeby v oblasti pozorování, tyto možnosti by mohly zahrnovat výše uvedená přizpůsobení. |
| --- | --- |

b)

analýzu možností, jak uspokojovat vyvíjející se se potřeby v oblasti pozorování, tyto možnosti by mohly zahrnovat výše uvedená přizpůsobení.

Obrázek 2

Postup vývoje kosmické složky programu Copernicus

Výhled vývoje programu Copernicus

Vývoj zvláštních misí program Copernicus

Opatření pro přispěvatelské mise

Analýza možností

Změny stávající kosmické složky program Copernicus

Určení budoucích požadavků na pozorování a nedostatků

6.2   Určení budoucích požadavků na pozorování a nedostatků

Určení budoucích požadavků na pozorování a nedostatků je postup vedený Komisí, podporovaný hodnotícími činnostmi prováděnými pověřenými subjekty programu Copernicus.

Postup zahrnuje tři hlavní činnosti:

| a) | konzultaci se zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

a)

konzultaci se zúčastněnými stranami;

| b) | konsolidaci a prioritizaci požadavků uživatelů a stanovení priorit; |
| --- | --- |

b)

konsolidaci a prioritizaci požadavků uživatelů a stanovení priorit;

| c) | stanovení požadavků na pozorování. |
| --- | --- |

c)

stanovení požadavků na pozorování.

Obrázek 3 znázorňuje celkový postup pro stanovení požadavků na data a nedostatků.

Obrázek 3

Celkový postup stanovení požadavků na data

Požadavky na pozorování

Konsolidace a prioritizace potřeb pozorování

Požadavky uživatelů

Konzultace se zúčastněnými stranami

Konzultace se zúčastněnými stranami

Komise provede rozsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami týkající se požadavků uživatelů. Požadavky na pozorování a služby se shromažďují prostřednictvím webových průzkumů, seminářů, činností v oblasti rozšiřování uživatelské základny a pronikání na trh, osobních setkání a stávajících postupů a dokumentace. Konzultace je zaměřená na komunitu programu Copernicus obecně, a zvláště na služby programu Copernicus a členské státy. Konečná dokumentace musí zahrnovat požadavky uživatelů týkající se všech tematických oblastí programu Copernicus (moře, atmosféra, pevnina, krizové řízení, bezpečnost a změna klimatu). Požadavky uživatelů budou podkladem pro konsolidaci a prioritizaci potřeb pozorování.

Konsolidace a prioritizace požadavků uživatelů

Požadavky uživatelů se konsolidují a stanoví se jejich priorita. Využívá se přitom iterativní postup pod vedením Komise prováděný mezi agenturami pro oblast vesmíru (ESA a EUMETSAT) a hlavními uživateli programu Copernicus (se zaměřením na služby programu Copernicus, orgány Unie a členské státy zastoupené ve fóru uživatelů). Dokumentace konzultace se zúčastněnými stranami vyžaduje hlubokou analýzu za účelem určení a uspořádání požadavků uživatelů podle příslušných potřeb pozorování. Tato analýza zahrnuje specifikace týkající se technických podrobností, pokud jde o včasnost, zeměpisnou oblast, která má být pokryta, frekvenci aktualizace z hlediska časového rozlišení, obsah z hlediska pozorování a požadované přesnosti.

V rámci tohoto postupu se stanoví priorita požadavků, aby bylo možné účinně posoudit různé technologické možnosti. Priority stanovuje Komise a posuzují je ESA a EUMETSAT (hodnocení technologických hledisek) a odborná skupina hlavních uživatelů (za účelem posouzení uživatelských hledisek).

6.3   Analýzy možností, jak uspokojit vyvíjející se potřeby údajů

V rámci analýzy možností, jak uspokojit vyvíjející se potřeby údajů, by měly být zváženy:

| a) | změny stávající infrastruktury kosmické složky; |
| --- | --- |

a)

změny stávající infrastruktury kosmické složky;

| b) | vývoj zvláštních misí programu Copernicus a |
| --- | --- |

b)

vývoj zvláštních misí programu Copernicus a

| c) | budoucí opatření k získání dat z přispěvatelských misí. |
| --- | --- |

c)

budoucí opatření k získání dat z přispěvatelských misí.

Změny současné infrastruktury kosmické složky mohou zahrnovat doplnění nových produktů na základě stávajících misí Sentinel. Další možná přizpůsobení mohou zahrnovat rozšíření konstelace Sentinel ze dvou na tři družice po roce 2020, tak aby bylo možné vyhovět případným požadavkům na vyšší frekvenci pořizování dat.

V rámci budoucích opatření k získání dat z přispěvatelských misí se musí zohlednit dostupná data třetích stran a určené potřeby pozorování.

V rámci vývoje zvláštních misí programu Copernicus se zváží:

| a) | definování příští generace misí Sentinel pro kontinuitu pozorování po roce 2030; |
| --- | --- |

a)

definování příští generace misí Sentinel pro kontinuitu pozorování po roce 2030;

| b) | definování rozšiřujících misí Sentinel za účelem řešení nedostatků v pozorování počínaje obdobím 2022–2025. |
| --- | --- |

b)

definování rozšiřujících misí Sentinel za účelem řešení nedostatků v pozorování počínaje obdobím 2022–2025.

V rámci analýzy možností, jak splnit stanovené požadavky na pozorování, se zohlední i tyto prvky:

| a) | technický základ a technické specifikace kosmické složky programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

technický základ a technické specifikace kosmické složky programu Copernicus;

| b) | výsledek hodnocení programu Copernicus v polovině období; |
| --- | --- |

b)

výsledek hodnocení programu Copernicus v polovině období;

| c) | posouzení dopadu pro několik scénářů vývoje, včetně analýzy nákladů a přínosů. |
| --- | --- |

c)

posouzení dopadu pro několik scénářů vývoje, včetně analýzy nákladů a přínosů.

Dále analýza zohlední technické prvky, jako je dostupnost misí třetích stran a úrovně technologické připravenosti.

6.4   Stanovení technických požadavků na nové zvláštní mise

Kdykoli se zvolí možnost nových zvláštních misí, provede se analýza mise, která zahrnuje:

| a) | vypracování mandátu na základě požadavků na data, včetně očekávané výkonnosti; |
| --- | --- |

a)

vypracování mandátu na základě požadavků na data, včetně očekávané výkonnosti;

| b) | specifikaci technických požadavků; |
| --- | --- |

b)

specifikaci technických požadavků;

| c) | určení možných koncepcí misí; |
| --- | --- |

c)

určení možných koncepcí misí;

| d) | posouzení programových hledisek; |
| --- | --- |

d)

posouzení programových hledisek;

| e) | posouzení rizik. |
| --- | --- |

e)

posouzení rizik.

Výsledek této analýzy se podrobně popíše v dokumentu Mission Requirements Document a tvoří základ pro možný další vývoj družic a fáze provozních činností.

6.5   Načasování a postup činností vývoje kosmické složky

6.5.1   Obecný harmonogram

Obecný harmonogram vývoje kosmické složky zahrnuje činnosti uvedené v následující tabulce.

| Čas | Činnost |
| --- | --- |
| Do roku 2018 | — | Konzultace se zúčastněnými stranami |

Čas

Činnost

Do roku 2018

—

Konzultace se zúčastněnými stranami

Do roku 2018

| — | Technický základ programu Copernicus |
| --- | --- |

—

Technický základ programu Copernicus

| — | Požadavky uživatelů a požadavky na pozorování |
| --- | --- |

—

Požadavky uživatelů a požadavky na pozorování

| — | Hodnocení programu Copernicus v polovině období |
| --- | --- |

—

Hodnocení programu Copernicus v polovině období

| — | Posouzení dopadů scénářů vývoje programu Copernicus |
| --- | --- |

—

Posouzení dopadů scénářů vývoje programu Copernicus

Do roku 2018

| — | Legislativní návrh nařízení o programu Copernicus na období 2021–2027 |
| --- | --- |

—

Legislativní návrh nařízení o programu Copernicus na období 2021–2027

| — | Stanovení technických požadavků na nové mise |
| --- | --- |

—

Stanovení technických požadavků na nové mise

2019–2020

| — | Přípravné činnosti pro potenciální vývoj CSC |
| --- | --- |

—

Přípravné činnosti pro potenciální vývoj CSC

6.5.2   Pokrok v činnostech vývoje kosmické složky

Přípravné činnosti vývoje kosmické složky programu Copernicus musí zohledňovat obecné směry stanovené v kosmické strategii z roku 2016, přičemž se zejména zváží požadavky uživatelů na:

| a) | „neustálé zlepšování stávajících služeb a infrastruktury“ a |
| --- | --- |

a)

„neustálé zlepšování stávajících služeb a infrastruktury“ a

| b) | „dodatečné služby k uspokojení nových potřeb ve specifických prioritních oblastech“:






  1) | změna klimatu a udržitelný rozvoj, monitorování emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, využívání půdy a lesnictví a změny v Arktidě; |
| --- | --- | --- |

b)

„dodatečné služby k uspokojení nových potřeb ve specifických prioritních oblastech“:

1)

změna klimatu a udržitelný rozvoj, monitorování emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, využívání půdy a lesnictví a změny v Arktidě;

| 2) | bezpečnost a obrana ke zlepšení schopnosti Unie reagovat na vyvíjející se náročné úkoly týkající se ochrany hranic a námořního dohledu. |
| --- | --- |

2)

bezpečnost a obrana ke zlepšení schopnosti Unie reagovat na vyvíjející se náročné úkoly týkající se ochrany hranic a námořního dohledu.

Při definování scénářů budoucího vývoje se zváží tyto obecné potřeby pozorování:

| a) | kontinuita pozorování: za klíčovou prioritu označili uživatelé potřebu zajistit kontinuitu pozorování, která přesahuje současný plán, s dlouhodobými potenciálními zlepšeními v oblasti prostorového rozlišení, frekvence aktualizací, včasnosti; |
| --- | --- |

a)

kontinuita pozorování: za klíčovou prioritu označili uživatelé potřebu zajistit kontinuitu pozorování, která přesahuje současný plán, s dlouhodobými potenciálními zlepšeními v oblasti prostorového rozlišení, frekvence aktualizací, včasnosti;

| b) | nová pozorování v reakci na nové potřeby:






  1) | monitorování antropogenních emisí CO2; |
| --- | --- | --- |

b)

nová pozorování v reakci na nové potřeby:

1)

monitorování antropogenních emisí CO2;

| 2) | monitorování polárních oblastí pro podporu provozního monitorování (ledu) a/nebo aplikací týkajících se změny klimatu v souvislosti s politikou EU pro arktickou oblast; |
| --- | --- |

2)

monitorování polárních oblastí pro podporu provozního monitorování (ledu) a/nebo aplikací týkajících se změny klimatu v souvislosti s politikou EU pro arktickou oblast;

| 3) | rozšířené monitorování pro zemědělství a lesnictví, zejména na podporu aplikací týkajících se vody a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

3)

rozšířené monitorování pro zemědělství a lesnictví, zejména na podporu aplikací týkajících se vody a biologické rozmanitosti;

| 4) | umožnění nových aplikací zaměřených na těžbu, monitorování sucha, kulturní dědictví, hydrologii, biologickou rozmanitost, vlhkost půdy a ostatní parametry vyžadující pozorování, které nejsou v současnosti k dispozici; |
| --- | --- |

4)

umožnění nových aplikací zaměřených na těžbu, monitorování sucha, kulturní dědictví, hydrologii, biologickou rozmanitost, vlhkost půdy a ostatní parametry vyžadující pozorování, které nejsou v současnosti k dispozici;

| 5) | rozšířené bezpečnostní aplikace; |
| --- | --- |

5)

rozšířené bezpečnostní aplikace;

| 6) | aplikace pro monitorování dodržování předpisů týkajících se životního prostředí a trestné činnosti. |
| --- | --- |

6)

aplikace pro monitorování dodržování předpisů týkajících se životního prostředí a trestné činnosti.

Přípravné činnosti na podporu budoucích scénářů kosmické složky programu Copernicus mohou zahrnovat:

| a) | skupiny odborníků na jednotlivé oblasti pro analyzování programových souvislostí na vysoké úrovni, stavu techniky a proveditelnosti koncepce za účelem podpory definování pracovních skupin. Skupiny odborníků se vytvoří k posuzování potřeb monitorování souvisejících s bezpečností a antropogenními emisemi CO2; |
| --- | --- |

a)

skupiny odborníků na jednotlivé oblasti pro analyzování programových souvislostí na vysoké úrovni, stavu techniky a proveditelnosti koncepce za účelem podpory definování pracovních skupin. Skupiny odborníků se vytvoří k posuzování potřeb monitorování souvisejících s bezpečností a antropogenními emisemi CO2;

| b) | pracovní skupiny pro vypracování a další doladění požadavků na pozorování, jakož i pro analyzování technických řešení za účelem určení počátečních požadavků mise. Tyto analýzy zohlední současné kapacity pro pozorování a obnovení/modernizaci stávající infrastruktury, technologickou vyspělost a možnosti mezinárodní spolupráce. Budou vytvořeny zejména tyto pracovní skupiny:






  1) | monitorování antropogenních emisí CO2; |
| --- | --- | --- |

b)

pracovní skupiny pro vypracování a další doladění požadavků na pozorování, jakož i pro analyzování technických řešení za účelem určení počátečních požadavků mise. Tyto analýzy zohlední současné kapacity pro pozorování a obnovení/modernizaci stávající infrastruktury, technologickou vyspělost a možnosti mezinárodní spolupráce. Budou vytvořeny zejména tyto pracovní skupiny:

1)

monitorování antropogenních emisí CO2;

| 2) | polární pozorování; |
| --- | --- |

2)

polární pozorování;

| 3) | monitorování teploty povrchu pevniny s vysokým časoprostorovým rozlišením, pro řešení aplikací pro zemědělství, hydrologii, lesnictví a životní prostření obecně; |
| --- | --- |

3)

monitorování teploty povrchu pevniny s vysokým časoprostorovým rozlišením, pro řešení aplikací pro zemědělství, hydrologii, lesnictví a životní prostření obecně;

| 4) | hyperspektrální zobrazování za účelem umožnění inovativních aplikací v oblasti biologické rozmanitosti, těžby, zemědělství a lesnictví; |
| --- | --- |

4)

hyperspektrální zobrazování za účelem umožnění inovativních aplikací v oblasti biologické rozmanitosti, těžby, zemědělství a lesnictví;

| c) | přípravné studie jakožto vstupy pro činnost pracovních skupin; |
| --- | --- |

c)

přípravné studie jakožto vstupy pro činnost pracovních skupin;

| d) | konzultace s členskými státy EU, státy, které se účastní programu Copernicus, agenturou ESA a členskými státy organizace EUMETSAT, za účelem zajištění priorit a zajištění souladu s obsahem dlouhodobého scénáře agentury ESA. |
| --- | --- |

d)

konzultace s členskými státy EU, státy, které se účastní programu Copernicus, agenturou ESA a členskými státy organizace EUMETSAT, za účelem zajištění priorit a zajištění souladu s obsahem dlouhodobého scénáře agentury ESA.

Na základě těchto činností se prozkoumají scénáře vývoje kosmické složky programu Copernicus včetně posouzení nákladů a přínosů.

Vývoj kosmické složky programu Copernicus se přizpůsobí dostupnému rozpočtu příštího víceletého finančního rámce a prostředkům, které poskytnou EU, ESA, zúčastněné členské státy a případně další zdroje financování. Vzhledem k těmto omezením existují tyto možné scénáře vývoje:

a)   základní scénář vývoje: udržitelný koncept programu Copernicus, který počítá se současnou úrovní výkonnosti, včetně nepřetržitého poskytování služeb, nezbytné obnovy/modernizace stávající infrastruktury, činností na podporu lepšího přístupu k datům a jejich distribuce a podpory rozšiřování uživatelské základy po roce 2020;

b)   scénář vývoje a rozšíření: udržitelný a rozšířený program Copernicus s ohledem na dvě prioritní oblasti pro řešení nových potřeb:

| 1) | nové kapacity pozorování na podporu potřeb životního prostředí zaměřených na změnu klimatu (např. monitorování emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, pro které v současnosti nejsou k dispozici žádná družicová pozorování), pozorování polárních regionů (zaměřené na monitorování mořského ledu a počasí v Arktidě) a podpora zemědělství včetně monitorování parametrů souvisejících s vodou, které lze řešit prostřednictvím tepelných infračervených pozorování; |
| --- | --- |

1)

nové kapacity pozorování na podporu potřeb životního prostředí zaměřených na změnu klimatu (např. monitorování emisí CO2 a ostatních skleníkových plynů, pro které v současnosti nejsou k dispozici žádná družicová pozorování), pozorování polárních regionů (zaměřené na monitorování mořského ledu a počasí v Arktidě) a podpora zemědělství včetně monitorování parametrů souvisejících s vodou, které lze řešit prostřednictvím tepelných infračervených pozorování;

| 2) | nové pozorovací kapacity na podporu potřeb bezpečnosti a/nebo obrany zaměřené na nové výzvy, kterým Unie čelí, pokud jde o bezpečnost, migraci nebo ochranu hranic. |
| --- | --- |

2)

nové pozorovací kapacity na podporu potřeb bezpečnosti a/nebo obrany zaměřené na nové výzvy, kterým Unie čelí, pokud jde o bezpečnost, migraci nebo ochranu hranic.

Pro stanovení mezních technických podmínek pro vývoj kosmické složky programu Copernicus po roce 2020 jsou určující výsledky procesu zjišťování požadavků uživatelů, analýza nákladů a přínosů, technické proveditelnosti, vyspělosti technologického řešení a celková dostupnost.

---

(1)  Prostorové rozlišení obrazů s velmi vysokým (VHR), vysokým (HR), středním (MR) a nízkým (LR) rozlišením je definováno takto: VHR: <= 4 m; HR: > 4 m a <= 30 m; MR > 30 m a <= 300 m; LR > 300 m.

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 ze dne 3. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES týkající se metadat (Úř. věst. L 326, 4.12.2008, s. 12).

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 ze dne 23. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat (Úř. věst. L 323, 8.12.2010, s. 11).

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 976/2009 ze dne 19. října 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o síťové služby (Úř. věst. L 274, 20.10.2009, s. 9).

(6)  Předchůdce mise Sentinel-5 (Sentinel-5p) je společnou iniciativou agentury ESA a Nizozemského království.

(7)  Jason-3 je výsledkem dlouhodobé spolupráce organizací EUMETSAT, NOAA, CNES a NASA. Jedná se o misi pro velmi přesné měření výšky oceánu, která poskytuje kontinuitu mezi misemi Jason-2 a Sentinel-6, je v provozu od roku 2016 a její plánovaná životnost činí pět let.

(8)  Doba provozu se může změnit v závislosti na skutečné životnosti jednotlivých družicových jednotek a hodnocení programových možností.

(9)  Zkratky: VIS = pásma viditelného rozsahu; SWIR = krátkovlnné infračervené; SWIR = středněvlnné infračervené; TIR = tepelné infračervené.

(10)  Vytváření dat mise Sentinel-2 úrovně 2 se umožní prostřednictvím hlavního pozemního segmentu mise Sentinel nebo prostřednictvím souboru nástrojů na straně uživatele.

(11)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 227).

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/80 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/80

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/622

ze dne 20. dubna 2018

o neschválení chlorofenu jako stávající účinné látky pro použití v biocidních přípravcích typu 3

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje chlorofen (č. ES: 204-385-8, č. CAS: 120-32-1). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje chlorofen (č. ES: 204-385-8, č. CAS: 120-32-1).

| (2) | Chlorofen byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 3, veterinární hygiena, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Chlorofen byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 3, veterinární hygiena, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Norsko, které bylo jmenováno hodnotícím příslušným orgánem, předložilo dne 22. prosince 2016 hodnotící zprávu a doporučení. |
| --- | --- |

(3)

Norsko, které bylo jmenováno hodnotícím příslušným orgánem, předložilo dne 22. prosince 2016 hodnotící zprávu a doporučení.

| (4) | Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 3. října 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán. |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 3. října 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán.

| (5) | Podle uvedeného stanoviska nelze očekávat, že biocidní přípravky typu 3 obsahující chlorofen splní požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012. Pro uvedený typ přípravku byla v rámci scénářů posuzovaných při hodnocení rizik pro zdraví lidí zjištěna nepřijatelná rizika. |
| --- | --- |

(5)

Podle uvedeného stanoviska nelze očekávat, že biocidní přípravky typu 3 obsahující chlorofen splní požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012. Pro uvedený typ přípravku byla v rámci scénářů posuzovaných při hodnocení rizik pro zdraví lidí zjištěna nepřijatelná rizika.

| (6) | Není proto vhodné schválit chlorofen pro použití v biocidních přípravcích typu 3. |
| --- | --- |

(6)

Není proto vhodné schválit chlorofen pro použití v biocidních přípravcích typu 3.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Chlorofen (č. ES: 204-385-8, č. CAS: 120-32-1) se neschvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 3.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/81 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/81

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/623

ze dne 20. dubna 2018,

kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2018) 2481)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/247 (3) bylo přijato v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5 v řadě členských států (dále jen „dotčené členské státy“) a vymezení ochranných pásem a pásem dozoru příslušným orgánem dotčených členských států v souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 2005/94/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/247 (3) bylo přijato v návaznosti na ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5 v řadě členských států (dále jen „dotčené členské státy“) a vymezení ochranných pásem a pásem dozoru příslušným orgánem dotčených členských států v souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 2005/94/ES (4).

| (2) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 stanoví, že ochranná pásma a pásma dozoru vymezená příslušnými orgány dotčených členských států v souladu se směrnicí 2005/94/ES mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 dále stanoví, že opatření, která mají být uplatňována v ochranných pásmech a pásmech dozoru, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 1 a článku 31 směrnice 2005/94/ES, mají být zachována alespoň do dat stanovených pro tato pásma v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 stanoví, že ochranná pásma a pásma dozoru vymezená příslušnými orgány dotčených členských států v souladu se směrnicí 2005/94/ES mají zahrnovat přinejmenším oblasti uvedené jako ochranná pásma a pásma dozoru v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 dále stanoví, že opatření, která mají být uplatňována v ochranných pásmech a pásmech dozoru, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 1 a článku 31 směrnice 2005/94/ES, mají být zachována alespoň do dat stanovených pro tato pásma v příloze uvedeného prováděcího rozhodnutí.

| (3) | Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 bylo uvedené rozhodnutí několikrát změněno, aby byl zohledněn vývoj epizootologické situace v Unii, pokud jde o influenzu ptáků. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 bylo konkrétně změněno prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/696 (5) s cílem stanovit pravidla pro odesílání zásilek jednodenních kuřat z oblastí uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247. Uvedená změna zohlednila skutečnost, že jednodenní kuřata představují ve srovnání s jinými drůbežími komoditami jen velmi nízké riziko šíření vysoce patogenní influenzy ptáků. |
| --- | --- |

(3)

Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 bylo uvedené rozhodnutí několikrát změněno, aby byl zohledněn vývoj epizootologické situace v Unii, pokud jde o influenzu ptáků. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 bylo konkrétně změněno prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/696 (5) s cílem stanovit pravidla pro odesílání zásilek jednodenních kuřat z oblastí uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247. Uvedená změna zohlednila skutečnost, že jednodenní kuřata představují ve srovnání s jinými drůbežími komoditami jen velmi nízké riziko šíření vysoce patogenní influenzy ptáků.

| (4) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 bylo následně rovněž změněno prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/1841 (6), aby se posílila opatření pro tlumení nákazy použitelná v případech, kdy existuje zvýšené riziko šíření vysoce patogenní influenzy ptáků. V důsledku toho nyní prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 stanoví, že v návaznosti na ohnisko nebo ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků se na úrovni Unie vymezí další uzavřená pásma v dotčených členských státech podle čl. 16 odst. 4 směrnice 2005/94/ES a stanoví se doba platnosti opatření, která v nich mají být uplatňována. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 nyní rovněž stanoví pravidla pro odesílání živé drůbeže, jednodenních kuřat a násadových vajec z těchto dalších uzavřených pásem do jiných členských států, s výhradou splnění určitých podmínek. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 bylo následně rovněž změněno prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2017/1841 (6), aby se posílila opatření pro tlumení nákazy použitelná v případech, kdy existuje zvýšené riziko šíření vysoce patogenní influenzy ptáků. V důsledku toho nyní prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 stanoví, že v návaznosti na ohnisko nebo ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků se na úrovni Unie vymezí další uzavřená pásma v dotčených členských státech podle čl. 16 odst. 4 směrnice 2005/94/ES a stanoví se doba platnosti opatření, která v nich mají být uplatňována. Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 nyní rovněž stanoví pravidla pro odesílání živé drůbeže, jednodenních kuřat a násadových vajec z těchto dalších uzavřených pásem do jiných členských států, s výhradou splnění určitých podmínek.

| (5) | Kromě toho byla mnohokrát změněna příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247, zejména aby se zohlednily změny hranic ochranných pásem a pásem dozoru vymezených dotčenými členskými státy v souladu se směrnicí 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(5)

Kromě toho byla mnohokrát změněna příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247, zejména aby se zohlednily změny hranic ochranných pásem a pásem dozoru vymezených dotčenými členskými státy v souladu se směrnicí 2005/94/ES.

| (6) | Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/560 (7), a to v návaznosti na oznámení Bulharska o novém ohnisku vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářství s chovem drůbeže v Jambolské oblasti uvedeného členského státu. Bulharsko rovněž oznámilo Komisi, že v návaznosti na uvedené ohnisko přijalo nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem nakaženého hospodářství s chovem drůbeže. |
| --- | --- |

(6)

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/560 (7), a to v návaznosti na oznámení Bulharska o novém ohnisku vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5N8 v hospodářství s chovem drůbeže v Jambolské oblasti uvedeného členského státu. Bulharsko rovněž oznámilo Komisi, že v návaznosti na uvedené ohnisko přijalo nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem nakaženého hospodářství s chovem drůbeže.

| (7) | Od data poslední změny prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 prováděcím rozhodnutím (EU) 2018/560 oznámilo Bulharsko Komisi nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5 v hospodářstvích s chovem drůbeže v Plovdivské oblasti uvedeného členského státu. |
| --- | --- |

(7)

Od data poslední změny prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 prováděcím rozhodnutím (EU) 2018/560 oznámilo Bulharsko Komisi nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků podtypu H5 v hospodářstvích s chovem drůbeže v Plovdivské oblasti uvedeného členského státu.

| (8) | Bulharsko také oznámilo Komisi, že v návaznosti na uvedená nedávná ohniska přijalo nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem nakažených hospodářství s chovem drůbeže v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(8)

Bulharsko také oznámilo Komisi, že v návaznosti na uvedená nedávná ohniska přijalo nezbytná opatření požadovaná podle směrnice 2005/94/ES, včetně vymezení ochranných pásem a pásem dozoru kolem nakažených hospodářství s chovem drůbeže v uvedeném členském státě.

| (9) | Komise uvedená opatření ve spolupráci s Bulharskem prozkoumala a přesvědčila se, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru, které vymezil příslušný orgán Bulharska, jsou v dostatečné vzdálenosti od hospodářství s chovem drůbeže, kde byla nová ohniska potvrzena. |
| --- | --- |

(9)

Komise uvedená opatření ve spolupráci s Bulharskem prozkoumala a přesvědčila se, že hranice ochranných pásem a pásem dozoru, které vymezil příslušný orgán Bulharska, jsou v dostatečné vzdálenosti od hospodářství s chovem drůbeže, kde byla nová ohniska potvrzena.

| (10) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Bulharskem urychleně popsat ochranná pásma a pásma dozoru vymezená v Bulharsku v souladu se směrnicí 2005/94/ES v návaznosti na nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(10)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a kladení neopodstatněných překážek obchodu ze strany třetích zemí, je nutné na úrovni Unie a ve spolupráci s Bulharskem urychleně popsat ochranná pásma a pásma dozoru vymezená v Bulharsku v souladu se směrnicí 2005/94/ES v návaznosti na nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v uvedeném členském státě.

| (11) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 by proto mělo být aktualizováno, aby se zohlednila stávající epizootologická situace v Bulharsku, pokud jde o vysoce patogenní influenzu ptáků. V příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 je konkrétně zapotřebí uvést nově vymezená ochranná pásma a pásma dozoru v Bulharsku, ve kterých jsou nyní v platnosti omezení v souladu se směrnicí 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(11)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 by proto mělo být aktualizováno, aby se zohlednila stávající epizootologická situace v Bulharsku, pokud jde o vysoce patogenní influenzu ptáků. V příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 je konkrétně zapotřebí uvést nově vymezená ochranná pásma a pásma dozoru v Bulharsku, ve kterých jsou nyní v platnosti omezení v souladu se směrnicí 2005/94/ES.

| (12) | Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 by proto měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zahrnovala ochranná pásma a pásma dozoru vymezená v Bulharsku v souladu se směrnicí 2005/94/ES v návaznosti na nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v uvedeném členském státě a dobu trvání omezení, která mají být v těchto pásmech uplatňována. |
| --- | --- |

(12)

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 by proto měla být za účelem aktualizace regionalizace na úrovni Unie změněna tak, aby zahrnovala ochranná pásma a pásma dozoru vymezená v Bulharsku v souladu se směrnicí 2005/94/ES v návaznosti na nedávná ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v uvedeném členském státě a dobu trvání omezení, která mají být v těchto pásmech uplatňována.

| (13) | Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(13)

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (14) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/247 ze dne 9. února 2017 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech (Úř. věst. L 36, 11.2.2017, s. 62).

3

(4)  Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/696 ze dne 11. dubna 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech (Úř. věst. L 101, 13.4.2017, s. 80).

5

(6)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1841 ze dne 10. října 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/247 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech (Úř. věst. L 261, 11.10.2017, s. 26).

6

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/560 ze dne 10. dubna 2018, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 o ochranných opatřeních v souvislosti s ohnisky vysoce patogenní influenzy ptáků v určitých členských státech (Úř. věst. L 93, 11.4.2018, s. 11).

7

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/247 se mění takto:

| 1) | v části A se položka pro Bulharsko nahrazuje tímto:

  „
  Členský stát: Bulharsko







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

1)

v části A se položka pro Bulharsko nahrazuje tímto:

„
  Členský stát: Bulharsko

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle čl. 29 odst. 1 směrnice 2005/94/ES

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

26.4.2018

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

9.5.2018

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

10.5.2018“

| 2) | v části B se položka pro Bulharsko nahrazuje tímto:

  „
  Členský stát: Bulharsko







  Oblast zahrnující: | Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

2)

v části B se položka pro Bulharsko nahrazuje tímto:

„
  Členský stát: Bulharsko

Oblast zahrnující:

Datum ukončení platnosti podle článku 31 směrnice 2005/94/ES

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

od 27.4.2018 do 6.5.2018

Municipality of Yambol

| — | Yambol |
| --- | --- |

—

Yambol

6.5.2018

Municipality of Straldzha

| — | Straldzha |
| --- | --- |

—

Straldzha

| — | Vodenichene |
| --- | --- |

—

Vodenichene

| — | Dzhinot |
| --- | --- |

—

Dzhinot

Municipality of Tundzha

| — | Mogila |
| --- | --- |

—

Mogila

| — | Veselinovo |
| --- | --- |

—

Veselinovo

| — | Kabile |
| --- | --- |

—

Kabile

Sliven region:

Municipality of Sliven

| — | Zhelyu Voivoda |
| --- | --- |

—

Zhelyu Voivoda

| — | Blatets |
| --- | --- |

—

Blatets

| — | Dragodanovo |
| --- | --- |

—

Dragodanovo

| — | Gorno Aleksandrovo |
| --- | --- |

—

Gorno Aleksandrovo

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi:

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

od 10.5.2018 do 18.5.2018

Municipality of Rodopi

| — | Brestnik |
| --- | --- |

—

Brestnik

| — | Belashtica |
| --- | --- |

—

Belashtica

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Branipole |
| --- | --- |

—

Branipole

Municipality of Sadovo

| — | Katunica |
| --- | --- |

—

Katunica

| — | Karadzhovo |
| --- | --- |

—

Karadzhovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

| — | Mominsko |
| --- | --- |

—

Mominsko

Municipality of Kuklen

| — | Kuklen |
| --- | --- |

—

Kuklen

| — | Ruen |
| --- | --- |

—

Ruen

Municipality of Maritsa

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

Municipality of Asenovgrad

| — | Asenovgrad |
| --- | --- |

—

Asenovgrad

Municipality of Plovdiv

| — | Plovdiv |
| --- | --- |

—

Plovdiv

18.5.2018

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

od 11.5.2018 do 19.5.2018

Municipality of Maritsa

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Maritsa |
| --- | --- |

—

Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voivodino |
| --- | --- |

—

Voivodino

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko konare |
| --- | --- |

—

Manolsko konare

Municipality of Rakovski

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

19.5.2018“

---

DOPORUČENÍ

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/87

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/624

ze dne 20. dubna 2018

o přeshraničním přístupu na trh pro subdodavatele a malé a střední podniky v odvětví obrany

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada stanovila v prosinci 2013 cíl dosáhnout lépe integrované a udržitelnější, inovativnější a konkurenceschopnější technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB), která je potřebná, aby bylo možné rozvíjet a udržovat obranyschopnost a posilovat strategickou autonomii Evropy a její schopnost jednat ve spolupráci s partnery. V této souvislosti zdůraznila význam přeshraničního přístupu na trh pro malé a střední podniky, vyzvala Komisi, aby prošetřila možnost dalších opatření za účelem otevření dodavatelských řetězců malým a středním podnikům ze všech členských států, a konstatovala, že malé a střední podniky jsou hlavní složkou dodavatelského řetězce v odvětví obrany, zdrojem inovací a klíčovými aktivátory konkurenceschopnosti (1). |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada stanovila v prosinci 2013 cíl dosáhnout lépe integrované a udržitelnější, inovativnější a konkurenceschopnější technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB), která je potřebná, aby bylo možné rozvíjet a udržovat obranyschopnost a posilovat strategickou autonomii Evropy a její schopnost jednat ve spolupráci s partnery. V této souvislosti zdůraznila význam přeshraničního přístupu na trh pro malé a střední podniky, vyzvala Komisi, aby prošetřila možnost dalších opatření za účelem otevření dodavatelských řetězců malým a středním podnikům ze všech členských států, a konstatovala, že malé a střední podniky jsou hlavní složkou dodavatelského řetězce v odvětví obrany, zdrojem inovací a klíčovými aktivátory konkurenceschopnosti (1).

| (2) | V evropském obranném akčním plánu (EDAP) z 30. listopadu 2016 bylo oznámeno, že Komise vydá doporučení, aby usnadnila přeshraniční přístup na trh pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti v odvětví obrany. Potvrzeno to bylo také ve sdělení Komise „Vznik Evropského obranného fondu“ (2), přijatém dne 7. června 2017. |
| --- | --- |

(2)

V evropském obranném akčním plánu (EDAP) z 30. listopadu 2016 bylo oznámeno, že Komise vydá doporučení, aby usnadnila přeshraniční přístup na trh pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti v odvětví obrany. Potvrzeno to bylo také ve sdělení Komise „Vznik Evropského obranného fondu“ (2), přijatém dne 7. června 2017.

| (3) | Komise považuje konkurenceschopné přeshraniční dodavatelské řetězce za klíčovou složku lépe integrované a konkurenceschopnější evropské technologické a průmyslové základny obrany a je přesvědčena, že evropský trh s obranným vybavením by měl poskytovat příležitosti evropským společnostem bez ohledu na jejich velikost a umístění. |
| --- | --- |

(3)

Komise považuje konkurenceschopné přeshraniční dodavatelské řetězce za klíčovou složku lépe integrované a konkurenceschopnější evropské technologické a průmyslové základny obrany a je přesvědčena, že evropský trh s obranným vybavením by měl poskytovat příležitosti evropským společnostem bez ohledu na jejich velikost a umístění.

| (4) | Toto doporučení bylo zpracováno za pomoci poradní skupiny Komise pro přeshraniční přístup malých a středních podniků k zakázkám v oblasti obrany a bezpečnosti, která dokončila svou práci a zveřejnila svou závěrečnou zprávu v listopadu 2016 (3), a za pomoci odborníků z členských států. Je součástí celé řady iniciativ a aktivit Komise, jejichž účelem je podporovat malé a střední podniky působící v oblasti obrany. |
| --- | --- |

(4)

Toto doporučení bylo zpracováno za pomoci poradní skupiny Komise pro přeshraniční přístup malých a středních podniků k zakázkám v oblasti obrany a bezpečnosti, která dokončila svou práci a zveřejnila svou závěrečnou zprávu v listopadu 2016 (3), a za pomoci odborníků z členských států. Je součástí celé řady iniciativ a aktivit Komise, jejichž účelem je podporovat malé a střední podniky působící v oblasti obrany.

| (5) | Toto doporučení (4) zohledňuje výsledky práce vykonané Evropskou obrannou agenturou (EDA) (5), pokud jde o veřejné zakázky v oblasti obrany, dovednosti, financování a kapacity malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(5)

Toto doporučení (4) zohledňuje výsledky práce vykonané Evropskou obrannou agenturou (EDA) (5), pokud jde o veřejné zakázky v oblasti obrany, dovednosti, financování a kapacity malých a středních podniků.

| (6) | Protože klíčovou roli v obraně hrají průmysloví aktéři, zejména hlavní dodavatelé, Komise vedle přípravy tohoto doporučení zahájila také dialog s průmyslovými subjekty s cílem určit a nalézt shodu na možných dalších krocích zaměřených na vytvoření podmínek pro konkurenceschopné přeshraniční dodavatelské řetězce v odvětví obrany. |
| --- | --- |

(6)

Protože klíčovou roli v obraně hrají průmysloví aktéři, zejména hlavní dodavatelé, Komise vedle přípravy tohoto doporučení zahájila také dialog s průmyslovými subjekty s cílem určit a nalézt shodu na možných dalších krocích zaměřených na vytvoření podmínek pro konkurenceschopné přeshraniční dodavatelské řetězce v odvětví obrany.

| (7) | Opatření členských států by mohla významně zlepšit přeshraniční přístup na trh pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti v odvětví obrany. Toto doporučení by proto mělo uvádět taková opatření, která by mohla odstranit některé z problémů, jimž malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti čelí, nebo by jim mohla pomoci integrovat se do dodavatelských řetězců v odvětví obrany. |
| --- | --- |

(7)

Opatření členských států by mohla významně zlepšit přeshraniční přístup na trh pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti v odvětví obrany. Toto doporučení by proto mělo uvádět taková opatření, která by mohla odstranit některé z problémů, jimž malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti čelí, nebo by jim mohla pomoci integrovat se do dodavatelských řetězců v odvětví obrany.

| (8) | Díky včasnému informování o budoucích plánech a projektech vyzbrojování by mohly malé a střední podniky a zprostředkovatelské společností lépe předvídat vývoj na trhu a případnou účast v projektech a smlouvách v odvětví obrany. |
| --- | --- |

(8)

Díky včasnému informování o budoucích plánech a projektech vyzbrojování by mohly malé a střední podniky a zprostředkovatelské společností lépe předvídat vývoj na trhu a případnou účast v projektech a smlouvách v odvětví obrany.

| (9) | Inzerování smluv s hodnotou nižší, než jsou prahové hodnoty stanovené v článku 8 a článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (6), by posílilo konkurenci. Rovněž by to povzbudilo účast malých a středních podniků v odvětví obrany. Veřejní zadavatelé by neměli toto inzerování omezovat jen na svůj vlastní členský stát. |
| --- | --- |

(9)

Inzerování smluv s hodnotou nižší, než jsou prahové hodnoty stanovené v článku 8 a článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (6), by posílilo konkurenci. Rovněž by to povzbudilo účast malých a středních podniků v odvětví obrany. Veřejní zadavatelé by neměli toto inzerování omezovat jen na svůj vlastní členský stát.

| (10) | Komplexní povaha informací, které veřejní zadavatelé v zadávací dokumentaci poskytují uchazečům nebo potenciálním uchazečům, by mohla odradit nové, menší podniky od vstupu na trh veřejných zakázek. Proto musí být tyto informace relevantní a přehledné. |
| --- | --- |

(10)

Komplexní povaha informací, které veřejní zadavatelé v zadávací dokumentaci poskytují uchazečům nebo potenciálním uchazečům, by mohla odradit nové, menší podniky od vstupu na trh veřejných zakázek. Proto musí být tyto informace relevantní a přehledné.

| (11) | Šíře veřejných zakázek v oblasti obrany a s tím související požadavky na způsobilost poskytovat služby představují další překážky pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti. Tento problém by mohlo pomoci vyřešit uzavírání samostatných menších smluv sdružených do skupin v rámci jednoho zadávacího řízení. |
| --- | --- |

(11)

Šíře veřejných zakázek v oblasti obrany a s tím související požadavky na způsobilost poskytovat služby představují další překážky pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti. Tento problém by mohlo pomoci vyřešit uzavírání samostatných menších smluv sdružených do skupin v rámci jednoho zadávacího řízení.

| (12) | Malým a středním podnikům a zprostředkovatelským společnostem by pomohlo povolení delších lhůt pro předkládání nabídek, neboť by měly více času na zjištění obchodních příležitostí a zorganizování své účasti. |
| --- | --- |

(12)

Malým a středním podnikům a zprostředkovatelským společnostem by pomohlo povolení delších lhůt pro předkládání nabídek, neboť by měly více času na zjištění obchodních příležitostí a zorganizování své účasti.

| (13) | Možnost využít kapacit jiných hospodářských subjektů, včetně subdodavatelů nebo jiných účastníků konsorcií či skupin, usnadňuje přístup na trh veřejných zakázek, zejména pokud jde o zvláště velké nákupy. Hospodářské subjekty, které mají zájem o získání veřejné zakázky, by si měly být vědomy těchto příležitostí hned od počátku. |
| --- | --- |

(13)

Možnost využít kapacit jiných hospodářských subjektů, včetně subdodavatelů nebo jiných účastníků konsorcií či skupin, usnadňuje přístup na trh veřejných zakázek, zejména pokud jde o zvláště velké nákupy. Hospodářské subjekty, které mají zájem o získání veřejné zakázky, by si měly být vědomy těchto příležitostí hned od počátku.

| (14) | Společnosti, zejména malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti, by od vstupu na trh veřejných zakázek v oblasti obrany mohly odradit rozsáhlá a komplexní dokumentace k zadávacím řízením, jakož i nutnost předložit doklady a osvědčení. Pro usnadnění vstupu na tento trh by měli veřejní zadavatelé pokud možno souhlasit s hodnocením kvalitativních kritérií pro výběr ve fázi předkládání nabídek pouze na základě předběžných dokladů, které uchazeči předloží. Předložení dokladů a osvědčení prokazujících splnění těchto kritérií by měli vyžadovat až před podpisem smlouvy. Předběžné doklady o splnění kvalitativních kritérií pro výběr by mohly být ve formě standardizovaného vlastního prohlášení, jednotného evropského osvědčení pro veřejné zakázky (7). |
| --- | --- |

(14)

Společnosti, zejména malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti, by od vstupu na trh veřejných zakázek v oblasti obrany mohly odradit rozsáhlá a komplexní dokumentace k zadávacím řízením, jakož i nutnost předložit doklady a osvědčení. Pro usnadnění vstupu na tento trh by měli veřejní zadavatelé pokud možno souhlasit s hodnocením kvalitativních kritérií pro výběr ve fázi předkládání nabídek pouze na základě předběžných dokladů, které uchazeči předloží. Předložení dokladů a osvědčení prokazujících splnění těchto kritérií by měli vyžadovat až před podpisem smlouvy. Předběžné doklady o splnění kvalitativních kritérií pro výběr by mohly být ve formě standardizovaného vlastního prohlášení, jednotného evropského osvědčení pro veřejné zakázky (7).

| (15) | Mezi další možnosti, které by mohly pomoci posílit postavení menších firem na trhu, patří regionální spolupráce mezi členskými státy a sdružování podniků do klastrů. |
| --- | --- |

(15)

Mezi další možnosti, které by mohly pomoci posílit postavení menších firem na trhu, patří regionální spolupráce mezi členskými státy a sdružování podniků do klastrů.

| (16) | Hlavním aktivem, které by malé a střední podniky mohly přinést do obranného průmyslu, je inovativnost. Všechny iniciativy na podporu výzkumu a technologie by tedy měly brát zvláštní ohled na malé a střední podniky a v maximální možné míře zajistit jejich faktickou účast. |
| --- | --- |

(16)

Hlavním aktivem, které by malé a střední podniky mohly přinést do obranného průmyslu, je inovativnost. Všechny iniciativy na podporu výzkumu a technologie by tedy měly brát zvláštní ohled na malé a střední podniky a v maximální možné míře zajistit jejich faktickou účast.

| (17) | Rozvoj dovedností, které obranný průmysl zvláště potřebuje, by mohl umožnit vstup nových hráčů na evropský trh v oblasti obrany, |
| --- | --- |

(17)

Rozvoj dovedností, které obranný průmysl zvláště potřebuje, by mohl umožnit vstup nových hráčů na evropský trh v oblasti obrany,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

1.   TERMINOLOGIE

Pro účely tohoto doporučení je „malý a střední podnik“ chápán tak, jak je definován v doporučení Komise 2003/361/ES (8), zatímco „zprostředkovatelskou společností“ se rozumí společnost větší než malé a střední podniky, která však není hlavním dodavatelem ve smlouvě o dodávce komplexních obranných systémů.

V textu tohoto doporučení zahrnují odkazy na „zadavatele“ jak zadavatele podle definice uvedené v čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (9), tak i zadavatele podle definice uvedené v článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (10). Doporučení určená zadavatelům nebo subjektům se týkají zadávání zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti podle článku 2 směrnice 2009/81/ES.

2.   ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

2.1.   Dlouhodobé plány a priority

Členské státy by měly, pokud je to možné a vhodné, poskytovat včasné informace o svých budoucích dlouhodobých plánech souvisejících s vyzbrojováním (požadavky a priority v oblasti kvalifikace a výzkumu a technologie). Lze to provádět formou zveřejňování plánovacích dokumentů, pořádání cílených akcí otevřených pro podniky (hlavní dodavatele, malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti) z různých členských států a transparentního a nediskriminačního poskytování informací obrannému průmyslu, včetně Evropského sdružení leteckého a obranného průmyslu (ASD), vnitrostátních sdružení v odvětví obranného průmyslu (NDIA) a dalších obchodních organizací v oblasti obrany a bezpečnosti (např. klastrů), aby bylo zajištěno, že příslušné informace budou rozšiřovány v celé Unii. Je třeba dbát na to, aby toto opatření nijak nenarušovalo hospodářskou soutěž a neporušovalo zásady nediskriminace a transparentnosti.

2.2.   Dobrovolné zveřejnění a opatření na zajištění transparentnosti

Zadavatelé by měli v maximální možné míře používat před vyhlášením veřejné zakázky inzertní nástroje, jako jsou oznámení předběžných informací (11), a pořádat před plánovanými veřejnými zakázkami a konkrétními projekty cílené akce. Tyto akce by měly být zacíleny na podniky (hlavní dodavatele, malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti) z různých členských států. Příslušné informace mohou být šířeny napříč odvětvím obranného průmyslu, včetně Evropského sdružení leteckého a obranného průmyslu (ASD), vnitrostátních sdružení v odvětví obranného průmyslu (NDIA) a dalších obchodních organizací v oblasti obrany a bezpečnosti (např. skupiny). Při používání těchto nástrojů by zadavatelé měli dbát na dodržování zásad transparentnosti a nediskriminace a měli by upřesnit, že jde o předběžné plány na veřejné zakázky.

Zadavatelé by měli usilovat o co nejširší inzerování příležitostí účastnit se zadávacího řízení, a to i nad rámec požadavků platných právních předpisů. To znamená například co nejrozsáhlejší zveřejnění informací z oznámení o zahájení zadávacího řízení, jakmile je toto oznámení zasláno ke zveřejnění v dodatku k Úřednímu věstníku Evropské unie (Tender Electronic Daily (TED)), a zajištění mechanismu, s jehož pomocí si hospodářské subjekty, které mají zájem o budoucí výzvy, mohou vyžádat odběr informačních e-mailů o zveřejněných oznámeních.

Zadavatelé by měli pokud možno inzerovat příležitosti účastnit se zadávacích řízení na veřejné zakázky i pod prahové hodnoty uvedené v článcích 8 a 9 směrnice 2009/81/ES (12), a to formou dobrovolného zveřejnění na příslušných portálech a webových stránkách (nemusí jít o TED), a zasílat žádosti o informace nebo žádosti o cenovou nabídku potenciálním zájemcům v celé Unii. Je třeba dbát na to, aby tyto kroky nenarušovaly hospodářskou soutěž a neporušovaly zásady nediskriminace a transparentnosti. Dále by zadavatelé měli pořádat zjednodušená výběrová řízení na zakázky s nízkou hodnotou, i když to vnitrostátní předpisy formálně nevyžadují.

2.3.   Kvalita informací

Zadavatelé by měli poskytovat trhu smysluplné a přesné stručné informace (např. popis zakázky v oznámení o zahájení zadávacího řízení zveřejněném v TED). Podniky tak mohou sledovat a identifikovat příležitosti a činit informovaná rozhodnutí, zda mají zájem předložit nabídku.

Pokud je to možné, měli by poskytovat zdarma překlad těchto informací do angličtiny nebo některého z dalších jazyků běžně používaných při obchodování s obrannými materiály, a to buď na webových stránkách zadavatele, nebo pro zveřejnění v TED.

2.4.   Rozdělení na části

Zadavatelé by měli zvážit možnost rozdělení zakázek na části. Mohli by také zvažovat zadávací řízení na samostatné části a požadovat, aby společnosti, které tyto části úspěšně vysoutěží, spolupracovaly s hospodářským subjektem, jemuž byla zadána zakázka na koordinaci celého projektu (generální dodavatel).

2.5.   Příprava a provedení řízení

Podle článku 33 směrnice 2009/81/ES jsou zadavatelé povinni při stanovení lhůt pro doručení žádostí o účast a nabídek zohlednit zejména složitost zakázky a čas nutný pro vypracování nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené tímto článkem. Zadavatelé by měli pokud možno poskytovat více času na předložení nabídek, než je požadováno podle pravidel tohoto článku. Tato prodloužená lhůta poskytne průmyslu, zejména malým a středním podnikům, více času na rozhodnutí, zda se řízení zúčastní, na přípravu a předložení nabídky a na provedení potřebných opatření na vytvoření konsorcia nebo zorganizování subdodávek.

Elektronické zadávání zakázek, zejména předkládání nabídek elektronickými prostředky, pomáhá řízení zjednodušit a snižuje byrokracii a administrativní náklady. Může to snížit překážky v přístupu na trh (náklady na předložení nabídky), zejména pro menší firmy s omezenými administrativními zdroji. Pokud je to možné s ohledem na předmět zakázky, zejména na nutnost chránit utajované informace, měli by zadavatelé využívat elektronické zadávání zakázek.

V oznámení o zahájení zadávacího řízení by zadavatelé měli důsledně upozorňovat potenciální uchazeče na možnost využití kapacity dalších stran, včetně subdodavatelů (13) nebo členů stejného konsorcia či skupiny (14), aby tak splnili kritéria vhodnosti v souladu s čl. 41 odst. 2 a 3 a čl. 42 odst. 2 a 3 směrnice 2009/81/ES.

Zadavatelé by se měli snažit zmírnit administrativní zátěž vyplývající ze zadávacího řízení. Měli by například v maximální možné míře omezit pořádání četných jednání a požadovat pouze ty informace nebo dokumentaci, které jsou potřebné pro dané řízení.

2.6.   Kvalitativní výběr

Zadavatelé by měli stanovovat přiměřená kritéria pro výběr a neměli by zadávat takové požadavky, které nejsou nezbytně nutné. Pokud jde o technické a odborné kapacity, měli by stanovit taková kritéria výběru, která jim umožní zjistit, zda má uchazeč potřebnou kapacitu pro danou zakázku, a neměli by posuzovat jeho všeobecnou kapacitu. Pokud jde o ekonomickou a finanční způsobilost, neměl by požadovaný minimální roční obrat přesahovat dvojnásobek odhadované hodnoty zakázky.

Rovněž požadavky na zabezpečení dodávek a bezpečnost informací jako nepovinné důvody pro vyloučení, kritéria pro výběr nebo podmínky pro smluvní plnění by měly být přiměřené a měly by být v souladu s potřebami příslušné veřejné zakázky. Pokud jsou uplatňovány tyto požadavky, je třeba dbát zejména na jejich omezení na míru nezbytnou pro dosažení konkrétního sledovaného cíle a zajistit, aby nedocházelo k nepřiměřenému omezování hospodářské soutěže. Členské státy by měly zajistit, aby v případě, že je požadována bezpečnostní prověrka a zadavatelé posuzují uchazeče, jejichž bezpečnostní prověrka byla vydána jiným členským státem, byly učiněny vhodné a včasné kroky pro posouzení s ohledem na článek 22 směrnice 2009/81/ES, zda je tato bezpečnostní prověrka rovnocenná prověrce vydávané podle vnitrostátního práva zadavatele (15). Členské státy by se měly snažit zajistit, aby jejich podniky orientované na obranu mohly věrohodně splnit požadavky jiných členských států na zabezpečení dodávek a bezpečnost informací.

Článek 38 směrnice 2009/81/ES vyžaduje ověření vhodnosti zájemců v souladu s kritérii a pomocí důkazních prostředků stanovených zadavateli v souladu se směrnicí. Mezi tyto důkazní prostředky mohou patřit osvědčení. Zadavatelé však nejsou povinni požadovat, aby byly osvědčení a jiné písemné doklady předkládány současně s nabídkami. Pro usnadnění účasti v zadávacích řízeních by zadavatelé měli zvážit, zda přijmou jako předběžný doklad v době, kdy jsou předkládány nabídky, vlastní prohlášení:

| — | o osobní situaci uchazeče (článek 39 směrnice 2009/81/ES), |
| --- | --- |

—

o osobní situaci uchazeče (článek 39 směrnice 2009/81/ES),

| — | o vhodnosti uchazeče pro výkon odborné činnosti (článek 40 směrnice 2009/81/ES), |
| --- | --- |

—

o vhodnosti uchazeče pro výkon odborné činnosti (článek 40 směrnice 2009/81/ES),

| — | o tom, že uchazeč splňuje kritéria, pokud jde o hospodářské a finanční předpoklady a technickou nebo odbornou způsobilost (články 41–44 směrnice 2009/81/ES), |
| --- | --- |

—

o tom, že uchazeč splňuje kritéria, pokud jde o hospodářské a finanční předpoklady a technickou nebo odbornou způsobilost (články 41–44 směrnice 2009/81/ES),

požadovat předložení příslušných dokladů a osvědčení až ve fázi přidělení zakázky, tj. před podepsáním smlouvy, ale po vyhodnocení a výběru vítězného uchazeče. V této souvislosti by měly členské státy zvážit, zda hospodářským subjektům umožní předkládat nebo opakovaně použít vlastní prohlášení ve formě standardizovaného vlastního prohlášení (jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky, které je známo z obecné právní úpravy veřejných zakázek, článek 59 směrnice 2014/24/EU), které může být v případě potřeby doplněno informacemi neuvedenými ve zmíněném jednotném osvědčení.

Zadavatelům nic nebrání, aby požadovali další informace, včetně některých nebo všech dokladů, pokud budou mít v některém okamžiku řízení jakékoliv pochybnosti, a zajistili tak jeho řádný průběh. Toto může být zvláště potřebné, pokud se zadavatel rozhodne omezit počet uchazečů, kteří mají být vyzváni k účasti v zadávacím řízení, nebo pokud se rozhodne konat soutěžní dialog (čl. 38 odst. 3 směrnice 2009/81/ES). Při požadování informací nebo dokladů by měli zadavatelé vždy zajistit dodržení zásady nediskriminace.

Zadavatelé by neměli požadovat, aby uchazeči předkládali doklady, které již zadavatelé mají nebo které mohou snadno získat přímým přístupem do vnitrostátní databáze v kterémkoliv členském státě, jež je přístupná zdarma.

Kdykoliv je to možné, měli zadavatelé by využít možnost poskytnout uchazečům, kteří zatím nemají bezpečnostní prověrku (jestliže je tato prověrka požadována), dodatečnou lhůtu na její získání (čl. 42 odst. 1 písm. j) třetí pododstavec směrnice 2009/81/ES). V zásadě platí, že zadavatelé by měli vždy využít možnost požádat hospodářské subjekty o předložení chybějících dokladů a osvědčení týkajících se kritérií pro vyloučení a výběr nebo tyto doklady a osvědčení objasnit, pokud jsou nejasné (článek 45 směrnice 2009/81/ES).

Členské státy by měly usnadnit přeshraniční používání dokumentace a osvědčení. Zejména by měly zajistit, aby byly informace o osvědčeních a jiné formy písemných dokladů pro zadávací řízení podle směrnice 2009/81/ES uloženy v úložišti e-Certis (16) a pravidelně aktualizovány. Při provádění řízení podle směrnice 2009/81/ES by zadavatelé měli využívat on-line úložiště e-Certis.

2.7.   Školení v oblasti zadávání veřejných zakázek a budování kapacit

Členské státy by měly pořádat školení pro úředníky provádějící zadávací řízení, poskytnout jim příležitosti pro sdílení zkušeností a poradenské materiály. Měly by zajistit specializované školení, při němž by byly zdůrazněny specifické charakteristiky malých a středních podniků a jejich inherentní provozní omezení (finanční toky, lidské zdroje, řízení práv duševního vlastnictví atd.).

Členské státy by měly rovněž pořádat školení a vypracovat informační materiály pro dodavatele, poskytovatele služeb a zhotovitele. Tyto materiály by měly být všeobecně dostupné (nebo alespoň dostupné všem podnikům, které mají zájem o veřejné zakázky v oblasti obrany). Zvláště prospěšné by to bylo pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti.

3.   PRŮMYSLOVÁ POLITIKA

3.1.   Financování

Lokální a regionální řídící orgány členských států by měly podporovat malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti, které působí nebo by mohly působit v dodavatelských řetězcích v odvětví obrany. Členské státy mohou zvyšovat informovanost řídících orgánů a potenciálních příjemců (jako jsou malé a střední podniky, zprostředkovatelské společnosti, výzkumné ústavy nebo akademická sféra) o využití evropských strukturálních a investičních fondů v oblasti obrany. Doporučuje se, aby využívaly speciální poradenské materiály, které Evropská komise v této oblasti v současné době připravuje (17).

Členské státy by měly zvážit otevření stávajících vnitrostátních nástrojů financování pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti v oblasti obrany, pokud k tomu doposud nedošlo.

Členské státy by měly zvážit i další druhy možné podpory pro malé a střední podniky, například cílené vládní záruky pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti účastnící se přeshraničních evropských projektů inovační povahy v oblasti obrany. Tyto záruky by mohly částečně nebo plně krýt podnikatelské riziko menších společností účastnících se takovýchto projektů nebo podnikatelské riziko bank, které tyto projekty financují (18).

Členské státy by měly informovat malé a střední podniky a poskytovat jim poradenství o možnostech financování na vnitrostátní i evropské úrovni a využívat k tomu fóra, platformy a další nástroje v odvětví obrany nebo v jiných hospodářských odvětvích.

Členským státům se doporučuje, aby navrhly inteligentní investiční projekty pro budoucí požadavky na zkoušení a hodnocení. Tím by se měly vytvořit nástroje na zkoušení a hodnocení pro malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti, což jim pomůže certifikovat jejich výrobky a těžit z jejich příspěvku v oblasti evropské obranné kvalifikace a certifikace.

3.2.   Databáze

Členské státy by měly usilovat o zmapování nebo revizi své vnitrostátní průmyslové základny v oblasti obrany a podporovat šíření informací o kapacitách svého průmyslu. Šlo by například o vytváření nových databází nebo příspěvky do stávajících databází od takových subjektů, jako jsou vnitrostátní sdružení v odvětví obranného průmyslu.

Členským státům se doporučuje, aby podporovaly opatření na zlepšení stávajících databází a projektů o společnostech v oblasti obrany, jejich schopnostech a dostupných programech financování a příležitostech. Mělo by to zahrnovat zejména propojení stávajících vnitrostátních databází, adresářů vnitrostátních sdružení v odvětví obranného průmyslu a dalších existujících relevantních zdrojů (např. seznamů členů klastrů v oblasti obrany). Tyto nástroje by mohly zahrnovat také informace o technologických možnostech společností. V další fázi by tyto databáze mohly umožnit, aby malé a střední podniky a zprostředkovatelské společnosti propojily své popisy s informacemi členských států o budoucích programech nebo se zveřejněnými oznámeními o zahájení zadávacího řízení. Hlavní dodavatelé by tak mohli okamžitě přidružit popis malých a středních podniků ke konkrétnímu druhu projektu nebo podnikatelské příležitosti.

3.3.   Klastry

Členské státy by měly podporovat rozvoj konkurenceschopných regionálních klastrů excelence na světové úrovni v oblasti obrany a podporovat je, aby spolupracovaly napříč regiony a členskými státy. V klastrech by měly být podněcovány i další zvláštní formy spolupráce, a to podporou aktivního zapojení technologických center a vědeckých parků, „živých laboratoří“, poskytovatelů financování nebo účelových projektových skupin, aby se tak podpořila technologická spolupráce mezi různými odvětvími a zvýšily růstové příležitosti pro malé a střední podniky v oblasti obrany.

Členské státy by měly podporovat domácí klastry v tom, aby usilovaly o zapojení do evropských strategických klastrových partnerství (19) podporovaných v rámci programu EU pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME). Účel těchto partnerství je dvojí: umožnit firmám přístup na trhy mimo EU a podpořit investice do inteligentní specializace v rámci Unie. Členské státy by měly také podporovat to, aby se klastry snažily zapojit do spolupráce v Unii v rámci příslušných výzev programu Horizont 2020 (20).

Komise vyzývá členské státy, aby se při přípravě a realizaci politik a opatření na podporu (regionálních) klastrů zaměřovaly na odvětví obrany. Za tímto účelem mohou využívat stávající nástroje a sítě na úrovni Unie, jako je Evropská síť regionů podílejících se na obraně (21). Měly by také široce podporovat Evropskou platformu spolupráce mezi klastry (ECCP) (22) jako nástroj, který může pomoci spojit jejich klastry s více než 500 klastrovými organizacemi, a iniciovat tak spolupráci v rámci Evropy i mimo ni ve prospěch jejich členských malých a středních podniků.

3.4.   Inovace, výzkum a technologie

Členské státy by měly poskytovat zvláštní podporu malým a středním podnikům s inovačními koncepcemi a technologiemi, které mohou mít uplatnění v oblasti obrany. Kromě toho by měly specializované sítě národních kontaktních míst poskytovat informace o pravidlech účasti ve výzkumných projektech a o udílení výzkumných grantů. Měly by také pořádat zprostředkovatelské akce a služby.

Členské státy by se měly snažit navrhnout výzkumné projekty, které budou vstřícné k malým a středním podnikům. Kromě toho by měly jejich výzkumné ústavy v oblasti obrany zkoumat, nakolik je možné malé a střední podniky do jejich projektů zapojit.

Členské státy by měly zajistit, aby byly u zadavatelů veřejných zakázek v oblasti obrany dostupné informace o řízení práv duševního vlastnictví (např. v podobě kontaktních údajů příslušných institucí nebo v příručkách dostupných v prostorách těchto orgánů).

Členské státy by měly podporovat otevřenou referenční architekturu pro modulární obranné systémy, což malým a středním podnikům umožní navrhovat a komercializovat dílčí systémy a komponenty nezávisle a konkurenceschopně.

3.5.   Dovednosti

Členské státy by měly mít přehled o vnitrostátní situaci, pokud jde o dovednosti potřebné v jejich obranném průmyslu.

Členské státy by měly využívat nedávno přijatou novou agendu dovedností pro Evropu a příležitosti, které otevírá na úrovni Unie i na vnitrostátních a regionálních úrovních, za účelem řešení jejich nedostatků v oblasti dovedností (23).

Členské státy by měly povzbuzovat spolupráci mezi průmyslem, vzdělávacími institucemi a dalšími relevantními organizacemi za účelem sladění aktivit, aby uspokojivěji propojily nabídku a poptávku, a podporovat využívání nástrojů EU při dosahování těchto cílů. Členské státy by měly zvážit využití evropských strukturálních a investičních fondů (24) (ESI fondy), zejména Evropského sociálního fondu (ESF) (25), na řešení nedostatků v oblasti dovedností.

3.6.   Kapacita malých a středních podniků

Členské státy by měly šířit informace o přeshraničních úspěšných projektech, aby tak malé a střední podniky a subdodavatele povzbudily k podávání nabídek přes hranice. Měly by také podporovat pořádání přeshraničních konferencí dodavatelů (akce B2B a přímá setkání s hlavními dodavateli), aby malé a střední podniky lépe pochopily požadavky hlavních dodavatelů, způsob práce a požadované průmyslové kompetence a schopnosti, a poskytovat platformy a příležitosti pro přeshraniční kontakty mezi malými a středními podniky.

Toho lze docílit například poskytováním grantů organizátorům akcí úměrně úrovni účasti malých a středních podniků a startupů. Tyto granty by měly vyváženě zahrnovat různá odvětví obrany. To by malým a středním podnikům mohlo pomoci účastnit se mezinárodních setkání B2B, obchodních cest do zahraničí a dalších mezinárodních akcí.

Členské státy by rovněž měly systematičtěji využívat stávající nástroje na úrovni Unie na podporu přeshraničních aktivit malých a středních podniků, zejména prostřednictvím vyhledávacích služeb poskytovaných například sítí Enterprise Europe Network (26).

V Bruselu dne 20. dubna 2018.

Za Komisi

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komise

---

(1)  Toto doporučení se zabývá otázkami přímo souvisejícími s přeshraniční účastí malých a středních podniků a středně velkých společností na zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany, avšak neřeší problémy, které by na ně mohly mít významný, ale nepřímý vliv, zejména pokud jde o přesuny produktů pro obranné účely uvnitř EU a o standardizaci a certifikaci.

1

(2)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Vznik Evropského obranného fondu (COM(2017) 295 final).

2

(3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

3

(4)  Viz přehled činností Evropské obranné agentury v této oblasti: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

4

(5)  https://www.eda.europa.eu/

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

6

(7)  Jednotné evropské osvědčení pro veřejné zakázky, jak je definováno prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/7 ze dne 5. ledna 2016, kterým se zavádí standardní formulář jednotného evropského osvědčení pro veřejné zakázky (Úř. věst. L 3, 6.1.2016, s. 16), na základě článku 59 směrnice 2014/24/EU.

7

(8)  Viz: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

10

(11)  Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2009/81/ES.

11

(12)  Odhadovaná hodnota zakázek a rámcových smluv vypočtená podle článku 9. Prahové hodnoty v článku 8 jsou aktualizovány dvakrát za rok; souhrnné informace o současných prahových hodnotách pro veřejné zakázky jsou uvedeny na: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_cs

12

(13)  Viz čl. 1 bod 22 a článek 21 směrnice 2009/81/ES.

13

(14)  Viz čl. 1 bod 13 a čl. 5 odst. 2 směrnice 2009/81/ES.

14

(15)  V posledním pododstavci článku 22 směrnice 2009/81/ES se stanoví: „Členské státy uznávají bezpečnostní prověrky, jež pokládají za rovnocenné bezpečnostním prověrkám vystaveným v souladu s jejich vnitrostátním právem, mohou však samy provést a zohlednit další šetření, je-li to považováno za nezbytné.“ Viz také odstavec 12 Pokynů k bezpečnosti informací: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native.

15

(16)  Viz: https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis.

16

(17)  Např. brožura Komise z roku 2017 „Technologie dvojího užití v EU“. Viz: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255

17

(18)  Členské státy zavádějící program záruk by měly zajistit, aby tento program nepředstavoval státní podporu (v tomto smyslu viz sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk, Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620%2802%29&from=CS) nebo oznámit toto opatření Komisi.

18

(19)  Evropská platforma spolupráce mezi klastry: https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships

19

(20)  Všeobecné informace o programu Horizont 2020 viz: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020.

20

(21)  Viz: https://www.endr.eu/

21

(22)  Viz: https://www.clustercollaboration.eu/

22

(23)  Zejména iniciativa Plán pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností v rámci nové agendy dovedností pro Evropu, který se zabývá odvětvím obrany.

23

(24)  Viz: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_cs

24

(25)  Viz: http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=cs

25

(26)  Viz: http://een.ec.europa.eu/

26

---

Opravy

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/95 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/95

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) č. 652/2012 ze dne 13. července 2012 o opravě nařízení (ES) č. 543/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro drůbeží maso

(
  Úřední věstník Evropské unie L 190 ze dne 19. července 2012
  )

Strana 3, příloha I, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (ES) č. 543/2008, první tabulka, sloupec s maďarskými názvy jatečně upravených těl drůbeže zní takto:

„hu

Csirke, brojlercsirke

Kakas, tyúk, sütésre vagy főzésre szánt szárnyas

Kappan

Csibe

Fiatal kakas

(Fiatal) pulyka

Pulyka

Fiatal kacsa, (fiatal) pézsmakacsa, (fiatal) Mulard-kacsa

Kacsa, pézsmakacsa, Mulard-kacsa

(Fiatal) liba

Liba

(Fiatal) gyöngytyúk

Gyöngytyúk“.

Strana 5, příloha I, kterou se nahrazuje příloha I nařízení (ES) č. 543/2008, druhá tabulka, sloupec s maďarskými názvy děleného drůbežího masa zní takto:

„hu

Fél

Negyed

Összefüggő combnegyedek

Mell

Comb

Csirkecomb a hát egy részével

Felsőcomb

Alsócomb

Szárny

Összefüggő szárnyak

Mellfilé

Mellfilé villacsonttal

Bőrös kacsamellfilé vagy bőrös libamellfilé (magret, maigret)

Kicsontozott pulykacomb“.

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/96 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/96

---

Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) 2018/286 ze dne 26. února 2018, kterým se provádí nařízení (EU) 2017/1509 o omezujících opatřeních vůči Korejské lidově demokratické republice

(
  Úřední věstník Evropské unie L 55 ze dne 27. února 2018
  )

Strana 16, příloha (nahrazující přílohu XIV nařízení (EU) 2017/1509), část B (Plavidla, na něž se vztahuje zákaz vstupu do přístavů), položka 6:

místo:

| „6. | Jméno: UL JI BONG 6


  Další informace

  Číslo IMO: 9114556.“; |
| --- | --- |

„6.

Další informace

Číslo IMO: 9114556.“;

má být:

| „6. | Jméno: UL JI BONG 6


  Další informace

  Číslo IMO: 9114555.“ |
| --- | --- |

„6.

Další informace

Číslo IMO: 9114555.“

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/97

---

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES

(
  Úřední věstník Evropské unie L 337 ze dne 23. prosince 2015
  )

| 1) | Titulní strana, obsah; strana 35, název směrnice; strana 112, článek 110, poznámka pod čarou (*) k čl. 4 odst. 5 směrnice 2002/65/ES; strana 113, čl. 111 bod 1, poznámka pod čarou (*) k čl. 3 odst. 1 směrnice 2009/110/ES; strana 114, čl. 112 bod 2, poznámka pod čarou (*****) k čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010; strana 114, článek 113, poznámka pod čarou (*) k bodu 4 přílohy I směrnice 2013/36/EU: |
| --- | --- |

1)

Titulní strana, obsah; strana 35, název směrnice; strana 112, článek 110, poznámka pod čarou (*) k čl. 4 odst. 5 směrnice 2002/65/ES; strana 113, čl. 111 bod 1, poznámka pod čarou (*) k čl. 3 odst. 1 směrnice 2009/110/ES; strana 114, čl. 112 bod 2, poznámka pod čarou (*****) k čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010; strana 114, článek 113, poznámka pod čarou (*) k bodu 4 přílohy I směrnice 2013/36/EU:

místo:

„Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES, 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES“,

má být:

„Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, o změně směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES, 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a o zrušení směrnice 2007/64/ES“.

| 2) | Strana 42, 47. bod odůvodnění, třetí věta: |
| --- | --- |

2)

Strana 42, 47. bod odůvodnění, třetí věta:

místo:

„Tento postup je v souladu se zásadami zvláštního doporučení VI Finančního akčního výboru pro boj proti praní peněz, které upravuje mechanismus umožňující, aby se s poskytovateli platebních služeb, kteří nejsou schopni splnit všechny podmínky v něm uvedené, přesto zacházelo jako s platebními institucemi.“,

má být:

„Tento postup je v souladu se zásadami doporučení 14 Finančního akčního výboru pro boj proti praní peněz, které upravuje mechanismus umožňující, aby se s poskytovateli platebních služeb, kteří nejsou schopni splnit všechny podmínky v něm uvedené, přesto zacházelo jako s platebními institucemi.“

| 3) | Strana 44, 57. bod odůvodnění, třetí věta: |
| --- | --- |

3)

Strana 44, 57. bod odůvodnění, třetí věta:

místo:

„Proto by požadavky na předběžné informace o rámcových smlouvách měly být poměrně komplexní a informace by měly být vždy poskytovány na papíře nebo na jiném trvalém nosiči, jako jsou například výpisy vytištěné z terminálu pro tisk výpisů z účtu, CD-ROM, DVD a pevné disky osobních počítačů, na nichž lze ukládat elektronickou poštu, a internetové stránky, jsou-li tyto stránky přístupné pro budoucí využití a po dostatečně dlouhou dobu přiměřenou účelu přístupu k informacím a umožňují-li kopírování uložených informací v nezměněném formátu.“,

má být:

„Proto by požadavky na předběžné informace o rámcových smlouvách měly být poměrně komplexní a informace by měly být vždy poskytovány na papíře nebo na jiném trvalém nosiči, jako jsou například výpisy vytištěné z terminálu pro tisk výpisů z účtu, CD-ROM, DVD a pevné disky osobních počítačů, na nichž lze uchovávat elektronickou poštu, a internetové stránky, jsou-li tyto stránky přístupné pro budoucí využití a po dostatečně dlouhou dobu přiměřenou účelu přístupu k informacím a umožňují-li kopírování uchovávaných informací v nezměněném formátu.“

| 4) | Strana 46, 68. bod odůvodnění, sedmá věta: |
| --- | --- |

4)

Strana 46, 68. bod odůvodnění, sedmá věta:

místo:

„Vzhledem ke specifické povaze elektronických peněz nemělo by být možné uplatňovat tento mechanismus na platební transakce iniciované prostřednictvím karetních platebních prostředků, na nichž jsou uloženy elektronické peníze ve smyslu směrnice 2009/110/ES.“,

má být:

„Vzhledem ke specifické povaze elektronických peněz nemělo by být možné uplatňovat tento mechanismus na platební transakce iniciované prostřednictvím karetních platebních prostředků, na nichž jsou uchovávány elektronické peníze ve smyslu směrnice 2009/110/ES.“

| 5) | Strana 49, 85. bod odůvodnění, šestá věta: |
| --- | --- |

5)

Strana 49, 85. bod odůvodnění, šestá věta:

místo:

„Zpravidla lze očekávat, že zprostředkovatelská instituce, obvykle „neutrální“ subjekt jako například centrální banka nebo clearingová instituce, převádějící částku platby od odesílajícího poskytovatele platebních služeb k přijímajícímu poskytovateli platebních služeb, bude údaje o účtu ukládat a bude schopna je v případě potřeby poskytnout přijímajícímu poskytovateli platebních služeb.“,

má být:

„Zpravidla lze očekávat, že zprostředkovatelská instituce, obvykle „neutrální“ subjekt jako například centrální banka nebo clearingová instituce, převádějící částku platby od odesílajícího poskytovatele platebních služeb k přijímajícímu poskytovateli platebních služeb, bude údaje o účtu uchovávat a bude schopna je v případě potřeby poskytnout přijímajícímu poskytovateli platebních služeb.“

| 6) | Strana 59, čl. 4 bod 35: |
| --- | --- |

6)

Strana 59, čl. 4 bod 35:

místo:

| „(35) | „trvalým nosičem“ nástroj, který uživateli platebních služeb umožňuje ukládat informace určené jemu osobně, a to způsobem vhodným pro jejich budoucí využití po dobu přiměřenou jejich účelu, a který umožňuje kopírování uložených informací beze změny;“, |
| --- | --- |

„(35)

má být:

| „(35) | „trvalým nosičem“ nástroj, který uživateli platebních služeb umožňuje uchovávat informace určené jemu osobně, a to způsobem vhodným pro jejich budoucí využití po dobu přiměřenou jejich účelu, a který umožňuje kopírování uchovávaných informací beze změny;“. |
| --- | --- |

„(35)

| 7) | Strana 62, čl. 5 odst. 2: |
| --- | --- |

7)

Strana 62, čl. 5 odst. 2:

místo:

„(...) závazky uvedené v článcích 73, 89, 90 a 92.“,

má být:

„(...) závazky uvedené v článcích 73, 90 a 92.“

| 8) | Strana 81, čl. 42 odst. 1 písm. c) bod ii) druhá věta: |
| --- | --- |

8)

Strana 81, čl. 42 odst. 1 písm. c) bod ii) druhá věta:

místo:

„Poskytovatel platebních služeb však plátci poskytne možnost ověřit částku uložených peněžních prostředků.“,

má být:

„Poskytovatel platebních služeb však plátci poskytne možnost ověřit částku uchovávaných peněžních prostředků.“

| 9) | Strana 86, čl. 52 bod 5 písm. f): |
| --- | --- |

9)

Strana 86, čl. 52 bod 5 písm. f):

místo:

„(...) platebních transakcí podle článku 89;“,

má být:

„(...) platebních transakcí podle článku 89 a 90;“.

| 10) | Strana 88, čl. 57 odst. 2: |
| --- | --- |

10)

Strana 88, čl. 57 odst. 2:

místo:

„2.   Rámcová smlouva musí obsahovat podmínku, že plátce může vyžadovat, aby byly informace uvedené v odstavci 1 poskytovány nebo zpřístupňovány pravidelně nejméně jednou měsíčně, a to bezplatně a dohodnutým způsobem, který plátci umožňuje dané informace ukládat a kopírovat v nezměněném stavu.“,

má být:

„2.   Rámcová smlouva musí obsahovat podmínku, že plátce může vyžadovat, aby byly informace uvedené v odstavci 1 poskytovány nebo zpřístupňovány pravidelně nejméně jednou měsíčně, a to bezplatně a dohodnutým způsobem, který plátci umožňuje dané informace uchovávat a kopírovat v nezměněném stavu.“

| 11) | Strana 88, čl. 58 odst. 2: |
| --- | --- |

11)

Strana 88, čl. 58 odst. 2:

místo:

„2.   Rámcová smlouva může obsahovat podmínku, že informace uvedené v odstavci 1 se poskytují nebo zpřístupňují pravidelně nejméně jednou měsíčně a dohodnutým způsobem, který příjemci umožňuje dané informace ukládat a kopírovat v nezměněném stavu.“,

má být:

„2.   Rámcová smlouva může obsahovat podmínku, že informace uvedené v odstavci 1 se poskytují nebo zpřístupňují pravidelně nejméně jednou měsíčně a dohodnutým způsobem, který příjemci umožňuje dané informace uchovávat a kopírovat v nezměněném stavu.“

| 12) | Strana 89, čl. 61 odst. 1 první věta: |
| --- | --- |

12)

Strana 89, čl. 61 odst. 1 první věta:

místo:

„(...) nepoužijí ustanovení čl. 62 odst. 1, čl. 64 odst. 3 a článků 72, 74, 76, 77, 80 a 89.“,

má být:

„(...) nepoužijí čl. 62 odst. 1, čl. 64 odst. 3 a články 72, 74, 76, 77, 80, 89 a 90.“

| 13) | Strana 89, čl. 62 odst. 1 první věta: |
| --- | --- |

13)

Strana 89, čl. 62 odst. 1 první věta:

místo:

„(...) není-li v čl. 79 odst. 1, čl. 80 odst. 5 a čl. 88 odst. 2 stanoveno jinak.“,

má být:

„(...) není-li v čl. 79 odst. 1, čl. 80 odst. 5 a čl. 88 odst. 4 stanoveno jinak.“

| 14) | Strana 90, čl. 63 odst. 3: |
| --- | --- |

14)

Strana 90, čl. 63 odst. 3:

místo:

„3.   Články 73 a 74 této směrnice se použijí rovněž na elektronické peníze ve smyslu čl. 2 bodu 2 směrnice 2009/110/ES s výjimkou případů, kdy poskytovatel platebních služeb plátce není schopen zmrazit platební účet, na němž jsou elektronické peníze uloženy, nebo zablokovat platební prostředek. Členské státy mohou tuto výjimku omezit na platební účty, na nichž jsou elektronické peníze uloženy, nebo platební prostředky určité hodnoty.“,

má být:

„3.   Články 73 a 74 této směrnice se použijí rovněž na elektronické peníze ve smyslu čl. 2 bodu 2 směrnice 2009/110/ES s výjimkou případů, kdy poskytovatel platebních služeb plátce není schopen zmrazit platební účet, na němž jsou elektronické peníze uchovávány, nebo zablokovat platební prostředek. Členské státy mohou tuto výjimku omezit na platební účty, na nichž jsou elektronické peníze uchovávány, nebo platební prostředky určité hodnoty.“

| 15) | Strana 92, čl. 65 odst. 6: |
| --- | --- |

15)

Strana 92, čl. 65 odst. 6:

místo:

„6.   Tento článek se nevztahuje na platební transakce iniciované prostřednictvím karetních platebních prostředků, na nichž jsou uloženy elektronické peníze vymezené v čl. 2 odst. 2 směrnice 2009/110/ES.“,

má být:

„6.   Tento článek se nevztahuje na platební transakce iniciované prostřednictvím karetních platebních prostředků, na nichž jsou uchovávány elektronické peníze vymezené v čl. 2 odst. 2 směrnice 2009/110/ES.“

| 16) | Strana 97, čl. 76 odst. 1 čtvrtý pododstavec: |
| --- | --- |

16)

Strana 97, čl. 76 odst. 1 čtvrtý pododstavec:

místo:

„Aniž je dotčen odstavec 3, členské státy zajistí, aby kromě práva uvedeného v odstavci 1 měl plátce v případě inkasa podle článku 1 nařízení (EU) č. 260/2012 bezpodmínečné právo na vrácení peněžních prostředků ve lhůtách stanovených v článku 77 této směrnice.“,

má být:

„Aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, členské státy zajistí, aby kromě práva uvedeného v prvním pododstavci tohoto článku měl plátce v případě inkasa podle článku 1 nařízení (EU) č. 260/2012 bezpodmínečné právo na vrácení peněžních prostředků ve lhůtách stanovených v článku 77 této směrnice.“

| 17) | Strana 103, čl. 89 odst. 2 čtvrtý pododstavec první věta: |
| --- | --- |

17)

Strana 103, čl. 89 odst. 2 čtvrtý pododstavec první věta:

místo:

„V případě neprovedené nebo nesprávně provedené platební transakce, za niž poskytovatel platebních služeb příjemce nenese odpovědnost podle prvního a druhého pododstavce, nese odpovědnost vůči plátci poskytovatel platebních služeb plátce.“,

má být:

„V případě neprovedené nebo nesprávně provedené platební transakce, za niž poskytovatel platebních služeb příjemce nenese odpovědnost podle prvního a třetího pododstavce, nese odpovědnost vůči plátci poskytovatel platebních služeb plátce.“

| 18) | Strana 103, čl. 92 odst. 1 první věta: |
| --- | --- |

18)

Strana 103, čl. 92 odst. 1 první věta:

místo:

„Lze-li odpovědnost poskytovatele platebních služeb podle článků 73 a 89 přičíst jinému poskytovateli platebních služeb nebo zprostředkovateli, odškodní tento poskytovatel platebních služeb nebo zprostředkovatel prvně jmenovaného poskytovatele platebních služeb za všechny ztráty nebo částky uhrazené podle článků 73 a 89.“,

má být:

„Lze-li odpovědnost poskytovatele platebních služeb podle článků 73, 89 a 90 přičíst jinému poskytovateli platebních služeb nebo zprostředkovateli, odškodní tento poskytovatel platebních služeb nebo zprostředkovatel prvně jmenovaného poskytovatele platebních služeb za všechny ztráty nebo částky uhrazené podle článků 73, 89 a 90.“

| 19) | Strana 107, čl. 99 odst. 1: |
| --- | --- |

19)

Strana 107, čl. 99 odst. 1:

místo:

„1.   Členské státy zajistí, aby byly zavedeny postupy, které uživatelům platebních služeb a jiným zúčastněným stranám, včetně sdružení spotřebitelů, umožní podávat příslušným orgánům stížnosti na údajné porušení této směrnice ze strany poskytovatelů platebních služeb.“,

má být:

„1.   Členské státy zajistí, aby byly zavedeny postupy, které uživatelům platebních služeb a jiným zúčastněným stranám, včetně sdružení spotřebitelů, umožní podávat příslušným orgánům stížnosti na údajné porušení vnitrostátních právních předpisů provádějících ustanovení této směrnice ze strany poskytovatelů platebních služeb.“

| 20) | Strana 109, čl. 102 odst. 1 druhá věta: |
| --- | --- |

20)

Strana 109, čl. 102 odst. 1 druhá věta:

místo:

„1.   Členské státy zajistí, aby tyto postupy pro alternativní řešení sporů byly použitelné na poskytovatele platebních služeb a aby se rovněž vztahovaly na činnosti jmenovaných zástupců.“,

má být:

„1.   Členské státy zajistí, aby tyto postupy pro alternativní řešení sporů byly použitelné na poskytovatele platebních služeb.“

| 21) | Strana 110, čl. 107 odst. 1: |
| --- | --- |

21)

Strana 110, čl. 107 odst. 1:

místo:

„(...) čl. 74 odst. 1 druhý pododstavec ...“,

má být:

„(...) čl. 74 odst. 1 čtvrtý pododstavec ...“.

---

| 23.4.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 102/100 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 102/100

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2018/589 ze dne 18. dubna 2018, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o methanol

(
  Úřední věstník Evropské unie L 99 ze dne 19. dubna 2018
  )

Strana 9, příloha nařízení:

místo:

| „„69. | Methanol
  Č. CAS 67-56-1
  Číslo ES 200-659-6 |
| --- | --- |

„„69.

Methanol

Č. CAS 67-56-1

Číslo ES 200-659-6

Nesmí se uvádět na trh pro širokou veřejnost po dni 9. května 2018 v kapalinách do ostřikovačů nebo v kapalinách pro odmrazování čelního skla, v koncentraci rovné 0,6 % hmotnostních nebo vyšší.““

má být:

| „„69. | Methanol
  Č. CAS 67-56-1
  Číslo ES 200-659-6 |
| --- | --- |

„„69.

Methanol

Č. CAS 67-56-1

Číslo ES 200-659-6

Nesmí se uvádět na trh pro širokou veřejnost po dni 9. května 2019 v kapalinách do ostřikovačů nebo v kapalinách pro odmrazování čelního skla, v koncentraci rovné 0,6 % hmotnostních nebo vyšší.““

---