# Europos Sąjungos L 102/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 102 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. balandžio 23d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 102

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. balandžio 23d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/613, kuriuo PHMB (1415; 4.7) patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 2-o ir 4-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/614, kuriuo azoksistrobinas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2018 m. balandžio 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/615, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banque de France išorės auditorių | 9 |
| | * | 2018 m. balandžio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/616 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo | 11 |
| | * | 2018 m. balandžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/617, kuriuo Portugalijai leidžiama suteikti patvirtinimą, kuriuo nukrypstama nuo Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3922/91 III priedo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2183) | 14 |
| | * | 2018 m. balandžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/618, kuriuo dėl pušinių stiebinių nematodų Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. plitimo prevencijos priemonių Sąjungoje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/535/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2227) | 17 |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/619, kuriuo PHMB (1415; 4.7) nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 1-o, 5-o ir 6-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/620 dėl programos Copernicus paslaugų komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014 (
  1
  ) | 23 |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/621 dėl programos Copernicus kosmoso komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014 (
  1
  ) | 56 |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/622, kuriuo chlorfenas nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 3-io tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 80 |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/623, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2481)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2018 m. balandžio 20 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/624 dėl gynybos sektoriaus subtiekėjų ir MVĮ patekimo į tarpvalstybinę rinką | 87 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/613, kuriuo PHMB (1415; 4.7) patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 2-o ir 4-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

1

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/614, kuriuo azoksistrobinas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

5

SPRENDIMAI

*

2018 m. balandžio 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/615, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banque de France išorės auditorių

Banque de France

9

*

2018 m. balandžio 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/616 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo

11

*

2018 m. balandžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/617, kuriuo Portugalijai leidžiama suteikti patvirtinimą, kuriuo nukrypstama nuo Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3922/91 III priedo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2183)

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2183)

14

*

2018 m. balandžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/618, kuriuo dėl pušinių stiebinių nematodų Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. plitimo prevencijos priemonių Sąjungoje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/535/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2227)

Bursaphelenchus xylophilus

et al

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2227)

17

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/619, kuriuo PHMB (1415; 4.7) nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 1-o, 5-o ir 6-o tipų biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

21

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/620 dėl programos Copernicus paslaugų komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014 (
  1
  )

1

23

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/621 dėl programos Copernicus kosmoso komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014 (
  1
  )

1

56

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/622, kuriuo chlorfenas nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 3-io tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

80

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/623, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2481)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2481)

1

81

REKOMENDACIJOS

*

2018 m. balandžio 20 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/624 dėl gynybos sektoriaus subtiekėjų ir MVĮ patekimo į tarpvalstybinę rinką

87

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2012 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 652/2012, kuriuo pataisomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisyklės, klaidų ištaisymas ( OL L 190, 2012 7 19 ) | 95 |
| | * | 2018 m. vasario 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/286, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, klaidų ištaisymas ( OL L 55, 2018 2 27 ) | 96 |
| | * | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB, klaidų ištaisymas ( OL L 337, 2015 12 23 ) | 97 |
| | * | 2018 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamento (ES) 2018/589, kuriuo dėl metanolio iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 99, 2018 4 19 ) | 99 |

Klaidų ištaisymas

*

2012 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 652/2012, kuriuo pataisomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisyklės, klaidų ištaisymas ( OL L 190, 2012 7 19 )

( OL L 190, 2012 7 19 )

95

*

2018 m. vasario 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/286, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, klaidų ištaisymas ( OL L 55, 2018 2 27 )

( OL L 55, 2018 2 27 )

96

*

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB, klaidų ištaisymas ( OL L 337, 2015 12 23 )

( OL L 337, 2015 12 23 )

97

*

2018 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamento (ES) 2018/589, kuriuo dėl metanolio iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 99, 2018 4 19 )

( OL L 99, 2018 4 19 )

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/613

2018 m. balandžio 20 d.

kuriuo PHMB (1415; 4.7) patvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 2-o ir 4-o tipų biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra PHMB (1415; 4.7); |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra PHMB (1415; 4.7);

| (2) | buvo įvertinta, ar PHMB (1415; 4.7) galima naudoti 2-o tipo produktams (dezinfekantams ir algicidams, kurie nėra skirti tiesioginiam žmonių ar gyvūnų naudojimui) ir 4-o tipo produktams (maistui ir pašarams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(2)

buvo įvertinta, ar PHMB (1415; 4.7) galima naudoti 2-o tipo produktams (dezinfekantams ir algicidams, kurie nėra skirti tiesioginiam žmonių ar gyvūnų naudojimui) ir 4-o tipo produktams (maistui ir pašarams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti;

| (3) | Prancūzija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2016 m. gruodžio 13 d. pateikė vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

Prancūzija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2016 m. gruodžio 13 d. pateikė vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas;

| (4) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2017 m. spalio 4 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones; |
| --- | --- |

(4)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2017 m. spalio 4 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones;

| (5) | remiantis tomis nuomonėmis, galima tikėtis, kad 2-o ir 4-o tipų biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra PHMB (1415; 4.7), atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

remiantis tomis nuomonėmis, galima tikėtis, kad 2-o ir 4-o tipų biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra PHMB (1415; 4.7), atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | todėl PHMB (1415; 4.7) tikslinga patvirtinti kaip tinkamą 2-o ir 4-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(6)

todėl PHMB (1415; 4.7) tikslinga patvirtinti kaip tinkamą 2-o ir 4-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (7) | remiantis nuomonėmis, PHMB (1415; 4.7) atitinka labai patvarių (vP) ir toksiškų (T) cheminių medžiagų kriterijus, nustatytus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą (3). Todėl PHMB (1415; 4.7) atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas ir turėtų būti laikomas keistina medžiaga; |
| --- | --- |

(7)

remiantis nuomonėmis, PHMB (1415; 4.7) atitinka labai patvarių (vP) ir toksiškų (T) cheminių medžiagų kriterijus, nustatytus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą (3). Todėl PHMB (1415; 4.7) atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas ir turėtų būti laikomas keistina medžiaga;

| (8) | pagal to reglamento 10 straipsnio 4 dalį veiklioji medžiaga, kuri yra laikoma keistina medžiaga, patvirtinama ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

(8)

pagal to reglamento 10 straipsnio 4 dalį veiklioji medžiaga, kuri yra laikoma keistina medžiaga, patvirtinama ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui;

| (9) | vertinant, ar PHMB (1415; 4.7) galima naudoti 4-o tipo produktams gaminti, nebuvo įvertintas biocidinių produktų, kuriuose yra PHMB (1415; 4.7), naudojimas medžiagose ir gaminiuose, skirtuose tiesiogiai arba netiesiogiai liestis su maistu, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1935/2004 1 straipsnio 1 dalyje (4). Tokioms medžiagoms gali reikėti nustatyti „specifinius migracijos į maisto produktus lygius“, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 5 straipsnio 1 dalies e punkte. Todėl patvirtinimas tokioms medžiagoms neturėtų būti taikomas, nebent Komisija nustatytų tokius lygius arba pagal tą reglamentą būtų nustatyta, kad tokių lygių nustatyti nereikia; |
| --- | --- |

(9)

vertinant, ar PHMB (1415; 4.7) galima naudoti 4-o tipo produktams gaminti, nebuvo įvertintas biocidinių produktų, kuriuose yra PHMB (1415; 4.7), naudojimas medžiagose ir gaminiuose, skirtuose tiesiogiai arba netiesiogiai liestis su maistu, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1935/2004 1 straipsnio 1 dalyje (4). Tokioms medžiagoms gali reikėti nustatyti „specifinius migracijos į maisto produktus lygius“, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 5 straipsnio 1 dalies e punkte. Todėl patvirtinimas tokioms medžiagoms neturėtų būti taikomas, nebent Komisija nustatytų tokius lygius arba pagal tą reglamentą būtų nustatyta, kad tokių lygių nustatyti nereikia;

| (10) | kadangi PHMB (1415; 4.7) atitinka labai patvarių (vP) cheminių medžiagų kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą, PHMB (1415; 4.7) apdoroti ar PHMB (1415; 4.7) turintys gaminiai turėtų būti tinkamai paženklinti prieš juos tiekiant rinkai; |
| --- | --- |

(10)

kadangi PHMB (1415; 4.7) atitinka labai patvarių (vP) cheminių medžiagų kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą, PHMB (1415; 4.7) apdoroti ar PHMB (1415; 4.7) turintys gaminiai turėtų būti tinkamai paženklinti prieš juos tiekiant rinkai;

| (11) | veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(11)

veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

PHMB (1415; 4.7) patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 2-o ir 4-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

2

(3)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB ir 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

3

(4)  
  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantis Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB (OL L 338, 2004 11 13, p. 4).

4

---

PRIEDAS

| Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikavimo numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PHMB (1415; 4.7) (poliheksametilenbiguanido hidrochloridas, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 1415, o vidutinis polidispersiškumas (PDI) – 4.7) | IUPAC pavadinimas:
  kopoli(bisiminoimidokarbonilas, heksametileno hidrochloridas), (iminoimidokarbonilas, heksametileno hidrochloridas)
  EB Nr. nenurodytas.
  CAS Nr. 32289-58-0 ir 1802181-67-4 | 943 g/kg (apskaičiuota grynojo svorio specifikacija).
  Pagaminta veiklioji medžiaga yra vandeninis PHMB (1415; 4.7) 20 % masės tirpalas. | 2019 m. lapkričio 1 d. | 2026 m. spalio 31 d. | 2 | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, PHMB (1415; 4.7) laikomas keistina medžiaga.
  Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:






  1. | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą. |

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikavimo numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos

PHMB (1415; 4.7) (poliheksametilenbiguanido hidrochloridas, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 1415, o vidutinis polidispersiškumas (PDI) – 4.7)

IUPAC pavadinimas:

kopoli(bisiminoimidokarbonilas, heksametileno hidrochloridas), (iminoimidokarbonilas, heksametileno hidrochloridas)

EB Nr. nenurodytas.

CAS Nr. 32289-58-0 ir 1802181-67-4

943 g/kg (apskaičiuota grynojo svorio specifikacija).

Pagaminta veiklioji medžiaga yra vandeninis PHMB (1415; 4.7) 20 % masės tirpalas.

2019 m. lapkričio 1 d.

2026 m. spalio 31 d.

2

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, PHMB (1415; 4.7) laikomas keistina medžiaga.

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

1.

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.

| 2. | Atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:






  a) | profesionaliems naudotojams; |
| --- | --- | --- |

2.

Atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:

a)

profesionaliems naudotojams;

| b) | neprofesionaliems naudotojams; |
| --- | --- |

b)

neprofesionaliems naudotojams;

| c) | antriniam poveikiui plačiajai visuomenei ir mažyliams; |
| --- | --- |

c)

antriniam poveikiui plačiajai visuomenei ir mažyliams;

| d) | aplinkai: paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui. |
| --- | --- |

d)

aplinkai: paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui.

Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:

asmuo, atsakingas už PHMB (1415; 4.7) apdoroto ar PHMB (1415; 4.7) turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija.

4

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, PHMB (1415; 4.7) laikomas keistina medžiaga.

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

| 1. | vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

1.

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.

| 2. | Atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:






  a) | profesionaliems naudotojams; |
| --- | --- | --- |

2.

Atsižvelgiant į pagal vertintas naudojimo paskirtis nustatytą riziką, produkto vertinime ypatingas dėmesys skiriamas:

a)

profesionaliems naudotojams;

| b) | neprofesionaliems naudotojams; |
| --- | --- |

b)

neprofesionaliems naudotojams;

| c) | visuomenės ir mažylių antriniam poveikiui; |
| --- | --- |

c)

visuomenės ir mažylių antriniam poveikiui;

| d) | aplinkai: paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui. |
| --- | --- |

d)

aplinkai: paviršiniam vandeniui, nuosėdoms ir dirvožemiui.

| 3. | Jei produktų liekanų gali likti maiste arba pašare, turi būti įvertinta, ar reikia pakeisti esamą arba nustatyti naują didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (DLK) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (3), ir turi būti imamasi tinkamų rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad taikoma DLK nebūtų viršyta. |
| --- | --- |

3.

Jei produktų liekanų gali likti maiste arba pašare, turi būti įvertinta, ar reikia pakeisti esamą arba nustatyti naują didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (DLK) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 (3), ir turi būti imamasi tinkamų rizikos mažinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad taikoma DLK nebūtų viršyta.

| 4. | Produktai negali būti naudojami medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 1 straipsnio 1 dalyje, nebent Komisija nustatytų specifinius PHMB (1415; 4.7) migracijos į maisto produktus lygius arba pagal tą reglamentą būtų nustatyta, kad tokių lygių nustatyti nereikia.
  Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:
  asmuo, atsakingas už PHMB (1415; 4.7) apdoroto ar PHMB (1415; 4.7) turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija. |
| --- | --- |

4.

Produktai negali būti naudojami medžiagose ir gaminiuose, skirtuose liestis su maistu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1935/2004 1 straipsnio 1 dalyje, nebent Komisija nustatytų specifinius PHMB (1415; 4.7) migracijos į maisto produktus lygius arba pagal tą reglamentą būtų nustatyta, kad tokių lygių nustatyti nereikia.

Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:

asmuo, atsakingas už PHMB (1415; 4.7) apdoroto ar PHMB (1415; 4.7) turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – tai mažiausias įvertintos veikliosios medžiagos grynumo laipsnis. Rinkai tiekiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

(2)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).

(3)  
  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/614

2018 m. balandžio 20 d.

kuriuo azoksistrobinas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | 2014 m. balandžio 13 d. Jungtinė Karalystė gavo paraišką patvirtinti veikliąją medžiagą azoksistrobiną kaip tinkamą naudoti 7-o tipo biocidiniams produktams (plėvelių konservantams), 9-o tipo produktams (pluošto, odos, gumos ir polimerinių medžiagų konservantams) ir 10-o tipo produktams (statybinių medžiagų konservantams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. balandžio 13 d. Jungtinė Karalystė gavo paraišką patvirtinti veikliąją medžiagą azoksistrobiną kaip tinkamą naudoti 7-o tipo biocidiniams produktams (plėvelių konservantams), 9-o tipo produktams (pluošto, odos, gumos ir polimerinių medžiagų konservantams) ir 10-o tipo produktams (statybinių medžiagų konservantams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti;

| (2) | 2016 m. gruodžio 1 d. Jungtinė Karalystė pateikė vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 8 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. gruodžio 1 d. Jungtinė Karalystė pateikė vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 8 straipsnio 1 dalį;

| (3) | 2017 m. spalio 3 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones; |
| --- | --- |

(3)

2017 m. spalio 3 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones;

| (4) | remiantis tomis nuomonėmis, galima tikėtis, kad 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra azoksistrobino, atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(4)

remiantis tomis nuomonėmis, galima tikėtis, kad 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniai produktai, kurių sudėtyje yra azoksistrobino, atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (5) | todėl azoksistrobiną tikslinga patvirtinti kaip tinkamą 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

todėl azoksistrobiną tikslinga patvirtinti kaip tinkamą 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | Remiantis nuomonėmis, azoksistrobinas atitinka labai patvarių (vP) ir toksiškų (T) cheminių medžiagų kriterijus, nustatytus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą (2). Todėl azoksistrobinas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas ir turėtų būti laikomas keistina medžiaga; |
| --- | --- |

(6)

Remiantis nuomonėmis, azoksistrobinas atitinka labai patvarių (vP) ir toksiškų (T) cheminių medžiagų kriterijus, nustatytus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą (2). Todėl azoksistrobinas atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytas sąlygas ir turėtų būti laikomas keistina medžiaga;

| (7) | pagal to reglamento 10 straipsnio 4 dalį veiklioji medžiaga, kuri yra laikoma keistina medžiaga, patvirtinama ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

(7)

pagal to reglamento 10 straipsnio 4 dalį veiklioji medžiaga, kuri yra laikoma keistina medžiaga, patvirtinama ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui;

| (8) | kadangi azoksistrobinas atitinka labai patvarių (vP) cheminių medžiagų kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą, azoksistrobinu apdoroti ar azoksistrobino turintys gaminiai turėtų būti tinkamai paženklinti prieš juos tiekiant rinkai; |
| --- | --- |

(8)

kadangi azoksistrobinas atitinka labai patvarių (vP) cheminių medžiagų kriterijus pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą, azoksistrobinu apdoroti ar azoksistrobino turintys gaminiai turėtų būti tinkamai paženklinti prieš juos tiekiant rinkai;

| (9) | veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(9)

veiklioji medžiaga turėtų būti patvirtinta praėjus tinkamam laikotarpiui, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų imtis parengiamųjų priemonių, kurios būtinos, kad būtų galima laikytis nustatytų naujų reikalavimų;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Azoksistrobinas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 7-o, 9-o ir 10-o tipų biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB ir 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Bendrinis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikavimo numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Azoksitrobinas | IUPAC pavadinimas:
  metil(E)-2-{2[6-(2-cianofenoksi)pirimidin-4-iloksi]fenil}-3-metoksiakrilatas
  EB Nr. nenurodytas
  CAS Nr. 131860-33-8 | 965 g/kg | 2018 m. lapkričio 1 d. | 2025 m. spalio 31 d. | 7 | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, azoksistrobinas laikomas keistina medžiaga.
  Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šios sąlygos:
  vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.
  Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:
  asmuo, atsakingas už azoksistrobinu apdoroto arba azoksistrobino turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija. |
| 9 | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, azoksistrobinas laikomas keistina medžiaga.
  Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šios sąlygos:
  vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.
  Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:
  asmuo, atsakingas už azoksistrobinu apdoroto arba azoksistrobino turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija. |
| 10 | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, azoksistrobinas laikomas keistina medžiaga.
  Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šios sąlygos:
  vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.
  Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:
  asmuo, atsakingas už azoksistrobinu apdoroto arba azoksistrobino turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija. |

Bendrinis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikavimo numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos

Azoksitrobinas

IUPAC pavadinimas:

metil(E)-2-{2[6-(2-cianofenoksi)pirimidin-4-iloksi]fenil}-3-metoksiakrilatas

EB Nr. nenurodytas

CAS Nr. 131860-33-8

965 g/kg

2018 m. lapkričio 1 d.

2025 m. spalio 31 d.

7

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, azoksistrobinas laikomas keistina medžiaga.

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šios sąlygos:

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.

Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:

asmuo, atsakingas už azoksistrobinu apdoroto arba azoksistrobino turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija.

9

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, azoksistrobinas laikomas keistina medžiaga.

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šios sąlygos:

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.

Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:

asmuo, atsakingas už azoksistrobinu apdoroto arba azoksistrobino turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija.

10

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 528/2012 10 straipsnio 1 dalies d punktu, azoksistrobinas laikomas keistina medžiaga.

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šios sąlygos:

vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į autorizacijos liudijimo paraišką, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.

Apdoroti gaminiai tiekiami rinkai laikantis šios sąlygos:

asmuo, atsakingas už azoksistrobinu apdoroto arba azoksistrobino turinčio gaminio tiekimą rinkai, užtikrina, kad to apdoroto gaminio etiketėje būtų pateikta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 58 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyta informacija.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – tai mažiausias įvertintos veikliosios medžiagos grynumo laipsnis. Rinkai tiekiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

---

SPRENDIMAI

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/9

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/615

2018 m. balandžio 16 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banque de France išorės auditorių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2018 m. kovo 9 d. Europos Centrinio Banko rekomendaciją, skirtą Europos Sąjungos Tarybai, dėl Banque de France išorės auditorių (ECB/2018/9) (1),

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

| (2) | pagal Pinigų ir finansų kodekso L.142-2 straipsnį Banque de France bendroji taryba turi paskirti du teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius, kuriems patikėta atlikti Banque de France sąskaitų auditą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Pinigų ir finansų kodekso L.142-2 straipsnį Banque de France bendroji taryba turi paskirti du teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius, kuriems patikėta atlikti Banque de France sąskaitų auditą;

| (3) | Banque de France išorės auditorių įgaliojimai baigėsi po 2017 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorius nuo 2018 finansinių metų; |
| --- | --- |

(3)

Banque de France išorės auditorių įgaliojimai baigėsi po 2017 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorius nuo 2018 finansinių metų;

| (4) | Banque de France išorės auditoriais 2018–2023 finansiniams metams pasirinko Mazars ir KPMG S.A.; |
| --- | --- |

(4)

Banque de France išorės auditoriais 2018–2023 finansiniams metams pasirinko Mazars ir KPMG S.A.;

| (5) | ECB valdančioji taryba rekomendavo Mazars ir KPMG S.A. kartu skirti Banque de France išorės auditoriais 2018–2023 finansiniams metams; |
| --- | --- |

(5)

ECB valdančioji taryba rekomendavo Mazars ir KPMG S.A. kartu skirti Banque de France išorės auditoriais 2018–2023 finansiniams metams;

| (6) | atsižvelgiant į ECB valdančiosios tarybos rekomendaciją, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 1999/70/EB (2), |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į ECB valdančiosios tarybos rekomendaciją, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 1999/70/EB (2),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 1999/70/EB 1 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Mazars ir KPMG S.A. patvirtinami Banque de France išorės auditoriais 2018–2023 finansiniams metams.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas ECB.

Priimta Liuksemburge 2018 m. balandžio 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

F. MOGHERINI

---

(1)  
  OL C 107, 2018 3 22, p. 1.

1

(2)  
  1999 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių (OL L 22, 1999 1 29, p. 69).

2

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/11

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2018/616

2018 m. balandžio 17 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 ir 172 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

Europos ekonominės erdvės susitarimas (2) (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

| (2) | pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, EEE susitarimo XIII priedą (Transportas); |
| --- | --- |

(2)

pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, EEE susitarimo XIII priedą (Transportas);

| (3) | į EEE susitarimą turi būti įtrauktas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (3); |
| --- | --- |

(3)

į EEE susitarimą turi būti įtrauktas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (3);

| (4) | todėl EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

1

(2)  
  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

2

(3)  
  2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (OL L 356, 2014 12 12, p. 438).

3

---

PROJEKTAS

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2018

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (1); |
| --- | --- |

(1)

į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (1);

| (2) | Reglamentu (ES) Nr. 1305/2014 panaikinamas į EEE susitarimą įtrauktas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (2), todėl jis turi būti iš EEE susitarimo išbrauktas; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (ES) Nr. 1305/2014 panaikinamas į EEE susitarimą įtrauktas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (2), todėl jis turi būti iš EEE susitarimo išbrauktas;

| (3) | todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE susitarimo XIII priedo 37h punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 62/2006) tekstas pakeičiamas taip:

„
  32014 R 1305: 2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 62/2006 (OL L 356, 2014 12 12, p. 438).

Reglamentas šio susitarimo tikslais pritaikomas taip:

po priedo 7.1.4 skirsnio 3 dalies įterpiama ši dalis:

| 4. | Valdymo komitete ELPA priežiūros institucijai suteikiamas stebėtojos statusas.“ |
| --- | --- |

4.

Valdymo komitete ELPA priežiūros institucijai suteikiamas stebėtojos statusas.“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1305/2014 tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja [...], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1), arba ... m. ... ... d. EEE jungtinio komiteto sprendimo Nr. ... (3) [kuriuo įtraukiama Direktyva 2012/34/ES] įsigaliojimo dieną, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

EEE jungtinio komiteto sekretoriai

---

(1)  
  OL L 356, 2014 12 12, p. 438.

1

(2)  
  OL L 13, 2006 1 18, p. 1.

2

(*1)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

*1

(3)  OL L ...

3

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/617

2018 m. balandžio 19 d.

kuriuo Portugalijai leidžiama suteikti patvirtinimą, kuriuo nukrypstama nuo Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3922/91 III priedo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2183)

(Tekstas autentiškas tik portugalų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2017 m. vasario 21 d. raštu Portugalija pagal Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 8 straipsnio 3 dalį pranešė Komisijai apie savo ketinimą suteikti bendrovei „NETJETS – Transportes Aéreos, S.A.“ (toliau – NETJETS) patvirtinimą, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 III priedo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. vasario 21 d. raštu Portugalija pagal Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 8 straipsnio 3 dalį pranešė Komisijai apie savo ketinimą suteikti bendrovei „NETJETS – Transportes Aéreos, S.A.“ (toliau – NETJETS) patvirtinimą, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 III priedo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio;

| (2) | savo pranešime Portugalija paaiškino, kad bendrovė NETJETS, vykdydama oro taksi operacijas, negali laikytis OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio, nes tais atvejais, kai bendrovės NETJETS skrydžio įgulos narys pagal tvarkaraštį septintą dieną iš eilės turi vykdyti skrydį, toje nuostatoje nustatyta bendra 60 valandų riba pasiekiama ir viršijama, kol tas įgulos narys vyksta į nustatytą darbo vietą ar atlieka kitas pareigas. Todėl, taikant numatomą nukrypti leidžiančią nuostatą, ilgiausias bendras darbo laikas bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu būtų pailgintas iki 70 valandų; |
| --- | --- |

(2)

savo pranešime Portugalija paaiškino, kad bendrovė NETJETS, vykdydama oro taksi operacijas, negali laikytis OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio, nes tais atvejais, kai bendrovės NETJETS skrydžio įgulos narys pagal tvarkaraštį septintą dieną iš eilės turi vykdyti skrydį, toje nuostatoje nustatyta bendra 60 valandų riba pasiekiama ir viršijama, kol tas įgulos narys vyksta į nustatytą darbo vietą ar atlieka kitas pareigas. Todėl, taikant numatomą nukrypti leidžiančią nuostatą, ilgiausias bendras darbo laikas bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu būtų pailgintas iki 70 valandų;

| (3) | Portugalija taip pat paaiškino, kad, išanalizavusi bendrovės NETJETS pateiktą saugos rizikos vertinimą ir siūlomus jos mažinimo veiksmus, daro išvadą, jog šiuo atveju saugos lygį, lygiavertį OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčiu pasiekiamam saugos lygiui, galima pasiekti kitomis priemonėmis. Ji taip pat paaiškino, kad numatytas patvirtinimas dėl nukrypti leidžiančios nuostatos būtų suteikiamas su sąlyga, kad bendrovė NETJETS taikys tam tikras rizikos mažinimo priemones, kurias jau yra įgyvendinusi pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 965/2012 (2) III priedo ORO.FTL.120 dalį; |
| --- | --- |

(3)

Portugalija taip pat paaiškino, kad, išanalizavusi bendrovės NETJETS pateiktą saugos rizikos vertinimą ir siūlomus jos mažinimo veiksmus, daro išvadą, jog šiuo atveju saugos lygį, lygiavertį OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčiu pasiekiamam saugos lygiui, galima pasiekti kitomis priemonėmis. Ji taip pat paaiškino, kad numatytas patvirtinimas dėl nukrypti leidžiančios nuostatos būtų suteikiamas su sąlyga, kad bendrovė NETJETS taikys tam tikras rizikos mažinimo priemones, kurias jau yra įgyvendinusi pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 965/2012 (2) III priedo ORO.FTL.120 dalį;

| (4) | padedama Europos aviacijos saugos agentūros, Komisija įvertino saugos lygį, susijusį su numatoma nukrypti leidžiančia nuostata. Komisija nustatė, kad priemone pasiektas saugos lygis dėl toliau nurodytų priežasčių būtų lygiavertis saugos lygiui, užtikrinamam taikant OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunktį, jei būtų laikomasi tam tikrų sąlygų; |
| --- | --- |

(4)

padedama Europos aviacijos saugos agentūros, Komisija įvertino saugos lygį, susijusį su numatoma nukrypti leidžiančia nuostata. Komisija nustatė, kad priemone pasiektas saugos lygis dėl toliau nurodytų priežasčių būtų lygiavertis saugos lygiui, užtikrinamam taikant OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunktį, jei būtų laikomasi tam tikrų sąlygų;

| (5) | bendrovė NETJETS yra oro taksi vežėjas. Todėl jos pilotų darbo laiko modelis skiriasi nuo pilotų, vykdančių kitų rūšių komercinius skrydžius, darbo laiko modelio. Paprastai oro taksi pilotų darbo krūvis pagal bendrą skrydžio valandų skaičių ir darbo dienų iš eilės skaičių yra mažesnis. Priešingai, perkelti oro taksi pilotus į nustatytą darbo vietą prieš pradedant ir baigus vykdyti pareigas tenka dažniau nei vykdant kitus komercinius skrydžius, paprastai ilgiau tenka budėti viešbutyje toli nuo pagrindinės buvimo vietos ir palyginti daug valandų užima kelionė į darbą ir iš jo ir vykimas į nustatytą darbo vietą. Tačiau po darbo laiko, kuriuo vykdomas skrydis, nuovargio susikaupia daugiau nei laikotarpiu tarp skrydžių. Numatoma nukrypti leidžianti nuostata būtų taikoma tik pilotų vykimo į nustatytą darbo vietą pareigoms prieš pailginto poilsio laikotarpio pradžią, o ne vykimui į nustatytą darbo vietą tarp dviejų tarnybinių skrydžio laikotarpių; |
| --- | --- |

(5)

bendrovė NETJETS yra oro taksi vežėjas. Todėl jos pilotų darbo laiko modelis skiriasi nuo pilotų, vykdančių kitų rūšių komercinius skrydžius, darbo laiko modelio. Paprastai oro taksi pilotų darbo krūvis pagal bendrą skrydžio valandų skaičių ir darbo dienų iš eilės skaičių yra mažesnis. Priešingai, perkelti oro taksi pilotus į nustatytą darbo vietą prieš pradedant ir baigus vykdyti pareigas tenka dažniau nei vykdant kitus komercinius skrydžius, paprastai ilgiau tenka budėti viešbutyje toli nuo pagrindinės buvimo vietos ir palyginti daug valandų užima kelionė į darbą ir iš jo ir vykimas į nustatytą darbo vietą. Tačiau po darbo laiko, kuriuo vykdomas skrydis, nuovargio susikaupia daugiau nei laikotarpiu tarp skrydžių. Numatoma nukrypti leidžianti nuostata būtų taikoma tik pilotų vykimo į nustatytą darbo vietą pareigoms prieš pailginto poilsio laikotarpio pradžią, o ne vykimui į nustatytą darbo vietą tarp dviejų tarnybinių skrydžio laikotarpių;

| (6) | oro taksi vežėjui turėtų būti leidžiama nukrypti nuo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio reikalavimų, pailginant ilgiausią bendrą darbo laiką bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(6)

oro taksi vežėjui turėtų būti leidžiama nukrypti nuo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio reikalavimų, pailginant ilgiausią bendrą darbo laiką bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu;

| (7) | tačiau, kad būtų užtikrintas lygiavertis saugos lygis, tokią nukrypti leidžiančią nuostatą turėtų būti leidžiama taikyti tik su tam tikrais apribojimais ir sąlygomis. Visų pirma, ilgiausias bendras darbo laikas bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu turėtų išlikti ne ilgesnis kaip 70 valandų, papildomos valandos turėtų būti skirtos tik atitinkamų pilotų vykimui į nustatytą darbo vietą prieš pailginto poilsio laikotarpį, o atitinkamas oro taksi vežėjas turėtų imtis tam tikrų rizikos mažinimo priemonių, ypač siekdamas išvengti visų su darbo laiko pailginimu susijusių pavojų, juos stebėti ir šalinti; |
| --- | --- |

(7)

tačiau, kad būtų užtikrintas lygiavertis saugos lygis, tokią nukrypti leidžiančią nuostatą turėtų būti leidžiama taikyti tik su tam tikrais apribojimais ir sąlygomis. Visų pirma, ilgiausias bendras darbo laikas bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu turėtų išlikti ne ilgesnis kaip 70 valandų, papildomos valandos turėtų būti skirtos tik atitinkamų pilotų vykimui į nustatytą darbo vietą prieš pailginto poilsio laikotarpį, o atitinkamas oro taksi vežėjas turėtų imtis tam tikrų rizikos mažinimo priemonių, ypač siekdamas išvengti visų su darbo laiko pailginimu susijusių pavojų, juos stebėti ir šalinti;

| (8) | be to, vertinime nurodyta, kad, taikant numatomą nukrypti leidžiančią nuostatą, pareiškėjai nebūtų diskriminuojami dėl tautybės ir būtų tinkamai atsižvelgta į poreikį neiškreipti konkurencijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad nukrypti leidžiančią nuostatą būtų leidžiama taikyti neatsižvelgiant į atitinkamo oro taksi vežėjo įsisteigimo vietą ar pagrindinę verslo vietą, darbo laiko pailginimas būtų ribotas, o tą pačią nukrypti leidžiančią nuostatą būtų leidžiama tomis pačiomis sąlygomis taikyti ir kitiems Sąjungoje registruotiems oro taksi vežėjams, vykdantiems tokius pačius skrydžius; |
| --- | --- |

(8)

be to, vertinime nurodyta, kad, taikant numatomą nukrypti leidžiančią nuostatą, pareiškėjai nebūtų diskriminuojami dėl tautybės ir būtų tinkamai atsižvelgta į poreikį neiškreipti konkurencijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad nukrypti leidžiančią nuostatą būtų leidžiama taikyti neatsižvelgiant į atitinkamo oro taksi vežėjo įsisteigimo vietą ar pagrindinę verslo vietą, darbo laiko pailginimas būtų ribotas, o tą pačią nukrypti leidžiančią nuostatą būtų leidžiama tomis pačiomis sąlygomis taikyti ir kitiems Sąjungoje registruotiems oro taksi vežėjams, vykdantiems tokius pačius skrydžius;

| (9) | todėl Portugalijai turėtų būti leista bendrovei NETJET suteikti patvirtinimą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, apie kurią pranešta Komisijai, su sąlyga, kad bendrovė NETJETS imsis būtinų rizikos mažinimo priemonių; |
| --- | --- |

(9)

todėl Portugalijai turėtų būti leista bendrovei NETJET suteikti patvirtinimą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, apie kurią pranešta Komisijai, su sąlyga, kad bendrovė NETJETS imsis būtinų rizikos mažinimo priemonių;

| (10) | pagal Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 8 straipsnio 3 dalį apie Komisijos sprendimą valstybei narei leisti suteikti patvirtinimą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos pranešama visoms valstybėms narėms ir joms taip pat suteikiama teisė taikyti tą priemonę. Todėl šis sprendimas turėtų būti skirtas visoms valstybėms narėms, o nukrypti leidžianti nuostata ir jos taikymo sąlygos turėtų būti aprašytos taip, kad tokioje pačioje padėtyje esančios kitos valstybės narės taip pat galėtų taikyti tą priemonę be papildomo Komisijos sprendimo; |
| --- | --- |

(10)

pagal Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 8 straipsnio 3 dalį apie Komisijos sprendimą valstybei narei leisti suteikti patvirtinimą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos pranešama visoms valstybėms narėms ir joms taip pat suteikiama teisė taikyti tą priemonę. Todėl šis sprendimas turėtų būti skirtas visoms valstybėms narėms, o nukrypti leidžianti nuostata ir jos taikymo sąlygos turėtų būti aprašytos taip, kad tokioje pačioje padėtyje esančios kitos valstybės narės taip pat galėtų taikyti tą priemonę be papildomo Komisijos sprendimo;

| (11) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Skrydžių saugos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Skrydžių saugos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Portugalija gali, nukrypdama nuo Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 III priedo OPS 1.1100 dalies 1.1 punkto b papunkčio, leisti oro taksi vežėjui – bendrovei „NETJETS – Transportes Aéreos, S.A.“ – pailginti ilgiausią bendrą darbo laiką bet kuriuo septynių dienų iš eilės laikotarpiu iki 70 valandų susijusių pilotų vykimo į nustatytą darbo vietą pareigoms vykdyti prieš pailginto poilsio laikotarpį, su sąlyga, kad vežėjas imsis priede nurodytų priemonių.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 19 d.

Komisijos vardu

Violeta BULC

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 373, 1991 12 31, p. 4.

1

(2)  
  2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

2

---

PRIEDAS

Atitinkamas vežėjas imasi visų toliau išvardytų priemonių, susijusių su savo skrydžiais, vykdomais taikant nukrypti leidžiančią nuostatą:

| 1. | Į savo pilotų skrydžių planavimą ir darbo laiko apribojimus integruoja biologinio matematinio skrydžio įgulos nuovargio vertinimo sistemą (SAFE) arba lygiavertį nuovargio rizikos modelį, kad būtų galima numatyti didelį nuovargį ir jo išvengti. |
| --- | --- |

1.

Į savo pilotų skrydžių planavimą ir darbo laiko apribojimus integruoja biologinio matematinio skrydžio įgulos nuovargio vertinimo sistemą (SAFE) arba lygiavertį nuovargio rizikos modelį, kad būtų galima numatyti didelį nuovargį ir jo išvengti.

| 2. | Skrydžio įgulos darbo grafiko analizavimo tikslais nustato tinkamus tvarkaraščio rodiklius ir ribines vertes ir pateikia tvirtinti kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

2.

Skrydžio įgulos darbo grafiko analizavimo tikslais nustato tinkamus tvarkaraščio rodiklius ir ribines vertes ir pateikia tvirtinti kompetentingai institucijai.

| 3. | Teikia savo pilotams nuovargio valdymo mokymą, kaip nurodyta Komisijos reglamento (ES) Nr. 83/2014 (1) ORO.FTL.250 dalyje. |
| --- | --- |

3.

Teikia savo pilotams nuovargio valdymo mokymą, kaip nurodyta Komisijos reglamento (ES) Nr. 83/2014 (1) ORO.FTL.250 dalyje.

| 4. | Pailgina savaitinio poilsio laikotarpį iki 72 valandų, įskaitant dvi naktis vietos laiku. |
| --- | --- |

4.

Pailgina savaitinio poilsio laikotarpį iki 72 valandų, įskaitant dvi naktis vietos laiku.

| 5. | Taikydama savo valdymo sistemą nuolat stebi savo pilotų bendro darbo laikotarpio ilgėjimą. |
| --- | --- |

5.

Taikydama savo valdymo sistemą nuolat stebi savo pilotų bendro darbo laikotarpio ilgėjimą.

| 6. | Nuolat stebi savo pilotų kelionės į darbą ir atgal, vykimo į nustatytą darbo vietą ir kelionės laiką prieš septynių darbo dienų iš eilės laikotarpį ir po jo, kaip galimą susikaupusio nuovargio šaltinį. |
| --- | --- |

6.

Nuolat stebi savo pilotų kelionės į darbą ir atgal, vykimo į nustatytą darbo vietą ir kelionės laiką prieš septynių darbo dienų iš eilės laikotarpį ir po jo, kaip galimą susikaupusio nuovargio šaltinį.

| 7. | Nuolat stebi ir tikrina savo pilotų apgyvendinimo sąlygas toli nuo pagrindinės buvimo vietos, visų pirma tikimybę gauti pakankamai tinkamos kokybės miego septynių darbo dienų iš eilės laikotarpiu, rinkdama būtinus duomenis iš savo pilotų, pateikiamus miego dienoraščio forma, ir vykdydama subjektyvaus budrumo tyrimus. |
| --- | --- |

7.

Nuolat stebi ir tikrina savo pilotų apgyvendinimo sąlygas toli nuo pagrindinės buvimo vietos, visų pirma tikimybę gauti pakankamai tinkamos kokybės miego septynių darbo dienų iš eilės laikotarpiu, rinkdama būtinus duomenis iš savo pilotų, pateikiamus miego dienoraščio forma, ir vykdydama subjektyvaus budrumo tyrimus.

| 8. | Nuolat analizuoja renkamus duomenis, gaunamus naudojant duomenų rinkimo priemones, pvz., skrydžio duomenų stebėsenos (FDM) sistemą, siedama įvykių dažnumą su apžvalgos veikimo charakteristikų ir sąveikos reikalavimais (SPI), susijusiais su nuovargiu. |
| --- | --- |

8.

Nuolat analizuoja renkamus duomenis, gaunamus naudojant duomenų rinkimo priemones, pvz., skrydžio duomenų stebėsenos (FDM) sistemą, siedama įvykių dažnumą su apžvalgos veikimo charakteristikų ir sąveikos reikalavimais (SPI), susijusiais su nuovargiu.

| 9. | Nuolat analizuoja savo pilotų darbo grafiką, remdamasi pagal 2 punktą kompetentingos institucijos patvirtintais tvarkaraščio rodikliais ir ribinėmis vertėmis, naudodama skrydžio įgulos nuovargio vertinimo sistemą (SAFE) arba lygiavertį nuovargio rizikos modelį. |
| --- | --- |

9.

Nuolat analizuoja savo pilotų darbo grafiką, remdamasi pagal 2 punktą kompetentingos institucijos patvirtintais tvarkaraščio rodikliais ir ribinėmis vertėmis, naudodama skrydžio įgulos nuovargio vertinimo sistemą (SAFE) arba lygiavertį nuovargio rizikos modelį.

| 10. | Nuolat stebi visus kitus skrydžių aspektus, šiam tikslui naudodamas rizikos vertinimą, kad nustatytų kiekvieną dėl nukrypti leidžiančios nuostatos įgyvendinimo galinčią kilti riziką skrydžių saugai. Toks rizikos vertinimas turi būti priimtinas kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

10.

Nuolat stebi visus kitus skrydžių aspektus, šiam tikslui naudodamas rizikos vertinimą, kad nustatytų kiekvieną dėl nukrypti leidžiančios nuostatos įgyvendinimo galinčią kilti riziką skrydžių saugai. Toks rizikos vertinimas turi būti priimtinas kompetentingai institucijai.

| 11. | Imasi visų reikiamų priemonių, kad sumažintų bet kokią riziką skrydžių saugai, nustatytą įgyvendinant 5–10 punktuose nurodytas priemones, įskaitant tų būtinų priemonių integravimą į savo pilotų darbo planavimą ir skrydžių ir darbo laiko apribojimus. |
| --- | --- |

11.

Imasi visų reikiamų priemonių, kad sumažintų bet kokią riziką skrydžių saugai, nustatytą įgyvendinant 5–10 punktuose nurodytas priemones, įskaitant tų būtinų priemonių integravimą į savo pilotų darbo planavimą ir skrydžių ir darbo laiko apribojimus.

| 12. | Kompetentingai institucijai reguliariai teikia 5–10 punktuose nurodytų priemonių taikymo rezultatus ir nedelsdamas ją informuoja apie visas būtinas priemones, kurių ėmėsi pagal 11 punktą. |
| --- | --- |

12.

Kompetentingai institucijai reguliariai teikia 5–10 punktuose nurodytų priemonių taikymo rezultatus ir nedelsdamas ją informuoja apie visas būtinas priemones, kurių ėmėsi pagal 11 punktą.

---

(1)  
  2014 m. sausio 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 83/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 28, 2014 1 31, p. 17).

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/618

2018 m. balandžio 19 d.

kuriuo dėl pušinių stiebinių nematodų Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. plitimo prevencijos priemonių Sąjungoje iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2012/535/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2227)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 16 straipsnio 3 dalies ketvirtą sakinį,

kadangi:

| (1) | žemyninės Portugalijos buferinėje zonoje 2017 m. didelių gaisrų paveiktų neatsparių augalų skaičius pasiekė neregėtą mastą. Dėl šios priežasties pažeistų medžių, kurie turi būti nukirsti, pašalinti ir sunaikinti, skaičius staiga ir netikėtai išaugo iki maždaug 1,5 mln. Nepaisant to, kad Portugalijos valdžios institucijos palaipsniui didino savo pajėgumus apdoroti iki 300 000 medžių per metus ir tikimasi, kad ir toliau juos didins pagal didėjančius poreikius, jos nepajėgs nukirsti, pašalinti ir sunaikinti visų naujai pažeistų medžių per teisės aktais nustatytus terminus, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/535/ES (2); |
| --- | --- |

(1)

žemyninės Portugalijos buferinėje zonoje 2017 m. didelių gaisrų paveiktų neatsparių augalų skaičius pasiekė neregėtą mastą. Dėl šios priežasties pažeistų medžių, kurie turi būti nukirsti, pašalinti ir sunaikinti, skaičius staiga ir netikėtai išaugo iki maždaug 1,5 mln. Nepaisant to, kad Portugalijos valdžios institucijos palaipsniui didino savo pajėgumus apdoroti iki 300 000 medžių per metus ir tikimasi, kad ir toliau juos didins pagal didėjančius poreikius, jos nepajėgs nukirsti, pašalinti ir sunaikinti visų naujai pažeistų medžių per teisės aktais nustatytus terminus, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2012/535/ES (2);

| (2) | dėl šios priežasties ir Portugalijos prašymu turėtų būti leista laikinai nukrypti nuo to sprendimo II priedo 3 dalies b punkte nustatytų teisės nuostatų, kad Portugalijai būtų suteikta galimybė per ilgesnį laikotarpį, bet ne vėliau kaip iki 2020 m. kovo 31 d., užbaigti medžių kirtimo veiksmus susijusioje buferinėje zonoje. Taip Portugalijos valdžios institucijoms būtų suteikta reikiamo papildomo laiko vykdyti būtiną medžių kirtimo veiklą, kurios apimtis smarkiai išaugo dėl tų gaisrų masto; |
| --- | --- |

(2)

dėl šios priežasties ir Portugalijos prašymu turėtų būti leista laikinai nukrypti nuo to sprendimo II priedo 3 dalies b punkte nustatytų teisės nuostatų, kad Portugalijai būtų suteikta galimybė per ilgesnį laikotarpį, bet ne vėliau kaip iki 2020 m. kovo 31 d., užbaigti medžių kirtimo veiksmus susijusioje buferinėje zonoje. Taip Portugalijos valdžios institucijoms būtų suteikta reikiamo papildomo laiko vykdyti būtiną medžių kirtimo veiklą, kurios apimtis smarkiai išaugo dėl tų gaisrų masto;

| (3) | pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą Portugalija turėtų pateikti metinį veiksmų planą, kad būtų užtikrinta, jog veiksmai yra gerai parengti ir suderinti. Veiksmų plane turėtų būti išsamiai aprašyti neatsparūs augalai, kuriems kyla didesnė užsikrėtimo pušiniu stiebiniu nematodu (toliau – PSN) rizika ir dėl kurių veiksmų reikia imtis skubiau, būtini skirtini ištekliai ir kita atitinkama informacija, kaip antai priemonės, kurių reikia imtis siekiant sumažinti užkrėtimą PSN kol bus nukirsti, pašalinti ir sunaikinti šie augalai, įskaitant intensyvesnį neatsparių augalų ir užkrato pernešėjų stebėjimą, kad PSN būtų aptiktas anksti, ir jų įgyvendinimo terminai. Tam, kad pirmenybė būtų teikiama augalams, kurie kelia didžiausią PSN išplitimo pavojų, šių augalų keliamos rizikos lygis turėtų būti vertinamas kasmet, o veiksmų planas turėtų būti atitinkamai atnaujintas; |
| --- | --- |

(3)

pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą Portugalija turėtų pateikti metinį veiksmų planą, kad būtų užtikrinta, jog veiksmai yra gerai parengti ir suderinti. Veiksmų plane turėtų būti išsamiai aprašyti neatsparūs augalai, kuriems kyla didesnė užsikrėtimo pušiniu stiebiniu nematodu (toliau – PSN) rizika ir dėl kurių veiksmų reikia imtis skubiau, būtini skirtini ištekliai ir kita atitinkama informacija, kaip antai priemonės, kurių reikia imtis siekiant sumažinti užkrėtimą PSN kol bus nukirsti, pašalinti ir sunaikinti šie augalai, įskaitant intensyvesnį neatsparių augalų ir užkrato pernešėjų stebėjimą, kad PSN būtų aptiktas anksti, ir jų įgyvendinimo terminai. Tam, kad pirmenybė būtų teikiama augalams, kurie kelia didžiausią PSN išplitimo pavojų, šių augalų keliamos rizikos lygis turėtų būti vertinamas kasmet, o veiksmų planas turėtų būti atitinkamai atnaujintas;

| (4) | todėl Įgyvendinimo sprendimas 2012/535/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Įgyvendinimo sprendimas 2012/535/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2012/535/ES II priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 19 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

(2)  
  2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/535/ES dėl neatidėliotinų priemonių pušinių stiebinių nematodų Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. plitimui Sąjungoje užkirsti (OL L 266, 2012 10 2, p. 42).

2

Bursaphelenchus xylophilus

et al

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo sprendimo 2012/535/ES II priedo 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

| „b) | valstybės narės visose susijusiose buferinėse zonose nustato ir iškerta visus neatsparius augalus, kurie yra negyvi, sergantys arba paveikti gaisro ar audros. Jos pašalina ir sunaikina nukirstus augalus ir medienos ruošos likučius, imdamosi visų reikalingų atsargumo priemonių, kad būtų išvengta PSN ir jų užkrato pernešėjų plitimo iki kirtimo, kertant ir iki nukirstų augalų ir medienos ruošos likučių sunaikinimo, laikydamosi toliau nurodytų sąlygų:






  i) | neatsparūs augalai, nustatyti užkrato pernešėjų neskraidymo sezonu, iki kito skraidymo sezono nukertami ir sunaikinami vietoje, vykdant oficialią priežiūrą išvežami į užkrėstą zoną arba pašalinami. Pastaruoju atveju tokių augalų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte; |
| --- | --- | --- |

„b)

i)

neatsparūs augalai, nustatyti užkrato pernešėjų neskraidymo sezonu, iki kito skraidymo sezono nukertami ir sunaikinami vietoje, vykdant oficialią priežiūrą išvežami į užkrėstą zoną arba pašalinami. Pastaruoju atveju tokių augalų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte;

| ii) | neatsparūs augalai, nustatyti užkrato pernešėjų skraidymo sezonu, nedelsiant nukertami ir sunaikinami vietoje, vykdant oficialią priežiūrą išvežami į užkrėstą zoną arba pašalinami. Pastaruoju atveju tokių augalų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte.
  Kai valstybė narė prieina prie išvados, kad kirsti, šalinti ir sunaikinti gaisro arba audros paveiktus neatsparius augalus užkrato pernešėjų skraidymo sezonu netikslinga, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti juos kirsti, šalinti ir sunaikinti prieš prasidedant kitam skraidymo sezonui. Kertant ir šalinant neatsparius augalus, jie sunaikinami vietoje arba pašalinami, o jų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte. Kai taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata ir nepažeidžiant a punkto nuostatų, atitinkama valstybė narė užkrato pernešėjų skraidymo sezonu nuo gaisro ar audros paveiktose teritorijose atlieka nuodugnius tyrimus imdama mėginius ir atlikdama jų analizę, siekdama nustatyti, ar yra PSN, ir jeigu PSN aptinkama, atlieka nuodugnius neatsparių augalų, esančių gretimose zonose, tyrimus atlikdama augalų, turinčių PSN ar užkrato pernešėjo požymių ar simptomų, apžiūrą, imdama mėginius ir atlikdama jų analizę. |
| --- | --- |

ii)

neatsparūs augalai, nustatyti užkrato pernešėjų skraidymo sezonu, nedelsiant nukertami ir sunaikinami vietoje, vykdant oficialią priežiūrą išvežami į užkrėstą zoną arba pašalinami. Pastaruoju atveju tokių augalų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte.

Kai valstybė narė prieina prie išvados, kad kirsti, šalinti ir sunaikinti gaisro arba audros paveiktus neatsparius augalus užkrato pernešėjų skraidymo sezonu netikslinga, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti juos kirsti, šalinti ir sunaikinti prieš prasidedant kitam skraidymo sezonui. Kertant ir šalinant neatsparius augalus, jie sunaikinami vietoje arba pašalinami, o jų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte. Kai taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata ir nepažeidžiant a punkto nuostatų, atitinkama valstybė narė užkrato pernešėjų skraidymo sezonu nuo gaisro ar audros paveiktose teritorijose atlieka nuodugnius tyrimus imdama mėginius ir atlikdama jų analizę, siekdama nustatyti, ar yra PSN, ir jeigu PSN aptinkama, atlieka nuodugnius neatsparių augalų, esančių gretimose zonose, tyrimus atlikdama augalų, turinčių PSN ar užkrato pernešėjo požymių ar simptomų, apžiūrą, imdama mėginius ir atlikdama jų analizę.

Nukrypdama nuo i ir ii punktų, Portugalija gali nuspręsti ilgesnį laikotarpį, bet ne vėliau kaip iki 2020 m. kovo 31 d. kirsti, šalinti ir naikinti neatsparius augalus, kurie, kaip oficialiai nustatė atsakinga oficiali įstaiga, yra paveikti 2017 m. gaisro. Kertant, šalinant ir naikinant augalus per tą ilgesnį laikotarpį pirmenybė teikiama neatspariems augalams, esantiems šiose teritorijose:

| — | teritorijose šalia užkrėstos zonos; |
| --- | --- |

—

teritorijose šalia užkrėstos zonos;

| — | teritorijose, kuriose matyti užkratą pernešančių vabzdžių veiklos požymių; |
| --- | --- |

—

teritorijose, kuriose matyti užkratą pernešančių vabzdžių veiklos požymių;

| — | teritorijose, kuriose medžiai pažeidžiami sparčiau, ir tai rodo, kad jose gali būti PSN; |
| --- | --- |

—

teritorijose, kuriose medžiai pažeidžiami sparčiau, ir tai rodo, kad jose gali būti PSN;

| — | visose kitose teritorijose, kuriose yra didesnė užkrėtimo PSN rizika. |
| --- | --- |

—

visose kitose teritorijose, kuriose yra didesnė užkrėtimo PSN rizika.

Tie neatsparūs augalai nukertami ir sunaikinami vietoje, vykdant oficialią kontrolę išvežami į užkrėstą zoną arba pašalinami. Tuo atveju tokių augalų mediena ir žievė apdorojama, kaip nustatyta III priedo 1 skirsnio 2 dalies a punkte, arba perdirbama, kaip nustatyta III priedo 2 skirsnio 2 dalies b punkte. Neatsparūs augalai, kuriais užkratą pernešantys vabzdžiai negali naudotis, kad užbaigtų savo gyvavimo ciklą, gali būti paliekami vietoje ir nenaikinami.

Portugalija ne vėliau kaip iki 2018 m. gegužės 31 d. Komisijai ir valstybėms narėms pateikia veiksmų planą, kuriame būtų žemėlapiai, nurodantys gaisro paveiktų augalų buferinėje zonoje vietą ir antroje pastraipoje nurodytų teritorijų vietą, taip pat tokio nurodymo pagrindimas, priemonės, kurios turi būti įgyvendintos siekiant sumažinti užkrėtimo PSN riziką kol bus nukirsti, pašalinti ir sunaikinti tie augalai, įskaitant intensyvesnę neatsparių augalų ir užkrato pernešėjų stebėjimo veiklą, kad PSN būtų aptiktas anksti, reikalingi ištekliai ir atitinkami šių priemonių įgyvendinimo terminai. Portugalija ne vėliau kaip iki 2019 m. gegužės 31 d. Portugalija pateikia dar vieną tokio paties turinio veiksmų planą.

Šių augalų keliamo rizikos lygis vertinamas kasmet, o veiksmų planas turi būti atitinkamai atnaujintas. Rengiant 9 straipsnyje nurodytą bendrą veiksmų planą, atsižvelgiama į minėtame veiksmų plane numatytas priemones.

Portugalija pateikia Komisijai ir valstybėms narėms metinių rezultatų, įskaitant intensyvaus užkrato pernešėjų stebėjimo rezultatus, ataskaitą ir iki metų, einančių po susijusių metų, balandžio 30 d. atnaujina tą veiksmų planą.

Imami nukirstų neatsparių augalų, išskyrus augalus, kuriuos visiškai sunaikino miškų gaisrai, mėginiai ir tikrinama, ar yra PSN, naudojant mėginių ėmimo schemą, pagal kurią galimas 99 proc. patikimumo patvirtinimas, kad PSN buvimo lygis tuose neatspariuose augaluose yra mažesnis kaip 0,02 proc.“

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/619

2018 m. balandžio 20 d.

kuriuo PHMB (1415; 4.7) nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 1-o, 5-o ir 6-o tipų biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra PHMB (1415; 4.7) (EB Nr. nenurodytas, CAS Nr. 32289–58–0 ir 1802181–67–4); |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra PHMB (1415; 4.7) (EB Nr. nenurodytas, CAS Nr. 32289–58–0 ir 1802181–67–4);

| (2) | buvo įvertinta, ar PHMB (1415; 4.7) galima naudoti 1-o tipo produktams (asmens higienos produktams), 5-o tipo produktams (geriamajam vandeniui) ir 6-o tipo produktams (laikomiems produktams skirtiems konservantams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(2)

buvo įvertinta, ar PHMB (1415; 4.7) galima naudoti 1-o tipo produktams (asmens higienos produktams), 5-o tipo produktams (geriamajam vandeniui) ir 6-o tipo produktams (laikomiems produktams skirtiems konservantams), aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti;

| (3) | Prancūzija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2016 m. gruodžio 13 d. pateikė vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

Prancūzija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2016 m. gruodžio 13 d. pateikė vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas;

| (4) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2017 m. spalio 4 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones; |
| --- | --- |

(4)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2017 m. spalio 4 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones;

| (5) | remiantis tomis nuomonėmis, negalima tikėtis, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip 1-o, 5-o ir 6-o tipų produktai ir kurių sudėtyje yra PHMB (1415; 4.7), atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus. Vertinant šių tipų produktų poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai scenarijus nustatyta nepriimtina rizika; |
| --- | --- |

(5)

remiantis tomis nuomonėmis, negalima tikėtis, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip 1-o, 5-o ir 6-o tipų produktai ir kurių sudėtyje yra PHMB (1415; 4.7), atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus. Vertinant šių tipų produktų poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai scenarijus nustatyta nepriimtina rizika;

| (6) | todėl PHMB (1415; 4.7) negalima patvirtinti kaip tinkamo 1-o, 5-o ir 6-o tipų biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

(6)

todėl PHMB (1415; 4.7) negalima patvirtinti kaip tinkamo 1-o, 5-o ir 6-o tipų biocidiniams produktams gaminti;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

PHMB (1415; 4.7) (EB Nr. nenurodytas, CAS Nr. 32289–58–0 ir 1802181–67–4) nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 1-o, 5-o ir 6-o tipų biocidiniams produktams gaminti.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

2

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/23

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/620

2018 m. balandžio 20 d.

dėl programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 (1), ypač į jo 9 straipsnio 8 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 377/2014 nustatyta programa „Copernicus“ yra civilinė į naudotojus orientuota programa, grindžiama esamais nacionaliniais ir Europos pajėgumais, svarbiausias pagal ją vykdomos veiklos tikslas – teikti tikslią ir patikimą aplinkos ir saugumo srities informaciją, kuri būtų pritaikyta naudotojų poreikiams ir kuria būtų grindžiamos kitos Sąjungos politikos sritys, visų pirma susijusios su vidaus rinka, transportu, aplinka, energetika, civiline sauga ir civiliniu saugumu, bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis ir humanitarine pagalba; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 377/2014 nustatyta programa „Copernicus“ yra civilinė į naudotojus orientuota programa, grindžiama esamais nacionaliniais ir Europos pajėgumais, svarbiausias pagal ją vykdomos veiklos tikslas – teikti tikslią ir patikimą aplinkos ir saugumo srities informaciją, kuri būtų pritaikyta naudotojų poreikiams ir kuria būtų grindžiamos kitos Sąjungos politikos sritys, visų pirma susijusios su vidaus rinka, transportu, aplinka, energetika, civiline sauga ir civiliniu saugumu, bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis ir humanitarine pagalba;

| (2) | remiantis Reglamentu (ES) Nr. 377/2014, programą „Copernicus“ sudaro trys komponentai, iš kurių vienas yra paslaugų komponentas, kurio paskirtis – užtikrinti informacijos teikimą šiose srityse: atmosferos stebėsenos, jūrų aplinkos stebėsenos, žemės paviršiaus stebėsenos, klimato kaitos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo. Komisija prisiima visą atsakomybę už programą „Copernicus“ ir koordinuoja įvairius jos komponentus; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamentu (ES) Nr. 377/2014, programą „Copernicus“ sudaro trys komponentai, iš kurių vienas yra paslaugų komponentas, kurio paskirtis – užtikrinti informacijos teikimą šiose srityse: atmosferos stebėsenos, jūrų aplinkos stebėsenos, žemės paviršiaus stebėsenos, klimato kaitos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo. Komisija prisiima visą atsakomybę už programą „Copernicus“ ir koordinuoja įvairius jos komponentus;

| (3) | programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninės specifikacijos yra būtinos, kad būtų nustatytas paslaugų komponento įgyvendinimo, siekiant programos „Copernicus“ valdymo tikslų, bazinis lygis; |
| --- | --- |

(3)

programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninės specifikacijos yra būtinos, kad būtų nustatytas paslaugų komponento įgyvendinimo, siekiant programos „Copernicus“ valdymo tikslų, bazinis lygis;

| (4) | programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninėse specifikacijose turėtų būti atsižvelgiama į tokius aspektus, kaip antai taikymo sritis, struktūra, techninis paslaugos portfelis, stebėsena ir vertinimas, naudojant palydovų ir in situ duomenis teikiamų paslaugų poreikis, raida, duomenų archyvavimas ir sklaida, ir siekiama užtikrinti tinkamą programos „Copernicus“ paslaugų komponento veikimą; |
| --- | --- |

(4)

programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninėse specifikacijose turėtų būti atsižvelgiama į tokius aspektus, kaip antai taikymo sritis, struktūra, techninis paslaugos portfelis, stebėsena ir vertinimas, naudojant palydovų ir in situ duomenis teikiamų paslaugų poreikis, raida, duomenų archyvavimas ir sklaida, ir siekiama užtikrinti tinkamą programos „Copernicus“ paslaugų komponento veikimą;

| (5) | programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninės specifikacijos turėtų aprėpti visą paslaugų komponentą, ypatingą dėmesį skiriant pagal Reglamentą (ES) Nr. 377/2014 finansuojamai veiklai; |
| --- | --- |

(5)

programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninės specifikacijos turėtų aprėpti visą paslaugų komponentą, ypatingą dėmesį skiriant pagal Reglamentą (ES) Nr. 377/2014 finansuojamai veiklai;

| (6) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka programos „Copernicus“ komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka programos „Copernicus“ komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninės specifikacijos

Priimamos toliau išvardytos Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalyje nurodyto programos „Copernicus“ paslaugų komponento įgyvendinimo techninės specifikacijos:

| 1) | Programos „Copernicus“ paslaugų komponento bendrosios charakteristikos, pateiktos šio sprendimo I priede; |
| --- | --- |

1)

Programos „Copernicus“ paslaugų komponento bendrosios charakteristikos, pateiktos šio sprendimo I priede;

| 2) | Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos programos „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo II priede; |
| --- | --- |

2)

Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos programos „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo II priede;

| 3) | Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos programos „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo III priede; |
| --- | --- |

3)

Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos programos „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo III priede;

| 4) | Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos programos „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo IV priede; |
| --- | --- |

4)

Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos programos „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo IV priede;

| 5) | Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytos programos „Copernicus“ klimato kaitos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo V priede; |
| --- | --- |

5)

Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytos programos „Copernicus“ klimato kaitos paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo V priede;

| 6) | Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytos programos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo VI priede; |
| --- | --- |

6)

Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytos programos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo VI priede;

| 7) | Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytos programos „Copernicus“ saugumo paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo VII priede. |
| --- | --- |

7)

Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytos programos „Copernicus“ saugumo paslaugos techninės specifikacijos, pateiktos šio sprendimo VII priede.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 122, 2014 4 24, p. 44.

1

---

I PRIEDAS

„COPERNICUS“ PASLAUGŲ KOMPONENTO BENDROSIOS CHARAKTERISTIKOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Tiksli kiekvienos konkrečios pagal programą „Copernicus“ teikiamos paslaugos taikymo sritis ir tikslai nurodyti toliau pateiktuose II–VII teminiuose prieduose.

2.   BENDROJI PASLAUGOS SPECIFIKACIJA

2.1.   Architektūra

Įgaliotieji subjektai turi sukurti įvairių paslaugų architektūrą, kuri būtų pritaikyta prie konkrečių tų paslaugų charakteristikų. Visoms paslaugoms turi būti taikomos šios bendrosios funkcijos:

| a) | integruoti veiksmai, skirti užtikrinti, kad laiku būtų teikiami patikimi paslaugos produktai ir informacija; |
| --- | --- |

a)

integruoti veiksmai, skirti užtikrinti, kad laiku būtų teikiami patikimi paslaugos produktai ir informacija;

| b) | produktų ir paslaugų kokybės valdymas, siekiant užtikrinti patikrintos ir šiuolaikiškos informacijos teikimą; |
| --- | --- |

b)

produktų ir paslaugų kokybės valdymas, siekiant užtikrinti patikrintos ir šiuolaikiškos informacijos teikimą;

| c) | nuolatinis paslaugų gerinimas ir vystymas, siekiant patenkinti naudotojų reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

nuolatinis paslaugų gerinimas ir vystymas, siekiant patenkinti naudotojų reikalavimus;

| d) | naudotojų dalyvavimas ir komunikavimas su jais, siekiant užtikrinti kuo didesnį informuotumą apie paslaugą, paslaugos naudojimą ir eksploatavimą; |
| --- | --- |

d)

naudotojų dalyvavimas ir komunikavimas su jais, siekiant užtikrinti kuo didesnį informuotumą apie paslaugą, paslaugos naudojimą ir eksploatavimą;

| e) | produktų platinimas ir archyvavimas, siekiant įrašyti pateiktą informaciją ir naudotojams suteikti galimybę naudotis senesniais bei istoriniais duomenų rinkiniais. |
| --- | --- |

e)

produktų platinimas ir archyvavimas, siekiant įrašyti pateiktą informaciją ir naudotojams suteikti galimybę naudotis senesniais bei istoriniais duomenų rinkiniais.

Šiame priede „įgaliotieji subjektai“ – tai subjektai, kuriems Komisija pavedė paslaugų komponentų diegimo užduotis, įskaitant šiuos subjektus:

| a) | Europos aplinkos agentūrą (EAA), įgaliotą įdiegti „Copernicus“in situ komponentą ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos Europos bei vietos komponentus; |
| --- | --- |

a)

Europos aplinkos agentūrą (EAA), įgaliotą įdiegti „Copernicus“in situ komponentą ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos Europos bei vietos komponentus;

| b) | Europos vidutinės trukmės orų prognozių centrą (ECMWF), įgaliotą įdiegti atmosferos stebėsenos paslaugą ir klimato kaitos paslaugą; |
| --- | --- |

b)

Europos vidutinės trukmės orų prognozių centrą (ECMWF), įgaliotą įdiegti atmosferos stebėsenos paslaugą ir klimato kaitos paslaugą;

| c) | „Mercator Océan“, įgaliotą įdiegti jūros aplinkos stebėsenos paslaugą; |
| --- | --- |

c)

„Mercator Océan“, įgaliotą įdiegti jūros aplinkos stebėsenos paslaugą;

| d) | Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą (FRONTEX), įgaliotą įdiegti „Copernicus“ saugumo paslaugos sienų stebėjimo komponentą; |
| --- | --- |

d)

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą (FRONTEX), įgaliotą įdiegti „Copernicus“ saugumo paslaugos sienų stebėjimo komponentą;

| e) | Europos jūrų saugumo agentūrą (EMSA), įgaliotą įdiegti „Copernicus“ saugumo paslaugos jūrų stebėjimo komponentą; |
| --- | --- |

e)

Europos jūrų saugumo agentūrą (EMSA), įgaliotą įdiegti „Copernicus“ saugumo paslaugos jūrų stebėjimo komponentą;

| f) | Europos Sąjungos palydovų centrą (SATCEN), įgaliotą padėti įgyvendinti Sąjungos išorės veiksmus, susijusius su „Copernicus“ saugumo paslauga. |
| --- | --- |

f)

Europos Sąjungos palydovų centrą (SATCEN), įgaliotą padėti įgyvendinti Sąjungos išorės veiksmus, susijusius su „Copernicus“ saugumo paslauga.

2.2.   Integruoti veiksmai

Paslaugos turi būti kuriamos taip, kad būtų teikiamos patikimai, veiksmingai ir tvariai. Paslaugų produktai turi būti teikiami užtikrinant tokias technines savybes ir savalaikiškumą, kaip nurodyta dėl kiekvieno „Copernicus“ portfeliui priklausančio paslaugos produkto.

Projektuojant ir teikiant paslaugą, turi būti imamasi tinkamų atsargumo priemonių, kad būtų kuo labiau sumažintas paslaugos ir jos produktų neprieinamumas ir vėlavimo, atsižvelgiant į portfelyje nustatytą savalaikiškumą, atvejų skaičius. Turi būti įdiegti tinkami (automatiniai) techniniai stebėsenos procesai, suteikiantys galimybę kuo skubiau nustatyti nukrypimus.

Turi būti įgyvendinta paramos paslaugų naudotojams funkcija, suteikianti galimybę bent gauti išsamią informaciją apie paslaugos produktus ir apie procesus, kuriuos taikant parengiami su kiekvienu paslaugos produktu susiję ir kiekvieno paslaugos produkto teikiami metaduomenys. Laikantis tvarkaraščio, suderinto su pačių paslaugos produktų savalaikiškumu, turi veikti pagalbos naudotojams tarnyba.

Įgaliotieji subjektai turi remti savo veiksmų koordinavimą su Komisija ir tarpusavyje.

2.3.   Produktų ir paslaugų kokybės valdymas

Įgaliotieji subjektai turi įdiegti tinkamus vidaus procesus, kad būtų užtikrinta aukšta paslaugų kokybė. Šiuo tikslu bent turi būti tikrinamos paslaugos produktų (visų arba atrinkto poaibio) techninės savybės, prireikus atliekant kiekybinį vertinimą ir renkant naudotojų atsiliepimus apie pasitenkinimą paslaugos produktais.

Be vidaus proceso, turi būti nustatytas paslaugų kokybės rodiklių rinkinys, kuris padėtų vykdyti stebėseną programų lygmeniu [pagal 4 skirsnį].

2.4.   Nuolatinis paslaugų gerinimas

Remiantis kokybės užtikrinimo funkcijos ir naudotojų atsiliepimų pagrindu nustatytais faktais, turi būti rengiami, tvirtinami ir periodiškai diegiami paslaugų teikimo procesų patobulinimai, kuriais būtų siekiama pagerinti susijusių produktų kokybę ir (arba) padidinti jų pagrindinių naudotojų pasitenkinimą. Įgaliotieji subjektai, prieš darydami paslaugoms teikti naudojamų produktų pakeitimus, apie juos turi iš anksto pranešti Komisijai.

Paslaugų teikėjas ir Komisija turi iš anksto susitarti dėl pakeitimų, apimančių daugiau nei įprastą produktų priežiūros procesą ir vystymą, jau numatytą atitinkamais Komisijos ir įgaliotųjų subjektų įgaliojimo susitarimais. Šioje procedūroje turi dalyvauti valstybės narės.

2.5.   Naudotojų dalyvavimas ir komunikavimas su jais

Diegiant paslaugas turi būti vykdoma veikla, kuria būtų siekiama kurti ir plėtoti tų paslaugų naudotojų bendruomenes. Ši veikla gali apimti įvairias sritis, pavyzdžiui, teminių praktinių seminarų organizavimą, mokymo veiklą, bendradarbiavimą leidžiant spausdintus ir elektroninius leidinius, paramą organizuojant konkrečioms naudotojų kategorijoms skirtas konferencijas ir renginius.

Retais pagrįstais atvejais, siekiant paskatinti ir paremti tam tikras taikymo sritis bei parodyti galimą šios tolesnės veiklos naudą, gali būti remiama bandomoji veikla ir (arba) konkretūs naudojimo atvejai.

Paslaugų lygmeniu vykdoma veikla turi būti koordinuojama su programų lygmeniu Komisijos vykdoma veikla ir planavimu.

2.6.   Produktų platinimas ir archyvavimas

Paslaugos produkto platinimo strategija turi būti grindžiama vieno langelio (vienos bendros prieigos) principo taikymu kiekvienai paslaugai, siekiant suteikti naudotojams prieigą prie produktų ir informacijos. Kiekvienai paslaugai skirta prieigos vieta turi būti interneto portalas, kuriame, nepaisant duomenų šaltinių fizinių vietų, būtų suteikta suderinta sąsaja su bet kokiu paslaugos komponentu.

Turi būti taikomi šie svarbūs reikalavimai: neribojama naudotojų registracija, veiksminga produktų paieška ir greita peržiūra, paprasta prieiga prie metaduomenų, įskaitant produktų aprašus, galimybė vizualizuoti duomenų rinkinius, duomenų dalijimas pagal regionus ir atsisiuntimas įvairiais formatais.

Naudotojų prieiga prie „Copernicus“ duomenų ir informacijos turi būti užtikrinama sudarant įvairiarūšį sąsajų rinkinį, kurį turi įdiegti įvairūs įgaliotieji subjektai.

Turi būti sukurtas veiksmingas „Copernicus“ duomenų ir informacijos portalas, kuriame būtų užtikrinta įvairių esamų „Copernicus“ platinimo platformų tarpusavio sąveika ir kuriuo būtų sustiprinta bendroji „Copernicus“ platinimo sistema. Šis tikslas bus pasiektas Komisijai sukūrus duomenų ir informacijos prieigos paslaugą (angl. DIAS), naudotojams suteikiančią debesijos tipo skaičiavimo architektūra pagrįstą prieigą prie „Copernicus“ duomenų ir informacijos.

Visi produktai turi būti archyvuojami, o prie naujausių produktų turi būti suteikta greita prieiga.

Archyvavimo strategija turi būti kuriama atsižvelgiant į naudotojų poreikius ir reikalavimus. Visi teikiant paslaugas sukurti duomenų produktai turi būti nuolat prieinami, kad būtų užtikrintas rezultatų ir nustatytų faktų atsekamumas ir atkuriamumas. Visų pirma turi būti nuolat saugomi suarchyvuoti stebėjimo duomenų rinkiniai ir pakartotinės analizės. Turi būti įgyvendintos tinkamos duomenų praradimo arba sunaikinimo rizikos mažinimo priemonės.

Naudotojų klausimai, skundai ir pasiūlymai turi būti tvarkomi taikant atsekamą sistemą, Taikant paramos naudotojams funkciją, turi būti interaktyviai atsakoma į naudotojų klausimus. Ši funkcija turi būti vykdoma pasitelkiant pagalbos tarnybas, veikiančias dėl paslaugų įgaliotųjų subjektų patalpose, ir papildoma duomenų teikėjo parama naudotojams.

Įgaliotieji subjektai, savo veiksmus derindami su Komisija, turi užtikrinti paslaugų portalų sąveiką su svetaine „copernicus.eu“ ir bendrąjį platinimo paslaugų suderinimą.

3.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

3.1.   Bendrieji paslaugos produktų standartai. Atitiktis INSPIRE reikalavimams

Erdvinių duomenų produktai ir informacija, surinkta vykdant su „Copernicus“ paslaugos komponentu susijusią veiklą, turi būti suderinama ir sąveiki su duomenų ir erdvinės informacijos sistemomis, valstybių narių sukurtomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/2/EB (1) ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1205/2008 (2), (ES) Nr. 1089/2010 (3) ir (EB) Nr. 976/2009 (4).

4.   PASLAUGŲ STEBĖSENA IR VERTINIMAS

„Copernicus“ paslaugų kokybei ir pažangai stebėti turi būti naudojami pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai (PVRR).

Šie PVRR turi reikšmingai padėti įrodyti, kad programa įgyvendinama pagal planą ir kad ją įgyvendinant daroma numatyta pažanga.

Paslaugos, kurias teikiant siūlomi įprasti produktai (žemės paviršiaus, klimato kaitos, jūrų, atmosferos stebėsena)

| NR. | PVRR | Siūlomas vertinimo metodas |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kokybė ir produktų pilnumas | Produktų kokybė ir pilnumas |
| 2 | Produktų savalaikiškumas
  (jei tinka) | Produktų, kurie, atsižvelgiant į kiekvienam produktui iš anksto nustatytus standartus, tinkamu laiku pateikiami „Copernicus“ paslaugų platinimo portale, procentinė dalis |
| 3 | Paslaugos prieinamumas | Laiko, kurį „Copernicus“ paslaugų platinimo portalas yra prieinamas naudotojams, procentinė dalis (per mėnesį) |
| 4 | Naudotojų pasitenkinimas
  (pagalba ir paslaugomis) | Atsakymas į klausimą „Kiek apskritai esate patenkinti „Copernicus“ X paslauga?“ (1 – nepatenkintas, 4 – labai patenkintas), pateiktiną per kasmetinę apklausą dėl naudotojų pasitenkinimo kiekviena „Copernicus“ paslauga. |
| 5 | Naudotojų dalyvavimas | A/registruotų naudotojų skaičius |
| B/aktyvių (per paskutinius tris mėnesius atsisiuntusių produktus arba jais pasinaudojusių) naudotojų skaičius |

NR.

PVRR

Siūlomas vertinimo metodas

1

Kokybė ir produktų pilnumas

Produktų kokybė ir pilnumas

2

Produktų savalaikiškumas

(jei tinka)

Produktų, kurie, atsižvelgiant į kiekvienam produktui iš anksto nustatytus standartus, tinkamu laiku pateikiami „Copernicus“ paslaugų platinimo portale, procentinė dalis

3

Paslaugos prieinamumas

Laiko, kurį „Copernicus“ paslaugų platinimo portalas yra prieinamas naudotojams, procentinė dalis (per mėnesį)

4

Naudotojų pasitenkinimas

(pagalba ir paslaugomis)

Atsakymas į klausimą „Kiek apskritai esate patenkinti „Copernicus“ X paslauga?“ (1 – nepatenkintas, 4 – labai patenkintas), pateiktiną per kasmetinę apklausą dėl naudotojų pasitenkinimo kiekviena „Copernicus“ paslauga.

5

Naudotojų dalyvavimas

A/registruotų naudotojų skaičius

B/aktyvių (per paskutinius tris mėnesius atsisiuntusių produktus arba jais pasinaudojusių) naudotojų skaičius

Paslaugos, kurias teikiant siūlomi užsakomieji produktai

| NR. | PVRR | Siūlomas vertinimo metodas |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kokybė ir produktų pilnumas | Produktų kokybė ir pilnumas |
| 2 | Produktų savalaikiškumas
  (jei tinka) | Produktų, kurie, atsižvelgiant į kiekvienam produktui iš anksto nustatytus standartus, tinkamu laiku pateikiami „Copernicus“ paslaugų platinimo portale, procentinė dalis |
| 3 | Paslaugos prieinamumas | Laiko, kurį „Copernicus“ paslaugų platinimo portalas yra prieinamas naudotojams, procentinė dalis (per mėnesį) |
| 4 | Naudotojų pasitenkinimas
  (pagalba ir paslaugomis) | Atsakymas į klausimą „Kiek apskritai esate patenkinti „Copernicus“ X paslauga?“ (1 – nepatenkintas, 4 – labai patenkintas), pateiktiną po kiekvieno aktyvavimo arba per kasmetinę apklausą dėl naudotojų pasitenkinimo. |
| 5 | Naudotojų dalyvavimas | Aktyvavimo atvejų skaičius |

NR.

PVRR

Siūlomas vertinimo metodas

1

Kokybė ir produktų pilnumas

Produktų kokybė ir pilnumas

2

Produktų savalaikiškumas

(jei tinka)

Produktų, kurie, atsižvelgiant į kiekvienam produktui iš anksto nustatytus standartus, tinkamu laiku pateikiami „Copernicus“ paslaugų platinimo portale, procentinė dalis

3

Paslaugos prieinamumas

Laiko, kurį „Copernicus“ paslaugų platinimo portalas yra prieinamas naudotojams, procentinė dalis (per mėnesį)

4

Naudotojų pasitenkinimas

(pagalba ir paslaugomis)

Atsakymas į klausimą „Kiek apskritai esate patenkinti „Copernicus“ X paslauga?“ (1 – nepatenkintas, 4 – labai patenkintas), pateiktiną po kiekvieno aktyvavimo arba per kasmetinę apklausą dėl naudotojų pasitenkinimo.

5

Naudotojų dalyvavimas

Aktyvavimo atvejų skaičius

PVRR vertinimo rezultatai turi būti perduoti Komisijai. Įgaliotieji subjektai, atsižvelgdami į konkrečias savo aplinkybes, gali naudoti bet kokius kitus tinkamus PVRR.

5.   PROGRAMOS „COPERNICUS“ DUOMENŲ POREIKIAI

Programos „Copernicus“ duomenų poreikiai turi būti nuolat koreguojami atsižvelgiant į naudotojų reikalavimus ir paslaugų specifikacijas. „Copernicus“ paslaugoms teikti naudojami duomenys skirstomi į dvi plačias kategorijas:

| a) | stebėjimai naudojant palydovus; |
| --- | --- |

a)

stebėjimai naudojant palydovus;

| b) | in situ duomenys. |
| --- | --- |

b)

in situ duomenys.

5.1.   Stebėjimai naudojant palydovus

Palydovų duomenų teikimą „Copernicus“ paslaugoms valdo:

| a) | Komisija, taikydama 2014–2020 m. Žemės stebėjimo iš kosmoso poreikius atitinkančių „Copernicus“ duomenų prieigos specifikacijas; |
| --- | --- |

a)

Komisija, taikydama 2014–2020 m. Žemės stebėjimo iš kosmoso poreikius atitinkančių „Copernicus“ duomenų prieigos specifikacijas;

| b) | Europos kosmoso agentūra (EKA), atsakinga už „Copernicus“ kosmoso komponentą, jo architektūros nustatymą, kosmoso priemonių kūrimą ir įsigijimą, duomenų prieigą ir programai „Copernicus“ specialiai skirtų misijų vykdymą; |
| --- | --- |

b)

Europos kosmoso agentūra (EKA), atsakinga už „Copernicus“ kosmoso komponentą, jo architektūros nustatymą, kosmoso priemonių kūrimą ir įsigijimą, duomenų prieigą ir programai „Copernicus“ specialiai skirtų misijų vykdymą;

| c) | EUMETSAT, atsakinga už programai „Copernicus“ specialiai skirtų misijų vykdymą. |
| --- | --- |

c)

EUMETSAT, atsakinga už programai „Copernicus“ specialiai skirtų misijų vykdymą.

Atitiktis 2014–2020 m. Žemės stebėjimo iš kosmoso poreikius atitinkančių „Copernicus“ duomenų prieigos specifikacijoms turi būti užtikrinama taikant duomenų saugyklos mechanizmą, sukurtą remiantis dėl „Copernicus“ sudarytu ESA įgaliojimo susitarimu.

5.2.   Stebėjimai vietoje

Prieiga prie in situ duomenų, leidžiamų remiantis licencija arba teikiamų naudoti pagal programą „Copernicus“, pirmiausia turėtų būti orientuojama į „Copernicus“ paslaugų poreikių tenkinimą.

In situ duomenys turi būti teikiami remiantis įvairiais duomenų šaltiniais, įskaitant valstybių narių duomenų šaltinius. „Copernicus“
  in situ komponentas daugiausia turi būti grindžiamas esamais duomenų šaltiniais ir pajėgumais. Jis turi apimti įvairių kategorijų duomenis (reguliarių ir dažnų matavimų ir stebėjimų vietoje duomenis, periodiškai kaupiamus duomenis arba vienkartinio panaudojimo duomenis). „Copernicus“
  in situ komponentas Europos lygmeniu turi apimti esamus in situ ir bazinius duomenis. Kai kuriais atvejais teikiant paslaugas taip pat gali būti sudaromi konkretūs susitarimai su in situ duomenų teikėjais konkrečioje jų teminėje srityje.

6.   „COPERNICUS“ PASLAUGŲ KOMPONENTŲ VYSTYMAS IKI 2020 M.

Pagal programą „Copernicus“ teikiamos paslaugos, suprogramuotos atsižvelgiant į einamąją daugiametę finansinę programą (DFP), bus vystomos atsižvelgiant į pripažintus ir atsirandančius naudotojų reikalavimus ir naujausias technologijas.

Įgaliotieji subjektai, remdamiesi naudotojų atsiliepimais, technologijų pažanga, taip pat faktais, nustatytais vykdant patvirtinimo procesus, turi nuolat vystyti savo portfelį, kad būtų išsaugotas įvairių produktų aktualumas. Veiklos užduotys turi apimti skubią paslaugų techninę priežiūrą ir tobulinimą atsižvelgiant į „Copernicus“ darbo programą. Kai tinkama, ilgalaikis vystymas turi būti vykdomas atsižvelgiant į pradinius duomenis, sukauptus vykdant veiklą pagal programą „Horizontas 2020“ ir kitas mokslinių tyrimų programas.

Pagal šią DFP galima numatyti tris pagrindines vystymo aplinkybes:

| a) | esamų produktų vystymas siekiant patobulinti produktus; |
| --- | --- |

a)

esamų produktų vystymas siekiant patobulinti produktus;

| b) | programavimo laikotarpiu gali būti diegiami nauji produktai ir paslaugos; |
| --- | --- |

b)

programavimo laikotarpiu gali būti diegiami nauji produktai ir paslaugos;

| c) | dėl atsirandančių ir naujų poreikių, kylančių įgyvendinant politiką, gali būti įtrauktos naujos produktų grupės, kurios šiose paslaugos techninėse specifikacijose dabar nėra numatytos. |
| --- | --- |

c)

dėl atsirandančių ir naujų poreikių, kylančių įgyvendinant politiką, gali būti įtrauktos naujos produktų grupės, kurios šiose paslaugos techninėse specifikacijose dabar nėra numatytos.

c punkte nurodytais atvejais įgaliotieji subjektai turi išnagrinėti tikėtiną naudą, sąnaudas ir poveikį veiklai. Atsižvelgiant į tai, „Copernicus“ naudotojų forume ir „Copernicus“ komitete turi būti surengtos diskusijos, siekiant priimti sprendimą dėl tokios naujos produktų grupės diegimo.

a, b ir c punktuose nurodytomis aplinkybėmis turi būti atsižvelgiama į šią informaciją

| a) | Sąjungos politikos raidą; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos politikos raidą;

| b) | kintančius naudotojų reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

kintančius naudotojų reikalavimus;

| c) | naudotojų atsiliepimus dėl dabartinės paslaugos; |
| --- | --- |

c)

naudotojų atsiliepimus dėl dabartinės paslaugos;

| d) | naujų stebėsenos duomenų buvimą; |
| --- | --- |

d)

naujų stebėsenos duomenų buvimą;

| e) | ekspertų rekomendacijas; |
| --- | --- |

e)

ekspertų rekomendacijas;

| f) | naujus metodus, sukurtus remiantis mokslinių tyrimų projektais, pavyzdžiui, programa „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

f)

naujus metodus, sukurtus remiantis mokslinių tyrimų projektais, pavyzdžiui, programa „Horizontas 2020“.

---

(1)  
  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

(2)  
  2008 m. gruodžio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1205/2008, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl metaduomenų (OL L 326, 2008 12 4, p. 12).

(3)  
  2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (OL L 323, 2010 12 8, p. 11).

(4)  
  2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (OL L 274, 2009 10 20, p. 9).

---

II PRIEDAS

„COPERNICUS“ ATMOSFEROS STEBĖSENOS PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Teikiant „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslaugą (CAMS), turi būti teikiama informacija, parengta remiantis palydovų duomenimis ir skirta Žemės atmosferos sudėties stebėsenai palengvinti. Be to, vystant šią paslaugą, turi būti sukurta galimybė naudojant palydovus nuolat stebėti Žemės atmosferos sudėtį pasauliniu ir regioniniu mastu. Ši galimybė turi apimti atmosferos dabartinės padėties apibūdinimą (analizę), prognozavimą, kokia bus padėtis po kelių dienų (prognozes), ir nuoseklių retrospektyvių pastarųjų metų duomenų įrašų teikimą (pakartotinę analizę). Teikiant šią paslaugą turi būti sukuriami geofiziniai produktai, kurie galėtų būti toliau techniškai apdorojami, taip pat gaunama įvairių formų aukšto lygio informacija, kurią paskui įvertintų ekspertai, siekdami padėti sprendimus priimantiems asmenims. Siekiant užtikrinti aukščiausią produktų kokybę, ji turi būti kruopščiai tikrinama.

CAMS turi būti galima pasitelkti naudojantis įvairiomis suinteresuotųjų subjektų sukurtomis priemonėmis, taikomomis įvairiose srityse, įskaitant sveikatą, aplinkos stebėseną, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, meteorologiją ir klimatologiją. Teikiant šią paslaugą, turi būti teikiama apdorotais palydovų duomenimis ir sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, šiltnamio efektą sukeliančių dujų (anglies dioksido ir metano), aktyviųjų dujų ir aerozolių, taip pat žiedadulkių (Europoje) stebėsena bei prognozėmis pagrįsta dienos informacija apie pasaulio atmosferos sudėtį.

CAMS turi būti vystoma taip, kad atitiktų duomenų ir apdorotos informacijos, susijusios su aplinkosaugos problemomis, poreikius. Teikiant CAMS, turi būti teikiami išmetamųjų teršalų aprašai ir apskaičiuojami grynieji CO2, CH4 ir N2O srautai Žemės paviršiuje. Teikiant CAMS, siekiama skatinti dalyvavimą FAIRMODE bendruomenės veikloje ir taip padėti derinti regioninį modeliavimą.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

Teikiant CAMS, duomenų ir (arba) informacijos produktus grupuojant pagal pagrindinę jų taikymo sritį, turi būti teikiamos šioms penkioms teminėms sritims priskiriamos paslaugos:

| a) | oro kokybė ir atmosferos sudėtis: šiais produktais apibūdinama atmosferos cheminė sudėtis ir teikiama informacija apie šiltnamio efektą sukeliančias dujas, aktyviąsias dujas ir aerozolius; produktai turi būti teikiami pasauliniu mastu ir apimti visą atmosferą, regione, apimančiame Sąjungą ir kaimynines šalis, įskaitant EEE valstybes nares, taikant padidintą horizontaliąją skiriamąją gebą; visų pirma produktai turi apimti Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų bei tarptautinių sutarčių požiūriu svarbias kategorijas; |
| --- | --- |

a)

oro kokybė ir atmosferos sudėtis: šiais produktais apibūdinama atmosferos cheminė sudėtis ir teikiama informacija apie šiltnamio efektą sukeliančias dujas, aktyviąsias dujas ir aerozolius; produktai turi būti teikiami pasauliniu mastu ir apimti visą atmosferą, regione, apimančiame Sąjungą ir kaimynines šalis, įskaitant EEE valstybes nares, taikant padidintą horizontaliąją skiriamąją gebą; visų pirma produktai turi apimti Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų bei tarptautinių sutarčių požiūriu svarbias kategorijas;

| b) | poveikio klimatui veiksniai: turi būti teikiami specializuoti produktai, suteikiantys galimybę kiekybiškai įvertinti žmogaus veiklos sukeltų atmosferos sudėties pokyčių poveikį Žemės sistemai; |
| --- | --- |

b)

poveikio klimatui veiksniai: turi būti teikiami specializuoti produktai, suteikiantys galimybę kiekybiškai įvertinti žmogaus veiklos sukeltų atmosferos sudėties pokyčių poveikį Žemės sistemai;

| c) | ozono sluoksnis ir ultravioletinė spinduliuotė: turi būti teikiama informacija apie sudedamąsias dalis, darančias itin didelį poveikį stratosferinio ozono sluoksniui, ir apie ultravioletinę spinduliuotę; |
| --- | --- |

c)

ozono sluoksnis ir ultravioletinė spinduliuotė: turi būti teikiama informacija apie sudedamąsias dalis, darančias itin didelį poveikį stratosferinio ozono sluoksniui, ir apie ultravioletinę spinduliuotę;

| d) | saulės spinduliuotė: ši sritis turi apimti saulės energijos požiūriu svarbius spinduliuotės produktus; |
| --- | --- |

d)

saulės spinduliuotė: ši sritis turi apimti saulės energijos požiūriu svarbius spinduliuotės produktus;

| e) | išmetamieji teršalai ir paviršiniai jų srautai: teikiant CAMS, taip pat turi būti teikiama informacija apie paviršinius pagrindinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinius ir absorbentus. |
| --- | --- |

e)

išmetamieji teršalai ir paviršiniai jų srautai: teikiant CAMS, taip pat turi būti teikiama informacija apie paviršinius pagrindinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltinius ir absorbentus.

Sritys nebūtinai turi būti visiškai atskiros, kai kurie produktai gali būti priskiriami įvairioms sritims.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

Paslaugos architektūra turi būti suprojektuota taip, kad būtų užtikrinta atitiktis bendrajai „Copernicus“ vizijai ir vystymo strategijai.

Turi būti šie keturi pagrindiniai paslaugos elementai:

| a) | pradinių duomenų, pirminių stebėjimų (pasitelkiant palydovus ir in situ priemones) ir papildomų duomenų, reikalingų išmetamųjų teršalų kiekiui ir teršalų koncentracijai atmosferoje įvertinti, kaupimas ir išankstinis apdorojimas; |
| --- | --- |

a)

pradinių duomenų, pirminių stebėjimų (pasitelkiant palydovus ir in situ priemones) ir papildomų duomenų, reikalingų išmetamųjų teršalų kiekiui ir teršalų koncentracijai atmosferoje įvertinti, kaupimas ir išankstinis apdorojimas;

| b) | apdorojimas pasauliniu lygmeniu: siekiant pateikti naudotojams reikalingus produktus, jis turi būti atliekamas trim režimais:






  1) | kasdien rengiant beveik tikralaikes analizes ir prognozę; |
| --- | --- | --- |

b)

apdorojimas pasauliniu lygmeniu: siekiant pateikti naudotojams reikalingus produktus, jis turi būti atliekamas trim režimais:

1)

kasdien rengiant beveik tikralaikes analizes ir prognozę;

| 2) | kasdien rengiant uždelstąsias analizes ir prognozę; |
| --- | --- |

2)

kasdien rengiant uždelstąsias analizes ir prognozę;

| 3) | rengiant pakartotines analizes, suteikiančias galimybę gauti suderintus daugiamečius duomenų rinkinius, taikant pastovų modelį ir (arba) asimiliavimo sistemą; |
| --- | --- |

3)

rengiant pakartotines analizes, suteikiančias galimybę gauti suderintus daugiamečius duomenų rinkinius, taikant pastovų modelį ir (arba) asimiliavimo sistemą;

| c) | apdorojimas regionų lygmeniu: turi būti atliekamas taikant didesnę erdvinę skiriamąją gebą ir visų pirma būti tinkamas tolesnei, tolesnėse grandyse subregionų lygmeniu vykdomai modeliavimo veiklai, taikant dar smulkesnį mastelį, taip pat nacionalinei oro kokybės ir žiedadulkių stebėsenos ir prognozavimo veiklai; |
| --- | --- |

c)

apdorojimas regionų lygmeniu: turi būti atliekamas taikant didesnę erdvinę skiriamąją gebą ir visų pirma būti tinkamas tolesnei, tolesnėse grandyse subregionų lygmeniu vykdomai modeliavimo veiklai, taikant dar smulkesnį mastelį, taip pat nacionalinei oro kokybės ir žiedadulkių stebėsenos ir prognozavimo veiklai;

| d) | papildomos paslaugos: turi būti susijusios su paraiškų tvarkymu, paslaugomis ir produktais, įdiegtais papildant pagrindinius pasaulinius ir Sąjungos regioninio lygmens apdorojimo produktus arba į juos integruotais. |
| --- | --- |

d)

papildomos paslaugos: turi būti susijusios su paraiškų tvarkymu, paslaugomis ir produktais, įdiegtais papildant pagrindinius pasaulinius ir Sąjungos regioninio lygmens apdorojimo produktus arba į juos integruotais.

Šios keturios tarpusavyje susijusios funkcijos turi apimti šias sritis:

| a) | kokybės kontrolę ir užtikrinimą; |
| --- | --- |

a)

kokybės kontrolę ir užtikrinimą;

| b) | archyvavimą; |
| --- | --- |

b)

archyvavimą;

| c) | produktų platinimą; |
| --- | --- |

c)

produktų platinimą;

| d) | bendravimą su naudotojais, jų mokymą ir informavimą. |
| --- | --- |

d)

bendravimą su naudotojais, jų mokymą ir informavimą.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

CAMS produktai registruotiems naudotojams turi būti teikiami nemokamai, naudojant CAMS interneto portale pateiktą interaktyvų katalogą.

CAMS produktų portfelis turi būti suskirstytas į keturias pagrindines kategorijas ir trylika produktų linijų.

1)   Regioniniai produktai

Regioniniai produktai turi būti teikiami sujungiant oro kokybės modelius (iki dešimties), skirtus Europai ir kelioms kategorijoms, pavyzdžiui, susijusius su epizodiniais taršos atvejais ir foninėmis O3, NO2, NO, CO, SO2, NH3, peroksiacetilo nitratų, lakiųjų organinių junginių, KD2,5, KD10, žiedadulkių (pagrindinių alergenų) koncentracijomis.

Paslaugas turi sudaryti:

| a) | kasdienės beveik tikralaikės analizės ir prognozės; |
| --- | --- |

a)

kasdienės beveik tikralaikės analizės ir prognozės;

| b) | kasdienės uždelstosios tarpinės pakartotinės analizės, pagrįstos stebėjimais vietoje tarpiniu patvirtinimo etapu; |
| --- | --- |

b)

kasdienės uždelstosios tarpinės pakartotinės analizės, pagrįstos stebėjimais vietoje tarpiniu patvirtinimo etapu;

| c) | metinės pakartotinės analizės, pagrįstos galutinai patvirtintais stebėjimais vietoje. |
| --- | --- |

c)

metinės pakartotinės analizės, pagrįstos galutinai patvirtintais stebėjimais vietoje.

2)   Pasauliniai produktai

Pasauliniai produktai turi būti teikiami taikant ECMWF integruotąją prognozių sistemą (angl. IFS), taip pat taikomą Centro skaitmeninio orų prognozavimo veikloje. Šias paslaugas turi sudaryti kasdienės beveik tikralaikės ir uždelstosios analizės ir prognozės, taip pat pakartotinės analizės, apimančios laikotarpį nuo 2003 m. Kategorijos turi apimti aerozolį, aktyviąsias dujas (stebėjimai tiesiogiai apima tik tam tikrą poaibį), CO2 ir CH4. Pasauliniai produktai turi apimti troposferą ir stratosferą.

3)   Papildomi produktai

Papildomi produktai turi būti diegiami papildant pasaulinius ir regioninius produktus arba į juos integruojami.

Politikos rėmimo produktus turi sudaryti vertinimo ataskaitos, kuriose paaiškinami pakartotinės regioninės analizės duomenys, skirti techniniams ekspertams, konsultuojantiems sprendimus priimančius asmenis, kasdienės epizodinių taršos atvejų scenarijų prognozės, kuriomis siekiama įvertinti trumpalaikių išmetamųjų teršalų mažinimo strategijų veiksmingumą, ir taršos sklidimo iš taršos šaltinio į poveikio vietą skaičiavimai, suteikiantys informacijos apie epizodinių oro taršos atvejų kilmę:

| a) | tarpinės vertinimo ataskaitos, pagrįstos tarpinėmis pakartotinėmis Europos analizėmis; |
| --- | --- |

a)

tarpinės vertinimo ataskaitos, pagrįstos tarpinėmis pakartotinėmis Europos analizėmis;

| b) | vertinimo ataskaitos, pagrįstos pakartotinėmis Europos analizėmis, atliktomis naudojant patikrintus duomenis; |
| --- | --- |

b)

vertinimo ataskaitos, pagrįstos pakartotinėmis Europos analizėmis, atliktomis naudojant patikrintus duomenis;

| c) | kasdienės „žaliųjų scenarijų“ prognozės, grindžiamos mažesniu antropogeninės kilmės teršalų išmetimu; |
| --- | --- |

c)

kasdienės „žaliųjų scenarijų“ prognozės, grindžiamos mažesniu antropogeninės kilmės teršalų išmetimu;

| d) | užsakomieji taršos sklidimo šalyje iš taršos šaltinio į poveikio vietą skaičiavimai; |
| --- | --- |

d)

užsakomieji taršos sklidimo šalyje iš taršos šaltinio į poveikio vietą skaičiavimai;

| e) | kasdieniai taršos sklidimo regione iš taršos šaltinio į poveikio vietą skaičiavimai (vietinės ir pasklidusios taršos pasiskirstymas daugelyje Europos miestų aglomeracijų). |
| --- | --- |

e)

kasdieniai taršos sklidimo regione iš taršos šaltinio į poveikio vietą skaičiavimai (vietinės ir pasklidusios taršos pasiskirstymas daugelyje Europos miestų aglomeracijų).

Saulės spinduliuotės produktai turi apimti pasaulines ultravioletinės spinduliuotės prognozes, naudingas sveikatos sektoriui, taip pat saulės spinduliuotės intensyvumo esant giedram dangui ir visomis debesuotumo sąlygomis duomenų bazes, naudingas saulės energijos ir kitiems sektoriams:

| a) | pasaulinė saulės ultravioletinės spinduliuotės indekso prognozė; |
| --- | --- |

a)

pasaulinė saulės ultravioletinės spinduliuotės indekso prognozė;

| b) | pasaulinis saulės spinduliuotės intensyvumas Žemės paviršiuje esant giedram dangui; |
| --- | --- |

b)

pasaulinis saulės spinduliuotės intensyvumas Žemės paviršiuje esant giedram dangui;

| c) | saulės spinduliuotės intensyvumas Žemės paviršiuje visomis debesuotumo sąlygomis (zonose, kurias aprėpia geostacionarieji palydovai). |
| --- | --- |

c)

saulės spinduliuotės intensyvumas Žemės paviršiuje visomis debesuotumo sąlygomis (zonose, kurias aprėpia geostacionarieji palydovai).

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų srauto virsmo produktus turi sudaryti kai kurių pagrindinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų srautų Žemės paviršiuje įverčiai, gaunami virsmo modeliavimo būdu:

| a) | mėnesiniai pasauliniai metano srautai (2000–2015 m.); |
| --- | --- |

a)

mėnesiniai pasauliniai metano srautai (2000–2015 m.);

| b) | mėnesiniai pasauliniai azoto suboksido srautai (1996–2015 m.); |
| --- | --- |

b)

mėnesiniai pasauliniai azoto suboksido srautai (1996–2015 m.);

| c) | mėnesiniai pasauliniai anglies dioksido srautai (1979–2015 m.). |
| --- | --- |

c)

mėnesiniai pasauliniai anglies dioksido srautai (1979–2015 m.).

Su poveikio klimatui veiksniais susijęs paslaugos elementas turi teikti aerozolio poveikio klimatui įverčius, pagrįstus naujausiomis pakartotinėmis pasaulinėmis analizėmis:

| a) | aerozolio ir spinduliuotės sąveikos poveikis; |
| --- | --- |

a)

aerozolio ir spinduliuotės sąveikos poveikis;

| b) | aerozolio ir debesų sąveikos poveikis; |
| --- | --- |

b)

aerozolio ir debesų sąveikos poveikis;

| c) | CO2 poveikis; |
| --- | --- |

c)

CO2 poveikis;

| d) | CH4 poveikis; |
| --- | --- |

d)

CH4 poveikis;

| e) | stratosferinio ozono poveikis; |
| --- | --- |

e)

stratosferinio ozono poveikis;

| f) | troposferinio ozono poveikis. |
| --- | --- |

f)

troposferinio ozono poveikis.

4)   Išmetamųjų teršalų srities produktai

CAMS išmetamųjų teršalų srities produktai turi būti naudojami kaip svarbūs pradiniai pasaulinių ir regioninių vertinimo sistemų duomenys. Kartu jie turi būti teikiami kaip naudotojams skirti galutiniai produktai. Išmetamųjų teršalų srities produktai turi būti šie:

| a) | išmetamųjų antropogeninės kilmės teršalų kiekis:






  1) | Europoje išmetamas antropogeninės kilmės teršalų kiekis; |
| --- | --- | --- |

a)

išmetamųjų antropogeninės kilmės teršalų kiekis:

1)

Europoje išmetamas antropogeninės kilmės teršalų kiekis;

| 2) | pasaulyje išmetamas antropogeninės ir gamtinės kilmės teršalų kiekis; |
| --- | --- |

2)

pasaulyje išmetamas antropogeninės ir gamtinės kilmės teršalų kiekis;

| b) | degant išmetamas teršalų kiekis – deginant biomasę išmetamas teršalų kiekis, nustatytas remiantis gaisro radiacinės galios stebėjimais naudojant palydovus. |
| --- | --- |

b)

degant išmetamas teršalų kiekis – deginant biomasę išmetamas teršalų kiekis, nustatytas remiantis gaisro radiacinės galios stebėjimais naudojant palydovus.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

Duomenų kaupimas ir išankstinis apdorojimas turi būti vykdomas užtikrinant tiesioginę sąsają su stebėjimo vietoje ir stebėsenos iš kosmoso komponentais.

CAMS turi būti taikomi du reikalavimų dėl stebėsenos duomenų teikimo laiko rinkiniai:

| a) | reikalavimai, keliami nuolatiniu kasdieniu režimu veikiantiems CAMS komponentams, kuriems reikalingi duomenys, teikiami beveik tikruoju laiku, t. y. po kelių valandų nuo stebėjimo, todėl atitinkami duomenų kokybės kontrolės reikalavimai turi būti tinkami tikralaikiam ir automatiniam apdorojimui užtikrinti; |
| --- | --- |

a)

reikalavimai, keliami nuolatiniu kasdieniu režimu veikiantiems CAMS komponentams, kuriems reikalingi duomenys, teikiami beveik tikruoju laiku, t. y. po kelių valandų nuo stebėjimo, todėl atitinkami duomenų kokybės kontrolės reikalavimai turi būti tinkami tikralaikiam ir automatiniam apdorojimui užtikrinti;

| b) | reikalavimai, keliami uždelstuoju režimu (kai duomenys pateikiami per kelias savaites arba kelis mėnesius) veikiantiems CAMS komponentams. |
| --- | --- |

b)

reikalavimai, keliami uždelstuoju režimu (kai duomenys pateikiami per kelias savaites arba kelis mėnesius) veikiantiems CAMS komponentams.

5.1.   Stebėjimai naudojant palydovus

Pagrindinius CAMS produktus turi sudaryti duomenų asimiliavimo ir prognozavimo sistemos. CAMS duomenų asimiliavimo sistema, remdamasi stebėjimais naudojant palydovus, turi pakoreguoti prognozavimo modelį, kad jis kuo labiau atitiktų tikrąsias atmosferos sąlygas. Modeliai turi būti inicijuojami kasdien. Šiuo tikslu naujo prognozavimo pradžioje siekiant gauti geriausią atmosferos sąlygų įvertį, praėjusios dienos prognozės turi būti sujungiamos su stebėjimais.

CAMS pasaulinių prognozių sistema turi veikti taikant tikrojo laiko, uždelstojo režimo ir pakartotinės analizės konfigūracijas ir meteorologinių stebėjimų bei atmosferos sudėties nustatymo tikslais naudoti stebėjimų, atliktų naudojant palydovus, duomenis.

Turi būti atliekami šių kategorijų stebėjimai:

| a) | darbiniai stebėjimai – stebėjimai, kurie dabar atliekami pagal CAMS duomenų asimiliavimo ir prognozavimo sistemas; |
| --- | --- |

a)

darbiniai stebėjimai – stebėjimai, kurie dabar atliekami pagal CAMS duomenų asimiliavimo ir prognozavimo sistemas;

| b) | parengiamieji stebėjimai – stebėjimai, kurie šiuo metu vertinami siekiant įrodyti jų parengtį darbiniam naudojimui; |
| --- | --- |

b)

parengiamieji stebėjimai – stebėjimai, kurie šiuo metu vertinami siekiant įrodyti jų parengtį darbiniam naudojimui;

| c) | numatytieji stebėjimai – stebėjimai, dėl kurių įdiegimo į CAMS sistemas šiuo metu svarstoma. |
| --- | --- |

c)

numatytieji stebėjimai – stebėjimai, dėl kurių įdiegimo į CAMS sistemas šiuo metu svarstoma.

CAMS turi leisti taikyti ad hoc beveik tikralaikį apdorojimą vykdant kai kuriuos stebėjimus, kurių nuolat neapdoroja „Copernicus“ kosmoso infrastruktūra ar apskritai tarptautinės kosmoso agentūros, kiek tai susiję su palydovų duomenimis. Vystant CAMS, turi būti atsižvelgiama į duomenis, gautus vykdant atmosferines misijas „Sentinel-5P“, „Sentinel-4“ ir „Sentinel-5“.

5.2.   
  In situ stebėjimai

Teikiant CAMS, neturi būti naudojamos in situ stebėjimų sistemos – stebėjimų duomenys duomenų asimiliavimo ir patvirtinimo tikslais turi būti renkami iš labai įvairių duomenų teikėjų. Tam turi būti naudojamos esamos Europos ir tarptautinės mokslinių tyrimų infrastruktūros. Teikiant CAMS, neturi būti finansiškai remiamas pačių duomenų kaupimas, bet turi būti finansuojama speciali veikla, skirta tų duomenų apdorojimui veiklos reikmėms gerinti. Šiuo tikslu gali būti sudaromos konkrečios sutartys su Europos ir tarptautinėmis institucijomis bei organizacijomis.

---

III PRIEDAS

„COPERNICUS“ JŪROS APLINKOS STEBĖSENOS PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Teikiant „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslaugą (CMEMS), turi būti reguliariai ir sistemingai teikiama bazinė informacija apie fizinę ir biogeocheminę vandenynų ir jūrų ekosistemų būklę, kintamumą ir dinamiką, apimanti pasaulio vandenynus ir Europos regionines jūras. Turi būti teikiami tokie CMEMS produktai, kuriuos būtų galima panaudoti įvairiose taikymo srityse ir kurie apimtų dabartinės vandenynų padėties apibūdinimą (analizę), prognozavimą, kokia padėtis bus po kelių dienų (prognozes), ir nuoseklių retrospektyvių pastarųjų metų duomenų įrašų teikimą (pakartotinį stebėjimų apdorojimą ir pakartotinę analizę naudojant modelius). Teikiant šią paslaugą turi būti sukuriami produktai, kurie galėtų būti toliau techniškai apdorojami, taip pat gaunama įvairių formų aukšto lygio informacija, kurią paskui įvertintų ekspertai, siekdami padėti sprendimus priimantiems asmenims.

Teikiant šią jūrų srities paslaugą, turi būti tvariai tenkinami Europos naudotojų poreikiai, pirmiausia – tokiose taikymo srityse kaip jūrų saugumas, jūrų ištekliai, jūrų ir pakrančių aplinka, orų, klimato ir sezoninės prognozės. Teikiant šią paslaugą, turi būti teikiama patikima bendroji informacija, gauta vykdant stebėjimus iš kosmoso ir stebėjimus vietoje bei taikant modelius (įskaitant prognozes, analizes ir pakartotines analizes) ir susijusi su pasaulio vandenynų ir Europos regioninių jūrų fizine būkle ir jūrų biogeocheminėmis charakteristikomis.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

Teikiant CMEMS, turi būti teikiamos toliau nurodytoms keturioms tipinėms sritims priskiriamos paslaugos.

1)   Jūrų saugumas

Produktai turi teikti informaciją, padedančią užtikrinti saugią veiklą jūroje, pavyzdžiui, vykdyti jūrų operacijas, rengti jūrines orų prognozes, jūrų ledo prognozes, spręsti naftos išsiliejimo į jūrą problemas, planuoti laivų maršrutus, vykdyti paieškos ir gelbėjimo operacijas, valdyti jūros vėjo elektrinių parkus ir vykdyti visą veiklą, kuriai būtina užtikrinti saugias operacijas jūroje.

2)   Jūrų ištekliai

Produktai turi būti orientuoti į tvarų jūrų gyvųjų išteklių valdymą vykdant žuvininkystės ir marikultūros veiklą, taip pat padėti valdyti saugomas jūrų teritorijas. Pagrindiniai žuvininkystės valdymo tikslai turi būti tvarių žuvininkystės ekosisteminių paslaugų teikimas, užtikrinant didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, kartu atkuriant pereikvotus išteklius. Marikultūros valdymo subjektai turi teikti konsultacijas daugiatrofinio produktyvumo vertinimo ir jūrų ūkio poveikio aplinkai klausimais.

3)   Jūrų ir pakrančių aplinka

Teikiant šią paslaugą, turi būti tenkinami vartotojų poreikiai, susiję su įvairiomis sritimis: tvariu turizmu ir marikultūra, pakrančių apsauga nuo erozijos ir sausumoje esančių taršos šaltinių, žmonių sveikata ir ekosistemų būkle. Produktai ir informacija turi padėti užtikrinti tvarų veiksmingo integruoto pakrantės zonų valdymo principų ir sprendimų pagrindimo sistemų vystymą.

4)   Orų, klimato ir sezoninės prognozės

Teikiant šią paslaugą, turi būti užtikrinamas tvarus, patikimas, kontroliuojamos kokybės jūrų informacijos teikimas kartą per parą arba kas šešias valandas. Ši informacija turi apimti paviršiaus laukus, kaip ribines sąlygas, taip pat vandenynų paviršiaus stebėjimus bei modeliuojamą vandenynų informaciją, susijusią su būkle gerokai žemiau paviršiaus.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

CMEMS paslaugą turi sudaryti toliau nurodyti trys pagrindiniai elementai.

1)   Apdorojimas

Apdorojimo centrai, remdamiesi iš vairių rinkinių gautais pradiniais duomenimis, turi apdoroti pagrindinius produktus, beveik tikruoju laiku ir uždelstuoju režimu apibūdinančius vandenyno būklę. Apdorojimą turi atlikti teminiai surinkimo centrai bei stebėsenos ir prognozių centrai.

| a) | Teminių surinkimo centrų (TSC) veikla daugiausia turi būti orientuota į tiesioginį in situ duomenų, t. y. duomenų, susijusių su temperatūros, vandens druskingumo ir biogeocheminiais kintamaisiais, ir antrojo lygmens palydovų duomenų, susijusių su keliais vandenynų būklės kintamaisiais, pavyzdžiui, jūros paviršiaus temperatūra, vandenyno spalva, jūrų ledo parametrais, jūros lygiu, ištirpusiu deguonimi, optinėmis savybėmis ar kitais biogeocheminiais komponentais, apdorojimą. Šio teminio apdorojimo rezultatai turi būti produktai, kuriuos būtų galima panaudoti kaip tiesioginius pradinius duomenis tolesniame stebėsenos ir prognozių centrų vykdomame apdorojimo procese, taip pat produktai, skirti išorės naudotojams. |
| --- | --- |

a)

Teminių surinkimo centrų (TSC) veikla daugiausia turi būti orientuota į tiesioginį in situ duomenų, t. y. duomenų, susijusių su temperatūros, vandens druskingumo ir biogeocheminiais kintamaisiais, ir antrojo lygmens palydovų duomenų, susijusių su keliais vandenynų būklės kintamaisiais, pavyzdžiui, jūros paviršiaus temperatūra, vandenyno spalva, jūrų ledo parametrais, jūros lygiu, ištirpusiu deguonimi, optinėmis savybėmis ar kitais biogeocheminiais komponentais, apdorojimą. Šio teminio apdorojimo rezultatai turi būti produktai, kuriuos būtų galima panaudoti kaip tiesioginius pradinius duomenis tolesniame stebėsenos ir prognozių centrų vykdomame apdorojimo procese, taip pat produktai, skirti išorės naudotojams.

| b) | Stebėsenos ir prognozių centrai (SPC) turi pateikti trimatį vandenynų būklės apibūdinimą, apimantį jūrų būklės parametrų (temperatūros, vandens druskingumo, srovių, jūrų ledo, bangavimo ir biogeocheminių) analizes ir prognozes. Turi būti septyni SPC, kurių veikla apimtų pasaulio vandenynus ir Europos regionines jūras: Pasaulinį vandenyną, Arkties vandenyną, Baltijos jūrą, Šiaurės Vakarų šelfą, Pirėnų pakrantės-Biskajos įlankos-Airijos pakrantės zoną, Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą. |
| --- | --- |

b)

Stebėsenos ir prognozių centrai (SPC) turi pateikti trimatį vandenynų būklės apibūdinimą, apimantį jūrų būklės parametrų (temperatūros, vandens druskingumo, srovių, jūrų ledo, bangavimo ir biogeocheminių) analizes ir prognozes. Turi būti septyni SPC, kurių veikla apimtų pasaulio vandenynus ir Europos regionines jūras: Pasaulinį vandenyną, Arkties vandenyną, Baltijos jūrą, Šiaurės Vakarų šelfą, Pirėnų pakrantės-Biskajos įlankos-Airijos pakrantės zoną, Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą.

2)   Produktų valdymas

Produktų valdymas turi apimti visų tikralaikių ir uždelstojo režimo jūrinių duomenų ir produktų bei jų archyvų valdymą ir užtikrinti pajėgumus, reikalingus tam, kad paslaugų teikėjai ir išorės naudotojai bet kuriuo metu galėtų patikimai surasti, peržiūrėti, gauti ir atsisiųsti šiuos duomenis ir informaciją; jis turi būti grindžiamas dabartinių duomenų kategorijų ir kintamųjų palaikymu ir atnaujinimu kataloge, taip pat informacijos palaikymu ir atnaujinimu paslaugos linijose.

3)   Informavimas ir mokymas

Vykdant informavimo ir mokymo veiklą, naudotojams turi būti suteikta patogi ir veiksminga prieiga prie šių duomenų ir produktų bei galimybės susipažinti su paslauga (internetu, per specialius mokymus arba renginius), patobulinti naudojimosi šia paslauga įgūdžius ir pateikti savo reikalavimus bei atsiliepimus. Siekiant užtikrinti tiesioginę sąsają su šiai paslaugai būtinų techninių ir mokslinių ekspertinių žinių šaltiniais, į paslaugą turi būti įtraukta informavimo veikla. Gali būti apsvarstyti du aspektai – bendravimas su naudotojais ir komunikacija.

Įgaliotasis subjektas turi būti atsakingas už du dalykus – šių pagrindinių funkcijų įgyvendinimą ir bendras horizontalias funkcijas, būtinas veiksmingai ir patikimai jūrų srities paslaugai teikti.

Horizontalioms funkcijoms keliami trys pagrindiniai reikalavimai:

| a) | integruoti veiksmai, skirti užtikrinti, kad laiku būtų teikiama patikima paslauga; |
| --- | --- |

a)

integruoti veiksmai, skirti užtikrinti, kad laiku būtų teikiama patikima paslauga;

| b) | produktų ir paslaugų kokybės valdymas, siekiant užtikrinti moksliškai patikrintos ir aktualiausios informacijos teikimą, aukštą paslaugos kokybę ir tęstinumą; |
| --- | --- |

b)

produktų ir paslaugų kokybės valdymas, siekiant užtikrinti moksliškai patikrintos ir aktualiausios informacijos teikimą, aukštą paslaugos kokybę ir tęstinumą;

| c) | nuolatinis paslaugų gerinimas, siekiant patenkinti naudotojų reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

nuolatinis paslaugų gerinimas, siekiant patenkinti naudotojų reikalavimus.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

CMEMS produktai registruotiems naudotojams turi būti teikiami nemokamai, naudojant CMEMS interneto portale pateiktą interaktyvų katalogą. Teikiant CMEMS, turi būti reguliariai ir sistemingai teikiama pagrindinė bazinė informacija apie fizinę ir biogeocheminę vandenynų ir regioninių jūrų būklę. Teikiant paslaugą atliekami stebėjimai ir rengiamos prognozės padeda visose jūrinėse taikymo srityse. CMEMS turi būti teikiama vadovaujantis kokybės ir paprastumo kriterijais: turi būti užtikrinama naudotojams teikiamos vandenynų informacijos kokybė ir prieigos prie informacijos paprastumas.

Naudojantis interaktyviu katalogu, naudotojams turi būti suteikta galimybė pasirinkti produktus pagal šiuos kriterijus:

| a) | geografines zonas: pasaulio vandenynus arba regionines zonas: Arkties vandenynas, Baltijos jūra, Atlanto vandenyno europinio šiaurės vakarų šelfo zona, Atlanto vandenyno europinio pietvakarinio šelfo zona, Viduržemio jūra, Juodoji jūra; |
| --- | --- |

a)

geografines zonas: pasaulio vandenynus arba regionines zonas: Arkties vandenynas, Baltijos jūra, Atlanto vandenyno europinio šiaurės vakarų šelfo zona, Atlanto vandenyno europinio pietvakarinio šelfo zona, Viduržemio jūra, Juodoji jūra;

| b) | parametrus: temperatūra, vandens druskingumas, srovės, jūrų ledo parametrai (koncentracija, pakraštys, dreifavimas, storis, rūšis), jūros lygis (SSH, SLA gH, SLA triukšmas), eufotinė zona, mišraus sluoksnio gylis, vėjas, bangavimas, optinės vandens savybės, vandenyno cheminės charakteristikos (N, P, Fe, O2,Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), vandenyno biologinės charakteristikos (chlorofilas a, fitomasė, zoomasė, pirminė produkcija); |
| --- | --- |

b)

parametrus: temperatūra, vandens druskingumas, srovės, jūrų ledo parametrai (koncentracija, pakraštys, dreifavimas, storis, rūšis), jūros lygis (SSH, SLA gH, SLA triukšmas), eufotinė zona, mišraus sluoksnio gylis, vėjas, bangavimas, optinės vandens savybės, vandenyno cheminės charakteristikos (N, P, Fe, O2,Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), vandenyno biologinės charakteristikos (chlorofilas a, fitomasė, zoomasė, pirminė produkcija);

| c) | laiko aprėptį: prognozė, beveik tikralaikiai, daugiamečiai, laikui bėgant nekintantys produktai (gauti stebėjimo arba modeliavimo būdu); |
| --- | --- |

c)

laiko aprėptį: prognozė, beveik tikralaikiai, daugiamečiai, laikui bėgant nekintantys produktai (gauti stebėjimo arba modeliavimo būdu);

| d) | modelius arba stebėjimus (produktai, parengiami taikant modeliavimą, stebėjimus naudojant palydovus, in situ stebėjimus arba derinant modeliavimo ir stebėjimo produktus); |
| --- | --- |

d)

modelius arba stebėjimus (produktai, parengiami taikant modeliavimą, stebėjimus naudojant palydovus, in situ stebėjimus arba derinant modeliavimo ir stebėjimo produktus);

| e) | gardelės tipą; |
| --- | --- |

e)

gardelės tipą;

| f) | laikotarpį; |
| --- | --- |

f)

laikotarpį;

| g) | vertikalųjį padengimą; |
| --- | --- |

g)

vertikalųjį padengimą;

| h) | apdorojimo lygį; |
| --- | --- |

h)

apdorojimo lygį;

| i) | laiko skiriamąją gebą. |
| --- | --- |

i)

laiko skiriamąją gebą.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

CMEMS turi būti teikiama remiantis vandenynų stebėjimais iš įvairių šaltinių, įskaitant palydovų naudojimu pagrįstas priemones („Sentinel“ palydovus ir svarbias pagalbines misijas, pavyzdžiui, „Jason“ serijos), in situ platformas, pavyzdžiui, paviršinius ir panardintus plūdurus bei plūdes, taip pat savanoriškai stebėjimus vykdančius laivus.

5.1.   Stebėjimai naudojant palydovus

CMEMS produktai turi būti teikiami naudojant veikiantį palydovą. Klimatologijos, pakartotinės analizės ir patvirtinimo tikslais turi būti naudojama dar daugiau stebėjimų naudojant palydovus, atliktų per anksčiau vykdytas misijas ir naudojant palydovus, kurie neteikia tikralaikių duomenų.

Svarbiausiųjų rūšių duomenys, naudojami teikiant CMEMS, turi būti gauti naudojant spektroradiometrus (chlorofilo kiekiui, organinių ir mineralinių medžiagų kiekiui, jūros paviršiaus temperatūrai ir jūrų ledo dangai matuoti), infraraudonųjų spindulių radiometrai (jūros paviršiaus temperatūrai matuoti), mikrobangų radiometrai (vandens garų kiekiui atmosferoje, skysto vandens (sudarančio debesis) kiekiui atmosferoje, lietaus stiprumui, jūrų ledo koncentracijai, pobūdžiui ir mastui, jūros paviršiaus temperatūrai, vandens druskingumui matuoti), altimetrai (jūros paviršiaus lygiui, vėjo greičiui vandenyno paviršiuje, bangų aukščiui, jūrų ledui matuoti) ir sintezuotosios apertūros radarai (vėjui, paviršinių bangų laukui matuoti ir jūrų ledo stebėsenai užtikrinti).

Stebėjimai iš kosmoso vykdant misijas „Sentinel-1“, „Sentinel-3“ ir „Jason-3“ turi būti visiškai integruoti į CMEMS produktus, jų portfelis turi būti papildytas duomenų apie bangas ir naujais biogeocheminiais produktais. Siekiant patobulinti biogeocheminių produktų portfelį, turi būti palaipsniui integruojama misija „Sentinel-2“.

5.2.   
  In situ stebėjimai

Teikiant CMEMS, neturi būti naudojamos in situ stebėjimų sistemos – stebėjimų duomenys turi būti renkami iš duomenų teikėjų, daugiausia – iš EuroGOOS, JCOMM tinklų, SeaDataNet ir EMODnet.

---

IV PRIEDAS

„COPERNICUS“ ŽEMĖS PAVIRŠIAUS STEBĖSENOS PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Teikiant „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslaugą, aplinkosaugos srities ir kitų sausumos taikomųjų priemonių naudotojams turi būti teikiama aukštos kokybės informacija, pagrįsta palydovų duomenimis, derinamais su kitais duomenų šaltiniais.

Ši paslauga turi būti teikiama labai įvairios Sąjungos ir pasaulinės politikos, pavyzdžiui, aplinkos, žemės ūkio, regioninės, vystymosi, transporto, energetikos, klimato kaitos, reikmėms, atsižvelgiant į Europos Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautines sutartis ir konvencijas.

Žemės paviršiaus stebėsenos paslauga turi būti orientuota į prioritetus, nustatytus remiantis plataus masto konsultacijomis, kuriose dalyvauja pagrindiniai naudotojai – susijusios Komisijos tarnybos, „Copernicus“ naudotojų forumas, Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo (EIONET) pagrindiniai nacionaliniai centrai, informacijos centrai ir tarptautiniai suinteresuotieji subjektai, įskaitant Jungtinių Tautų agentūras.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

„Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga turi apimti pasaulinį komponentą, įskaitant sisteminės ir probleminių zonų stebėsenos elementus, Europos komponentą ir vietos komponentą.

Pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi padėti Komisijai keliose taikymo srityse. Be kitų reikmių, produktai turi būti skirti pasėlių, ganyklų ir sausrų zonų stebėsenos, gyvulininkystės valdymo, klimato tyrimų, vandens kokybės vertinimo, vidaus vandenų ir upių laivybos, hidrologinės stebėsenos, drėkinimo vertinimo, išankstinio perspėjimo dėl skėrių antplūdžių, sveikatos tyrimų, biologinės įvairovės išsaugojimo, transporto, dirvožemio degradacijos ir dirvožemio erozijos prognozavimo reikmėms. Produktai turi būti prieinami valstybėms narėms, trečiosioms šalims, JT institucijoms (FAO, PMP) ir viešosioms, mokslinių tyrimų bei privačioms institucijoms.

Su sisteminiu stebėsenos elementu susijęs pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos komponentas turi teikti labai įvairius pasaulinio masto biofizinius kintamuosius, kuriais apibūdinama augalijos būklė, energijos balansas ir vandens ciklas. Su probleminių zonų stebėsenos elementu susijęs pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas pagal pareikalavimą turi teikti išsamią žemės paviršiaus informaciją, susijusią su konkrečiomis Sąjungos svarbos zonomis, kurios nėra Sąjungos teritorijoje, kuri padėtų įgyvendinti Sąjungos aplinkos, vystymosi arba kitą politiką. Ši informacija turi papildyti sisteminės stebėsenos veiklą. Trečiasis pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi teikti analizei parengtus duomenis, pagrįstus „Sentinel“ palydovų duomenimis.

Europos komponentas turi kurti penkis didelės skiriamosios gebos teminius sluoksnius, apibūdinančius pagrindinių rūšių žemės dangų – dirbtinių paviršių, miško vietovių, žemės ūkio paskirties žemių (pievų), šlapynių ir nedidelių vandens telkinių – charakteristikas. Didelės skiriamosios gebos teminiai sluoksniai turi teikti papildomą informaciją apie kitas žemės dangų ir (arba) žemės naudojimo kategorijas, pavyzdžiui, Corine žemės dangos (angl. CLC) duomenis. Didelės skiriamosios gebos teminiai sluoksniai turi būti atnaujinami kas trejus metus. Kuriant naują didelės skiriamosios gebos teminių sluoksnių produktų rinkinį, turi būti numatytas didelės skiriamosios gebos teminių sluoksnių, susijusių su nedidelėmis sumedėjusiais augalais apaugusiomis vietovėmis ir fenologija, plėtojimas.

Europos komponentas turi palaikyti ir kas šešerius metus atnaujinti CLC duomenų rinkinį, ataskaitiniais metais laikydamas 2012 ir 2018 m. Šis komponentas, be kitų dalykų, turi teikti informaciją apie žemės dangos ir žemės naudojimo keitimą. CLC duomenys turi būti naudojami kaip pagrindiniai pradiniai duomenys skaičiuojant EEE pagrindinio rodiklių sąrašo rodiklius ir kaip bazinis informacijos šaltinis rengiant išsamias temines aplinkosaugos ataskaitas.

Nuo 2018 m. taip pat bus įdiegtas naujos kartos Corine žemės dangos duomenų produktas, pagrįstas objektiniu principu, kurį sukūrė EIONET veiklos grupė žemės dangos Europoje klausimais (EAGLE). Šis naujas žemės dangos duomenų produktas turi tenkinti kintančius naudotojų reikalavimus, numatytus remiantis žemės naudojimo ir žemės naudojimo keitimo (LULUCF) stebėsena.

Vietos komponentas turi teikti konkrečią, išsamesnę informaciją apie žemės dangą ir žemės naudojimą, papildančią informaciją, gaunamą naudojant Europos komponentą. Jis pirmiausia turi būti orientuotas į konkrečias svarbias zonas arba problemines zonas, kuriose kyla konkrečių aplinkosaugos problemų. Miestų atlaso produktas turi apimti trečiojo matmens informaciją apie centrinės miesto dalies zonas. Miesto atlasas turi atitikti reikalavimus dėl Sąjungos regioninės ir miestų politikos rėmimo, taip pat būti tinkamas įvairioms Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoms rengti.

Vietos komponentas turi būti orientuotas į reguliarų ekologiškai jautrių zonų kartografavimą ir stebėseną, pagal Sąjungos biologinės įvairovės strategijos 5 veiksmą iki 2020 m. atnaujinant pakrantės zonas.

Keičiant žemės dangos ir (arba) žemės naudojimo stebėseną pasirinktose „Natura 2000“ vietovėse, įskaitant galimų su žemės naudojimu susijusių grėsmių stebėseną, daugiausia dėmesio turi būti skiriama „Natura 2000“ Bendrijos politikos priemonės rėmimui ir vertinimui.

Vystant vietos komponentą, turi būti kuriamas pakrantės zonų stebėsenos produktas (derinant su „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslauga). Vystant sniego ir ledo stebėsenos paslaugą, turi būti išnagrinėta galimybė užtikrinti masto ekonomiją, šią paslaugą derinant su valstybių narių lygmeniu teikiamomis sniego ir ledo stebėsenos paslaugomis.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugą turi sudaryti šie du komponentai – pasaulinio žemės paviršiaus stebėsenos komponento ir Europos žemės paviršiaus stebėsenos komponento.

| 1) | Pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi apimti tris elementus.






  a) | Vykdant sisteminę stebėseną, turi būti sistemingai, beveik tikruoju laiku teikiami biogeofiziniai sausumos kintamieji, turintys itin didelės reikšmės užtikrinant paramą ES politikai. Vykdant šią veiklą, turi būti teikiamas biofizinių kintamųjų rinkinys, susijęs su pasėlių stebėsena, derliaus prognoze, anglies dioksido balansu, biologine įvairove, vandens prieinamumu ir kokybe, sniego ir klimato kaitos stebėsena pasauliniu lygiu, taip pat papildomi biofiziniai kintamieji, susiję su aplinkos stebėsena pasauliniu ir žemyno mastu. Pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas daugiausia turi teikti vidutinės skiriamosios gebos (300 m) produktus, taip pat specifinius didesnės skiriamosios gebos produktus, pavyzdžiui, 100 m skiriamosios gebos dinaminės žemės dangos, pasinaudojant palydovų pajėgumais ir prieinamais „Sentinel“ duomenimis. Palyginti su tiksline ir tikslia Europos ir vietos masto veiklos aprėptimi, pasaulinė žemės paviršiaus stebėsena turi apimti visą Žemės paviršių. Kintamųjų kokybė turi būti nuolat tikrinama, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas nuoseklių laiko eilučių, kurios yra itin svarbios daugeliui stebėsenos ir ankstyvojo perspėjimo taikomųjų priemonių, struktūrai. |
| --- | --- | --- |

1)

Pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi apimti tris elementus.

a)

Vykdant sisteminę stebėseną, turi būti sistemingai, beveik tikruoju laiku teikiami biogeofiziniai sausumos kintamieji, turintys itin didelės reikšmės užtikrinant paramą ES politikai. Vykdant šią veiklą, turi būti teikiamas biofizinių kintamųjų rinkinys, susijęs su pasėlių stebėsena, derliaus prognoze, anglies dioksido balansu, biologine įvairove, vandens prieinamumu ir kokybe, sniego ir klimato kaitos stebėsena pasauliniu lygiu, taip pat papildomi biofiziniai kintamieji, susiję su aplinkos stebėsena pasauliniu ir žemyno mastu. Pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas daugiausia turi teikti vidutinės skiriamosios gebos (300 m) produktus, taip pat specifinius didesnės skiriamosios gebos produktus, pavyzdžiui, 100 m skiriamosios gebos dinaminės žemės dangos, pasinaudojant palydovų pajėgumais ir prieinamais „Sentinel“ duomenimis. Palyginti su tiksline ir tikslia Europos ir vietos masto veiklos aprėptimi, pasaulinė žemės paviršiaus stebėsena turi apimti visą Žemės paviršių. Kintamųjų kokybė turi būti nuolat tikrinama, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas nuoseklių laiko eilučių, kurios yra itin svarbios daugeliui stebėsenos ir ankstyvojo perspėjimo taikomųjų priemonių, struktūrai.

| b) | Vykdant probleminių zonų stebėseną, turi būti teikiama išsami didelės ir labai didelės skiriamosios gebos žemės dangos ir teminė bazinė informacija, susijusi su konkrečiomis Europos Sąjungos svarbos zonomis, kurios nėra Europos Sąjungos teritorijoje, pirmiausia – tvaraus gamtos išteklių valdymo srities informacija. Vykdant šią veiklą, turi būti sudaromi žemės dangos ir žemės dangos pasikeitimo saugomose teritorijose ir svarbiausiose kraštovaizdžio teritorijose (Afrikos ir, kiek tai susiję su kaimo plėtra, Azijos) žemėlapiai. Ši veikla turi padėti vykdyti miškų stebėseną, įskaitant susijusią su išmetamųjų teršalų, susidarančių dėl miškų naikinimo ir miškų alinimo, kiekio mažinimu (REDD). Svarbių zonų, kurios turi būti stebimos ir įtraukiamos į žemėlapius, sąrašas sudaromas bendradarbiaujant su ES tarnybomis ir ES delegacijomis, remiantis veiksmais vietoje, šiuo metu vykdomais šioje srityje, ir derinant su atitinkamomis programomis ir (arba) institucijomis. Siekiant paremti biologinės įvairovės strategiją ir vystymo veiklą, saugomoms ir jas supančioms zonoms, taip pat svarbioms zonoms, susijusioms su REDD+ procesu, bus rengiami specialūs žemės dangos ir žemės dangos pasikeitimo žemėlapiai. |
| --- | --- |

b)

Vykdant probleminių zonų stebėseną, turi būti teikiama išsami didelės ir labai didelės skiriamosios gebos žemės dangos ir teminė bazinė informacija, susijusi su konkrečiomis Europos Sąjungos svarbos zonomis, kurios nėra Europos Sąjungos teritorijoje, pirmiausia – tvaraus gamtos išteklių valdymo srities informacija. Vykdant šią veiklą, turi būti sudaromi žemės dangos ir žemės dangos pasikeitimo saugomose teritorijose ir svarbiausiose kraštovaizdžio teritorijose (Afrikos ir, kiek tai susiję su kaimo plėtra, Azijos) žemėlapiai. Ši veikla turi padėti vykdyti miškų stebėseną, įskaitant susijusią su išmetamųjų teršalų, susidarančių dėl miškų naikinimo ir miškų alinimo, kiekio mažinimu (REDD). Svarbių zonų, kurios turi būti stebimos ir įtraukiamos į žemėlapius, sąrašas sudaromas bendradarbiaujant su ES tarnybomis ir ES delegacijomis, remiantis veiksmais vietoje, šiuo metu vykdomais šioje srityje, ir derinant su atitinkamomis programomis ir (arba) institucijomis. Siekiant paremti biologinės įvairovės strategiją ir vystymo veiklą, saugomoms ir jas supančioms zonoms, taip pat svarbioms zonoms, susijusioms su REDD+ procesu, bus rengiami specialūs žemės dangos ir žemės dangos pasikeitimo žemėlapiai.

| c) | Analizei parengti duomenys: analizei parengti duomenys padės panaudoti „Sentinel-2“ duomenis, taip paremiant naudotojų bendruomenes, pavyzdžiui, REDD+ ir žemės ūkio, arba atlikti aplinkos vertinimą, remiantis konkrečiais kintamaisiais. Vykdant šią veiklą, turi būti suteikiama galimybė naudotis visu „Sentinel-2“ 3 lygmens duomenų archyvu. Pagal pareikalavimą gali būti parengiama „Sentinel-1“ duomenų mozaika. |
| --- | --- |

c)

Analizei parengti duomenys: analizei parengti duomenys padės panaudoti „Sentinel-2“ duomenis, taip paremiant naudotojų bendruomenes, pavyzdžiui, REDD+ ir žemės ūkio, arba atlikti aplinkos vertinimą, remiantis konkrečiais kintamaisiais. Vykdant šią veiklą, turi būti suteikiama galimybė naudotis visu „Sentinel-2“ 3 lygmens duomenų archyvu. Pagal pareikalavimą gali būti parengiama „Sentinel-1“ duomenų mozaika.

| 2) | Europos žemės paviršiaus stebėsena turi apimti du komponentus.






  a) | Europos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi teikti paslaugų portfelį, apimantį vaizdų mozaikas, žemės dangos ir žemės dangos pasikeitimo žemėlapius ir papildomus teminių žemės dangos charakteristikų žemėlapius. Pirmasis Europos komponento funkcijų rinkinys turi apimti tolesnį palydovų duomenų apdorojimą ir Europos ortografiškai pataisytų vaizdų mozaikų bei tarpinių produktų, pavyzdžiui, biofizinių kintamųjų, teikimą. Antrasis funkcijų rinkinys turi apimti didelės skiriamosios gebos sluoksnių, susijusių su žemės dangos charakteristikomis, atnaujinimą ir gerinimą. Šie didelės skiriamosios gebos sluoksniai turi būti atnaujinami kas trejus metus. Bus toliau palaikomas ir atnaujinamas trečiasis funkcijų rinkinys, susijęs su Corine žemės dangos laiko eilutėmis. CLC duomenys turi būti svarbiausias žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos produktas, jis turi būti atnaujinamas kas šešerius metus. |
| --- | --- | --- |

2)

Europos žemės paviršiaus stebėsena turi apimti du komponentus.

a)

Europos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi teikti paslaugų portfelį, apimantį vaizdų mozaikas, žemės dangos ir žemės dangos pasikeitimo žemėlapius ir papildomus teminių žemės dangos charakteristikų žemėlapius. Pirmasis Europos komponento funkcijų rinkinys turi apimti tolesnį palydovų duomenų apdorojimą ir Europos ortografiškai pataisytų vaizdų mozaikų bei tarpinių produktų, pavyzdžiui, biofizinių kintamųjų, teikimą. Antrasis funkcijų rinkinys turi apimti didelės skiriamosios gebos sluoksnių, susijusių su žemės dangos charakteristikomis, atnaujinimą ir gerinimą. Šie didelės skiriamosios gebos sluoksniai turi būti atnaujinami kas trejus metus. Bus toliau palaikomas ir atnaujinamas trečiasis funkcijų rinkinys, susijęs su Corine žemės dangos laiko eilutėmis. CLC duomenys turi būti svarbiausias žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos produktas, jis turi būti atnaujinamas kas šešerius metus.

| b) | Vietos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi teikti išsamesnę informaciją apie žemės dangą ir žemės naudojimą, papildančią Europos komponentą, susijusį su konkrečiomis svarbiomis zonomis – vadinamosiomis probleminėmis zonomis. Šis komponentas turi apimti didesniųjų miestų zonų kartografavimą ir kaitos analizę ir būti orientuotas būtent į šių užduočių atlikimą remiantis 2006 ir 2012 m. sudarytais Miestų atlasais (dabar taikomas penkerių metų atnaujinimo ciklas). Vietos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi rengti ekologiškai jautrių zonų žemėlapius ir stebėti šias zonas, reguliariai atnaujindamas su pakrantės zonomis susijusio darbo rezultatus. Teikiant pakrantės zonų paslaugą, turi būti teikiama svarbiausia ekosistemų veikimo stebėsenos ir vertinimo informacija ir biologinės įvairovės stebėsenos informacija, kaip nustatyta pagal ekosistemų ir jų paslaugų kartografavimo ir vertinimo (angl. MAES) sistemą. Taip pat turi būti teikiami su tuo susiję žemės dangos pasikeitimo produktai. Be to, turi būti atliekamas panašus darbas siekiant stebėti „Natura 2000“ vietovių pokyčius ir galimas aplinkines grėsmes, susijusias su žemės naudojimu. Vykdant pakrantės zonų stebėseną, derinant su „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslauga, turi būti vykdoma pakrantės ruožo, kaip probleminės zonos, kuriai būdingas labai didelis sudėtingumas, nuolydžiai, dinamika, spaudimai ir socialinė rizika, ypatumų stebėsena. |
| --- | --- |

b)

Vietos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi teikti išsamesnę informaciją apie žemės dangą ir žemės naudojimą, papildančią Europos komponentą, susijusį su konkrečiomis svarbiomis zonomis – vadinamosiomis probleminėmis zonomis. Šis komponentas turi apimti didesniųjų miestų zonų kartografavimą ir kaitos analizę ir būti orientuotas būtent į šių užduočių atlikimą remiantis 2006 ir 2012 m. sudarytais Miestų atlasais (dabar taikomas penkerių metų atnaujinimo ciklas). Vietos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi rengti ekologiškai jautrių zonų žemėlapius ir stebėti šias zonas, reguliariai atnaujindamas su pakrantės zonomis susijusio darbo rezultatus. Teikiant pakrantės zonų paslaugą, turi būti teikiama svarbiausia ekosistemų veikimo stebėsenos ir vertinimo informacija ir biologinės įvairovės stebėsenos informacija, kaip nustatyta pagal ekosistemų ir jų paslaugų kartografavimo ir vertinimo (angl. MAES) sistemą. Taip pat turi būti teikiami su tuo susiję žemės dangos pasikeitimo produktai. Be to, turi būti atliekamas panašus darbas siekiant stebėti „Natura 2000“ vietovių pokyčius ir galimas aplinkines grėsmes, susijusias su žemės naudojimu. Vykdant pakrantės zonų stebėseną, derinant su „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslauga, turi būti vykdoma pakrantės ruožo, kaip probleminės zonos, kuriai būdingas labai didelis sudėtingumas, nuolydžiai, dinamika, spaudimai ir socialinė rizika, ypatumų stebėsena.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

„Copernicus“ pasaulinis žemės paviršiaus stebėsenos komponentas su sisteminės stebėsenos elementu turi teikti pasaulinių biofizinių kintamųjų, sistematiškai apibūdinančių dirvožemių ir augalijos būklę ir raidą, energijos balansą paviršiuje ir vandens ciklą, rinkinį. Augalijos produktų šeima turi apimti šiuos kintamuosius:

| a) | Normalized Difference Vegetation Index (NDVI) (normalizuotąjį augalijos skirtumo indeksą); |
| --- | --- |

a)

Normalized Difference Vegetation Index (NDVI) (normalizuotąjį augalijos skirtumo indeksą);

| b) | Leaf Area Index (LAI) (lapijos ploto rodiklį); |
| --- | --- |

b)

Leaf Area Index (LAI) (lapijos ploto rodiklį);

| c) | Fraction of absorbed photosynthetically active radiation (FaPar) (sugertosios fotosintetiškai aktyvios spinduliuotės frakciją); |
| --- | --- |

c)

Fraction of absorbed photosynthetically active radiation (FaPar) (sugertosios fotosintetiškai aktyvios spinduliuotės frakciją);

| d) | Fraction of Vegetation Cover (Fcover) (augalinės dangos frakciją); |
| --- | --- |

d)

Fraction of Vegetation Cover (Fcover) (augalinės dangos frakciją);

| e) | Vegetation Condition Index (VCI) (augalijos būklės indeksą); |
| --- | --- |

e)

Vegetation Condition Index (VCI) (augalijos būklės indeksą);

| f) | Vegetation Productivity Index (VPI) (augalijos produktyvumo indeksą); |
| --- | --- |

f)

Vegetation Productivity Index (VPI) (augalijos produktyvumo indeksą);

| g) | Greenness Evolution Index (GEI) (žalumos kaitos indeksą); |
| --- | --- |

g)

Greenness Evolution Index (GEI) (žalumos kaitos indeksą);

| h) | Dry Matter Productivity (DMP) (sausosios medžiagos produktyvumą); |
| --- | --- |

h)

Dry Matter Productivity (DMP) (sausosios medžiagos produktyvumą);

| i) | Phenology metrics (PHENO) (fenologinius rodiklius); |
| --- | --- |

i)

Phenology metrics (PHENO) (fenologinius rodiklius);

| j) | Evapotranspiration (ET) (evapotranspiraciją); |
| --- | --- |

j)

Evapotranspiration (ET) (evapotranspiraciją);

| k) | Radiation fluxes (spinduliuotės srautus); |
| --- | --- |

k)

Radiation fluxes (spinduliuotės srautus);

| l) | Global Land Cover (GLC) (pasaulinę žemės dangą); |
| --- | --- |

l)

Global Land Cover (GLC) (pasaulinę žemės dangą);

| m) | Burnt areas (BA) (išdegusias teritorijas). |
| --- | --- |

m)

Burnt areas (BA) (išdegusias teritorijas).

Energijos balanso produktų šeima turi apimti:

| a) | Top of Canopy Reflectance (ToC-R) (dangos paviršiaus atspindimąją gebą); |
| --- | --- |

a)

Top of Canopy Reflectance (ToC-R) (dangos paviršiaus atspindimąją gebą);

| b) | Surface Albedo (SA) (paviršiaus albedą); |
| --- | --- |

b)

Surface Albedo (SA) (paviršiaus albedą);

| c) | Land Surface Temperature (LST) (žemės paviršiaus temperatūrą). |
| --- | --- |

c)

Land Surface Temperature (LST) (žemės paviršiaus temperatūrą).

Vandens produktų šeima turi apimti:

| a) | Surface Soil Moisture (SSM) (paviršinio dirvožemio drėgnumą); |
| --- | --- |

a)

Surface Soil Moisture (SSM) (paviršinio dirvožemio drėgnumą);

| b) | Soil water Index (SWI) (dirvožemio vandens indeksą); |
| --- | --- |

b)

Soil water Index (SWI) (dirvožemio vandens indeksą);

| c) | Water bodies (WB) (vandens telkinius). |
| --- | --- |

c)

Water bodies (WB) (vandens telkinius).

Kriosferos produktų šeima turi apimti:

| a) | Snow extent (SE) (sniego plotą); |
| --- | --- |

a)

Snow extent (SE) (sniego plotą);

| b) | Snow water equivalent (SWE) (sniego vandens ekvivalentą). |
| --- | --- |

b)

Snow water equivalent (SWE) (sniego vandens ekvivalentą).

Su ežerais susijusių produktų šeima turi apimti:

| a) | Lake ice coverage (ežerų apledėjimo lygį); |
| --- | --- |

a)

Lake ice coverage (ežerų apledėjimo lygį);

| b) | Lake surface water temperature (ežerų paviršinio vandens temperatūrą); |
| --- | --- |

b)

Lake surface water temperature (ežerų paviršinio vandens temperatūrą);

| c) | Lake and river water level (ežerų ir upių vandens lygį); |
| --- | --- |

c)

Lake and river water level (ežerų ir upių vandens lygį);

| d) | Lake surface reflectance (ežerų paviršiaus atspindžio gebą); |
| --- | --- |

d)

Lake surface reflectance (ežerų paviršiaus atspindžio gebą);

| e) | Lake turbidity (ežerų drumstumą); |
| --- | --- |

e)

Lake turbidity (ežerų drumstumą);

| f) | Lake trophic state (ežerų trofinę būklę). |
| --- | --- |

f)

Lake trophic state (ežerų trofinę būklę).

Su probleminėmis zonomis susijusi produktų šeima turi būti grindžiama svarbių vietovių didelės ir labai didelės skiriamosios gebos vaizdais: jų erdvinė skiriamoji geba turi būti maždaug nuo 1 iki 30 metrų, pokyčių vertinimo dažnumas – nuo 1 iki 20 metų).

Europos komponentas turi teikti palydovinių vaizdų mozaikas, žemės dangos ir (arba) žemės naudojimo informaciją, esančią Corine žemės dangos duomenyse, ir didelės skiriamosios gebos sluoksnius.

| a) | Didelės ir labai didelės skiriamosios gebos vaizdų mozaikos turi būti vientisos Europos ortografiškai pataisytos rastrinės mozaikos, sudarytos iš 39 šalių palydovinių vaizdų. |
| --- | --- |

a)

Didelės ir labai didelės skiriamosios gebos vaizdų mozaikos turi būti vientisos Europos ortografiškai pataisytos rastrinės mozaikos, sudarytos iš 39 šalių palydovinių vaizdų.

| b) | Turi būti reguliariai teikiami Corine žemės dangos duomenys. Laiko eilutės taip pat turi apimti pokyčių sluoksnį, žymintį žemės dangos ir žemės naudojimo pokyčius. |
| --- | --- |

b)

Turi būti reguliariai teikiami Corine žemės dangos duomenys. Laiko eilutės taip pat turi apimti pokyčių sluoksnį, žymintį žemės dangos ir žemės naudojimo pokyčius.

| c) | CLC+ turi būti naujos kartos CLC produktas, kuriame mažiausiasis kartografavimo vienetas būtų sumažintas iki +/– 0,5 ha ir taikomas EAGLE koncepcija pagrįstas duomenų modelis. |
| --- | --- |

c)

CLC+ turi būti naujos kartos CLC produktas, kuriame mažiausiasis kartografavimo vienetas būtų sumažintas iki +/– 0,5 ha ir taikomas EAGLE koncepcija pagrįstas duomenų modelis.

| d) | Didelės skiriamosios gebos sluoksniai turi būti rastriniai duomenų rinkiniai, teikiantys informaciją apie įvairias žemės dangos charakteristikas, papildančias žemės dangos žemėlapių duomenų rinkinius. Didelės skiriamosios gebos sluoksniai turi teikti informaciją apie kai kurias pagrindines žemės dangos charakteristikas: nepralaidžius (izoliuotus) paviršius: miško vietoves (medžiais apaugusį plotą, lajos tankumą ir lapijos pobūdį); pievas; šlapynes ir vandens telkinius; nedideles sumedėjusiais augalais apaugusias vietoves. |
| --- | --- |

d)

Didelės skiriamosios gebos sluoksniai turi būti rastriniai duomenų rinkiniai, teikiantys informaciją apie įvairias žemės dangos charakteristikas, papildančias žemės dangos žemėlapių duomenų rinkinius. Didelės skiriamosios gebos sluoksniai turi teikti informaciją apie kai kurias pagrindines žemės dangos charakteristikas: nepralaidžius (izoliuotus) paviršius: miško vietoves (medžiais apaugusį plotą, lajos tankumą ir lapijos pobūdį); pievas; šlapynes ir vandens telkinius; nedideles sumedėjusiais augalais apaugusias vietoves.

Vietos komponentas turi teikti konkrečią, išsamesnę informaciją, papildančią informaciją, gaunamą naudojant Europos komponentą. Vietos komponentas turi būti orientuotas į įvairių rūšių problemines zonas, t. y. vietoves, kuriose kyla konkrečių Europos aplinkosaugos iššūkių ir problemų. Jis turi būti grindžiamas labai didelės skiriamosios gebos vaizdais (2,5 × 2,5 m taškų), derinamais su kitais prieinamais duomenų rinkiniais (didelės ir vidutinės skiriamosios gebos vaizdais), aprėpiančiais Europos teritoriją.

Vietos komponentas turi apimti šiuos produktus:

| a) | Miestų atlasą, teikiantį Europos masto palyginamus žemės naudojimo ir žemės dangos duomenis (įskaitant trečiąjį matmenį), apimančius įvairias funkcines miesto zonas; |
| --- | --- |

a)

Miestų atlasą, teikiantį Europos masto palyginamus žemės naudojimo ir žemės dangos duomenis (įskaitant trečiąjį matmenį), apimančius įvairias funkcines miesto zonas;

| b) | pakrantės zonas, pateikiant informaciją apie žemės dangą ir žemės naudojimą paupio zonose; |
| --- | --- |

b)

pakrantės zonas, pateikiant informaciją apie žemės dangą ir žemės naudojimą paupio zonose;

| c) | „Natura 2000“ vietoves. |
| --- | --- |

c)

„Natura 2000“ vietoves.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

5.1.   Stebėjimai naudojant palydovus

Europos kosmoso agentūra (EKA), naudodama „Copernicus“ palydovinių vaizdų duomenų saugyklą, turi teikti produktams vystyti reikalingus palydovų duomenis. Turi būti apsvarstyta galimybė naudotis šiais duomenų jutikliais: didelės ir labai didelės skiriamosios gebos optiniais jutikliais, naudojamais matomoje ir artimojoje infraraudonojoje (VNIR) srityje, papildomais didelės skiriamosios gebos sintezuotosios apertūros radarų (SAR) jutikliais ir vidutinės skiriamosios gebos optiniais jutikliais, naudojamais trumpųjų infraraudonųjų bangų (SWIR) srityje.

Pasaulinė sisteminė žemės paviršiaus stebėsena turi būti vykdoma remiantis spektroradiometrų, mikrobangų radiometrų, altimetrų ir sintezuotosios apertūros radarų palydovinių duomenų erdviniais ir laiko elementais. Rengiant duomenis, turi būti naudojami poliarinės orbitos ir geostacionarieji palydovai, jie duomenis turi teikti beveik tikruoju laiku, kad naudotojams kintamieji būtų pateikiami mažiau kaip per tris dienas nuo kiekvieno 10 dienų laikotarpio pabaigos. Siekiant užtikrinti stebėjimų tęstinumą ir ilgus laikotarpius apimančių laiko eilučių prieinamumą, turi būti derinami keli jutikliai. Turi būti reikalaujama tarpusavyje sutikrintų duomenų.

Vietos, Europos ir pasaulinio komponentų žemės dangos ir žemės naudojimo žemėlapių elementai turi būti grindžiami didelės ir labai didelės skiriamosios gebos spektroradiometrų ir sintezuotosios apertūros radarų palydoviniais duomenimis. Be to, pokyčių analizės tikslais turi būti naudojami istoriniai duomenys. Europos žemėlapiai turi būti sudaromi remiantis visiška ES-39 aprėptimi, apimančia daug laiko eilučių. Į procesą turi būti funkciškai integruotos „Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ misijos. Jos turi būti papildytos labai didelės skiriamosios gebos palydoviniais duomenimis, skirtais tam tikriems naudojimo būdams ir patvirtinimo reikmėms.

5.2.   
  In situ stebėjimai

Teikiant „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslaugas, sutikrinimo ir patvirtinimo tikslais turi būti naudojami in situ duomenys.

---

V PRIEDAS

„COPERNICUS“ KLIMATO KAITOS PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Teikiant „Copernicus“ klimato kaitos paslaugą (C3S), klimato sistemos stebėjimus ir modelius derinant su naujausiomis mokslinėmis žiniomis, turi būti rengiama patikima, kokybiška informacija apie buvusią, esamą ir būsimą Europos ir pasaulio klimato būklę.

Teikiant C3S, turi būti siekiama šių tikslų:

| a) | dokumentuoti buvusią ir esamą klimato būklę (remiantis stebėjimais ir pakartotine analize); |
| --- | --- |

a)

dokumentuoti buvusią ir esamą klimato būklę (remiantis stebėjimais ir pakartotine analize);

| b) | rengti šešių mėnesių sezonines prognozes (taikant įvairius modelius apimantį kompleksinį metodą); |
| --- | --- |

b)

rengti šešių mėnesių sezonines prognozes (taikant įvairius modelius apimantį kompleksinį metodą);

| c) | teikti klimato prognozes (remiantis įvairiais scenarijais). |
| --- | --- |

c)

teikti klimato prognozes (remiantis įvairiais scenarijais).

Teikiant šią paslaugą, taip pat turi būti suteikiama galimybė sužinoti kelis klimato rodiklius ir klimato indeksus, susijusius su nustatytais poveikio klimatui veiksniais ir su numatomu poveikiu klimatui.

Teikiant šią paslaugą, turi būti siekiama teikti informaciją, kuri visuomeniniam ir verslo sektoriams padėtų pagerinti sprendimų priėmimą ir planavimą, susijusį su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie klimato kaitos. Teikiant šią paslaugą, turi būti atsižvelgiama į susijusius veiksmus, vykdomus pagal Europos Sąjungos bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“), į esamas nacionalinio lygmens priemones ir, kai įmanoma, padedama siekti Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) nustatytos bendrosios klimato paslaugų sistemos pagrindinių tikslų.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

C3 paslauga visų pirma turi būti naudinga Europos politikos formuotojams, nacionaliniams ir (arba) regioniniams klimato paslaugų teikėjams ir tarpininkams, teikiantiems paslaugas nacionalinėms Vyriausybėms. Teikiant C3S, turi būti teikiama pasaulinio ir Europos masto klimato kaitos informacija, papildyta konkrečiai vietai pritaikyta informacija, teikiama nacionalinių ir regioninių klimato paslaugų teikėjų. C3 paslauga turi veikti kaip Europos nuoseklumo ir geriausios praktikos skatinimo centras, teikiantis bendrąją bazinę informaciją bei mokymo pajėgumus, siekiant pagerinti supratimą tarp valstybių narių ir jose pačiose. Taip pat svarbu pažymėti, kad C3S turi suteikti galimybę teikiant nacionalines klimato paslaugas naudotis C3S infrastruktūra, įskaitant klimato duomenų rinkinius, gaires, ekspertines žinias ir priemones.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

C3 paslaugos infrastruktūra turi būti suprojektuota taip, kad būtų tinkama visiems paslaugos elementams ir teiktų bendro naudojimo duomenų rinkinius, sąveikias sistemas ir priemones, skaičiavimo įrenginius, interneto ir duomenų srities paslaugas. C3S infrastruktūra turi palengvinti dalijimąsi ištekliais ir geriausia praktika su kitomis „Copernicus“ paslaugomis, turi būti paskirstoma įvairiems duomenų teikėjams ir kuo daugiau naudoti jau esamą infrastruktūrą ir programinę įrangą.

Siūloma C3S architektūra turi būti kuriama remiantis keturiais vienas kitą papildančiais elementais:

| a) | klimato duomenų saugykla (angl. CDS), kurioje turi būti saugoma esminė klimato informacija, skirta tolesnių grandžių reikalavimams patenkinti. CDS turi būti projektuojama ir kuriama taip, kad būtų galima naudoti įvairius geofizinius su klimatu susijusius kintamuosius (daugelis jų turi būti esminiai su klimatu susiję kintamieji) arba teminius klimato duomenų įrašus, sezonines prognozes, klimato prognozes, taip pat įvairiems sektoriams skirtus klimato rodiklius. |
| --- | --- |

a)

klimato duomenų saugykla (angl. CDS), kurioje turi būti saugoma esminė klimato informacija, skirta tolesnių grandžių reikalavimams patenkinti. CDS turi būti projektuojama ir kuriama taip, kad būtų galima naudoti įvairius geofizinius su klimatu susijusius kintamuosius (daugelis jų turi būti esminiai su klimatu susiję kintamieji) arba teminius klimato duomenų įrašus, sezonines prognozes, klimato prognozes, taip pat įvairiems sektoriams skirtus klimato rodiklius.

| b) | Sektorių informacijos sistema (SIS) turi teikti informaciją ir užsakomąją analizę, pritaikytą prie galutinių naudotojų ir klientų, dalyvaujančių formuojant ir įgyvendinant įvairių ES sektorių politiką, poreikių. Visų pirma sektorių informacijos sistemai turi būti teikiami duomenys ir geofiziniai produktai, esantys CDS ir, kai tinkama, papildyti papildomais duomenų rinkiniais, pavyzdžiui, reikalingais sprendžiant su konkrečiais sektoriais susijusio Europos masto poveikio klimatui klausimus. SIS turi būti suprojektuota taip, kad padėtų pagrindinėse Europos sektorių politikos srityse, susijusiose su klimato kaita. |
| --- | --- |

b)

Sektorių informacijos sistema (SIS) turi teikti informaciją ir užsakomąją analizę, pritaikytą prie galutinių naudotojų ir klientų, dalyvaujančių formuojant ir įgyvendinant įvairių ES sektorių politiką, poreikių. Visų pirma sektorių informacijos sistemai turi būti teikiami duomenys ir geofiziniai produktai, esantys CDS ir, kai tinkama, papildyti papildomais duomenų rinkiniais, pavyzdžiui, reikalingais sprendžiant su konkrečiais sektoriais susijusio Europos masto poveikio klimatui klausimus. SIS turi būti suprojektuota taip, kad padėtų pagrindinėse Europos sektorių politikos srityse, susijusiose su klimato kaita.

| c) | Vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija turi būti kompleksinė vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija, kuri vertintų techninę ir mokslinę paslaugos kokybę, įskaitant paslaugos naudingumą jos naudotojams. Vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija turi savaime skatinti veiksmus, kuriais būtų siekiama tobulinti paslaugą ir sąsają su išorės peržiūromis, kurias galbūt atliktų Komisija. |
| --- | --- |

c)

Vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija turi būti kompleksinė vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija, kuri vertintų techninę ir mokslinę paslaugos kokybę, įskaitant paslaugos naudingumą jos naudotojams. Vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija turi savaime skatinti veiksmus, kuriais būtų siekiama tobulinti paslaugą ir sąsają su išorės peržiūromis, kurias galbūt atliktų Komisija.

| d) | Informavimo ir platinimo platforma turi būti suprojektuota taip, kad, naudojant visas šiuolaikines komunikacijos priemones, būtų užtikrintas savalaikis ir veiksmingas informacijos teikimas Europos institucijoms, valdžios institucijoms ir plačiajai visuomenei (kai tinkama). Šis komponentas taip pat turi užtikrinti sąveiką su kitomis viso pasaulio institucijomis, atsakingomis už klimato kaitos ir susijusių dalykų stebėseną ir susijusios informacijos teikimą. |
| --- | --- |

d)

Informavimo ir platinimo platforma turi būti suprojektuota taip, kad, naudojant visas šiuolaikines komunikacijos priemones, būtų užtikrintas savalaikis ir veiksmingas informacijos teikimas Europos institucijoms, valdžios institucijoms ir plačiajai visuomenei (kai tinkama). Šis komponentas taip pat turi užtikrinti sąveiką su kitomis viso pasaulio institucijomis, atsakingomis už klimato kaitos ir susijusių dalykų stebėseną ir susijusios informacijos teikimą.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

Teikiant klimato kaitos paslaugą, klimato kaitos stebėjimus ir įvairių kategorijų modelius derinant su naujausiomis mokslinėmis žiniomis, turi būti rengiama patikima, kokybiška informacija apie buvusią, esamą ir būsimą Europos ir pasaulio klimato būklę.

Klimato duomenų saugykloje turi būti saugoma geofizinė informacija, reikalinga nuosekliai ir suderintai klimato kaitos rodiklių analizei. CDS turi teikti nuoseklius esminius su klimatu susijusius kintamuosius ir kitą svarbią informaciją apie kompleksinės klimato sistemos praeities, dabartinę ir būsimą raidą pasauliniu, kontinentiniu ir regioniniu mastu.

Pagrindinius CDS duomenis turi sudaryti keturių kategorijų duomenys.

1)   Klimato stebėjimai

Šis paslaugos elementas turi padėti kurti ir teikti prieigą prie išsamių, ilgalaikių duomenų rinkinių, teikiančių informaciją apie įvairius esminius su klimatu susijusius kintamuosius (oro temperatūrą paviršiuje, ant paviršiaus iškrentantį kritulių kiekį, vandens garų kiekį, paviršiaus spinduliuotės balansą, Žemės spinduliuotės balansą, anglies dioksido, metano, ozono, aerozolių kiekį, debesų savybes, vėjo greitį ir kryptį, vandenyno spalvą, jūrų ledą, jūros lygį, jūros paviršiaus temperatūrą, Pasaulinio vandenyno šilumos kiekį, sniego dangą, ledynus ir ledo kepures, albedą, sugertosios fotosintetiškai aktyvios spinduliuotės frakciją, gaisrų sukeliamą trikdymą, ledo skydus). Jis pirmiausia turi naudoti įvairius su klimatu susijusių kintamųjų duomenų rinkinius, sudarytus tiesiogiai remiantis Žemės stebėjimo istorinių duomenų įrašais, o ne atliekant pakartotines analizes ir modeliavimą.

2)   Pakartotinės klimato analizės

Šis komponentas turi teikti išteklius toliau nurodytų dalykų techninei plėtrai, rengimui, stebėsenai, vertinimui ir teikimui atlikti:

| a) | šių pasaulinių pakartotinės klimato analizės duomenų rinkinių ir produktų:






  1) | atmosferos pakartotinės analizės, apimančios ne trumpesnį kaip 30 metų laikotarpį ir skirtos beveik tikralaikei (mažiau kaip penkių dienų atotrūkio) klimato sistemos stebėsenai, grindžiamai išsamia pasauline stebėsenos sistema, apimančia stebėjimus vietoje ir stebėjimus naudojant palydovus; |
| --- | --- | --- |

a)

šių pasaulinių pakartotinės klimato analizės duomenų rinkinių ir produktų:

1)

atmosferos pakartotinės analizės, apimančios ne trumpesnį kaip 30 metų laikotarpį ir skirtos beveik tikralaikei (mažiau kaip penkių dienų atotrūkio) klimato sistemos stebėsenai, grindžiamai išsamia pasauline stebėsenos sistema, apimančia stebėjimus vietoje ir stebėjimus naudojant palydovus;

| 2) | kompleksinės klimato sistemos išplėstinės (daugiau 100 metų apimančios) pakartotinės analizės; |
| --- | --- |

2)

kompleksinės klimato sistemos išplėstinės (daugiau 100 metų apimančios) pakartotinės analizės;

| 3) | siekiant gauti nuoseklius sausumos ir vandenynų su klimatu susijusių kintamųjų didelės skiriamosios gebos (pradinė skiriamoji geba – 16 km) įverčius, turi būti naudojamos išvestinės didelės skiriamosios gebos pasaulinės vandenynų ir žemės paviršiaus metrologinės informacijos, gautos remiantis atmosferos pakartotinėmis analizėmis, pakartotinės analizės; |
| --- | --- |

3)

siekiant gauti nuoseklius sausumos ir vandenynų su klimatu susijusių kintamųjų didelės skiriamosios gebos (pradinė skiriamoji geba – 16 km) įverčius, turi būti naudojamos išvestinės didelės skiriamosios gebos pasaulinės vandenynų ir žemės paviršiaus metrologinės informacijos, gautos remiantis atmosferos pakartotinėmis analizėmis, pakartotinės analizės;

| b) | regioninių klimato pakartotinių analizių duomenų rinkinių ir produktų. |
| --- | --- |

b)

regioninių klimato pakartotinių analizių duomenų rinkinių ir produktų.

Pakartotinės analizės turi būti rengiamos aukštos kokybės klimato stebėjimus įtraukiant į kompleksinį atmosferos, žemės paviršiaus, vandenynų ir (arba) jūrų ledo modelį, suderinamą su ECMWF sezoninių prognozių sistema. Atliekant pakartotinę regioninę analizę, turi būti naudojami didelės skiriamosios gebos stebėjimai, o su Europos regionu susijusių pakartotinės analizės produktų skiriamoji geba turi būti didesnė nei pasaulinės pakartotinės analizės produktų. Siekiant panaudoti visus pradinius duomenis, padedančius rengti pakartotines regionines analizes, turi būti nustatytas maždaug penkerių metų atnaujinimo ciklas.

3)   Klimato prognozės

Šis paslaugos elemento komponentas turi padėti sujungti Europos lygmeniu teikiamą informaciją, siekiant parengti šiuolaikiškas pasaulines ir regionines klimato prognozes. Šie duomenys, dabar saugomi Žemės sistemos tinklinės federacijos (angl. Earth System Grid Federation, ESGF), turi būti pasiekiami funkciniu principu. Šis paslaugos elementas taip pat turi padėti vystyti daugiamodelinius klimato produktus ir rodiklius – tiek bendruosius, tiek susijusius su konkrečiais sektoriais. Panašiai turi būti remiamas didelės skiriamosios gebos regioninių prognozių scenarijų integravimas, šiuo tikslu taip pat vystant susijusius klimato rodiklius.

4)   Sezoninės prognozės

Šis komponentas turi teikti išteklius, kad būtų galima teikti aukštos kokybės tinkamai suderintus daugiamodelinius kompleksinius produktus ir užtikrinti atvirą prieigą prie sezoninių prognozių duomenų. To turėtų būti siekiama remiant reguliarią pakartotinių prognozių veiklą keliose Europos paslaugų teikėjų veiklos vietose, užtikrinant skiriamąją gebą ir dažnumą, kurių nepavyktų pasiekti be tokios paramos. Be to, šis komponentas, naudodamas šias pakartotines analizes ir centrų parengtas prognozes, kartą per mėnesį turi pateikti daugiamodelinių produktų rinkinį.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

Ši paslauga turi būti teikiama remiantis esamais nacionaliniais pajėgumais, kuriamais pagal įvairias klimato kaitos tyrimų iniciatyvas, ir juos papildyti.

Teikiant šią paslaugą, turi būti teikiama išsami klimato informacija, apimanti labai įvairius Žemės sistemos komponentus (atmosferą, žemės paviršių, vandenynus, jūrų ledą ir anglies dioksidą) ir laikotarpius, apimančius nuo dešimtmečių iki šimtmečių. Teikiant šią paslaugą, turi būti kuo geriau panaudojami ankstesni, esami ir būsimi Žemės stebėjimai (grindžiami stebėjimų vietoje ir stebėjimų naudojant palydovus sistemomis), kartu pasitelkiant modeliavimo, skaičiavimų superkompiuteriais ir bendradarbiavimo galimybes). Šiuo kompleksiniu principu turi būti parengiamas nuoseklus, išsamus ir patikimas buvusio, dabartinio ir būsimo klimato apibūdinimas.

5.1.   Stebėjimai naudojant palydovus

Teikiant C3S, klimatologijai, pakartotinei analizei ir patvirtinimui reikalingiems produktams teikti turi būti naudojamos dabartinės ir anksčiau taikytos palydovų naudojimu pagrįstos priemonės.

Teikiant C3S, turi būti naudojami šių rūšių duomenys:

| a) | radiometrų ir spektrometrų duomenys, gauti srityje nuo infraraudonojo iki mikrobangų diapazono, skirti skaisčio temperatūrai išmatuoti ir geofiziniams parametrams (vėjo vektoriui, ozono kiekiui, paviršiaus temperatūrai) apskaičiuoti; |
| --- | --- |

a)

radiometrų ir spektrometrų duomenys, gauti srityje nuo infraraudonojo iki mikrobangų diapazono, skirti skaisčio temperatūrai išmatuoti ir geofiziniams parametrams (vėjo vektoriui, ozono kiekiui, paviršiaus temperatūrai) apskaičiuoti;

| b) | GPS radijo ryšio uždengimo duomenys, skirti informacijai apie atmosferos temperatūrą, slėgį ir vandens garų kiekį rengti; |
| --- | --- |

b)

GPS radijo ryšio uždengimo duomenys, skirti informacijai apie atmosferos temperatūrą, slėgį ir vandens garų kiekį rengti;

| c) | skaterometrų duomenys, skirti vėjo greičiui ir krypčiai prie paviršiaus išmatuoti; |
| --- | --- |

c)

skaterometrų duomenys, skirti vėjo greičiui ir krypčiai prie paviršiaus išmatuoti;

| d) | altimetrų duomenys, skirti vandenynų bangų aukščiui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

d)

altimetrų duomenys, skirti vandenynų bangų aukščiui apskaičiuoti.

Šiai paslaugai teikti turi būti naudojami „Sentinel“ palydovų duomenys ir produktai.

5.2.   Stebėjimai vietoje

Teikiant C3S, neturi būti naudojamos stebėjimų vietoje sistemos – stebėjimų duomenys turi būti renkami iš duomenų teikėjų. Tam turi būti naudojamos esamos Europos ir tarptautinės infrastruktūros. Teikiant C3S, neturi būti finansiškai remiamas pačių duomenų kaupimas – turi būti finansuojama tik speciali veikla, kuria siekiama užtikrinti tų duomenų apdorojimo (kokybės kontrolės, formatavimo ir platinimo tikslais) funkcinius reikalavimus.

Kai kurių rūšių stebėjimų duomenys (paviršinis slėgis, temperatūra, vėjas, drėgnumas, vėjo pobūdis) turi būti renkami iš sausumos stočių, dreifuojančių plūdurų, radiozondų, laivų ir orlaivių.

---

VI PRIEDAS

„COPERNICUS“ EKSTREMALIŲJŲ SITUACIJŲ VALDYMO PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Teikiant „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugą (angl. CEMS), visiems bet kurios pasaulio šalies įgaliotiesiems veiklos vykdytojams, dalyvaujantiems valdant gaivalines nelaimes, žmogaus sukeltas ekstremaliąsias situacijas ir humanitarines krizes, turi būti teikiama savalaikė ir tiksli geoerdvinė informacija, gauta remiantis tolimaisiais stebėjimais iš palydovų ir papildyta duomenimis iš prieinamų in situ arba atvirųjų duomenų šaltinių.

Teikiant šią paslaugą, remiantis palydoviniais vaizdais (gautais prieš krizę, krizės metu ir pasibaigus krizei), turi būti rengiami žemėlapiai ir analizės, taip pat teikiamos ankstyvojo perspėjimo paslaugos, susijusios su sausrų, potvynių ir gaisro rizika. Teikiant šią paslaugą, turi būti padedama tiems, kurie valdo krizes, civilinės saugos institucijoms ir humanitarinės pagalbos teikėjams, padedantiems įveikti gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes ir humanitarines krizes, ir tiems, kurie dalyvauja atliekant atkūrimo po nelaimių darbus, mažinant nelaimių riziką ir vykdant pasirengimo joms veiklą.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

Teikiant „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugą (CEMS), naudotojams turi būti siūlomos įvairios naudingos paslaugos, susijusios su reagavimu į ekstremaliąsias situacijas, krizių valdymu, humanitarine pagalba, nelaimių rizikos mažinimu, pasirengimu bei prevencija, ir teikiama naudinga bei savalaikė informacija, daugiausia skirta civilinės saugos institucijoms ir humanitarinės pagalbos agentūroms.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

CMEMS turi būti grindžiama dviem komponentais – kartografavimo paslauga ir ankstyvojo perspėjimo sistemomis.

1)   Kartografavimo komponentas

Kartografavimo komponentas turi teikti paramą visais ekstremaliųjų situacijų valdymo ciklo etapais – pasirengimo, prevencijos, nelaimių rizikos mažinimo, reagavimo į ekstremaliąsias situacijas ir atkūrimo. Ekstremaliųjų situacijų valdymo veiklai, kai būtinas greitas reagavimas, CEMS kartografavimo paslauga turi būti teikiama skubos režimu, o ekstremaliųjų situacijų valdymo veiklai, nesusijusiai su greitu reagavimu, – neskubos režimu.

Ši paslauga turi būti teikiama naudojant du modulius.

| a) | Greitojo kartografavimo modulis nepertraukiamai (ištisus metus, septynias dienas per savaitę, 24 valandas per parą) turi užtikrinti skubų paslaugos teikimą prasidėjus arba pasibaigus katastrofiniams įvykiams arba humanitarinėms krizėms. Teikiant šią paslaugą, žemėlapiai (ir analizės) turi būti pateikiami iš karto po katastrofinio įvykio – per kelias valandas arba dienas. Teikiant šią paslaugą, turi būti skubiai gaunami, apdorojami ir išanalizuojami palydoviniai vaizdai ir naudotojams pateikiami žemėlapių arba glaustų analizių pobūdžio produktai. |
| --- | --- |

a)

Greitojo kartografavimo modulis nepertraukiamai (ištisus metus, septynias dienas per savaitę, 24 valandas per parą) turi užtikrinti skubų paslaugos teikimą prasidėjus arba pasibaigus katastrofiniams įvykiams arba humanitarinėms krizėms. Teikiant šią paslaugą, žemėlapiai (ir analizės) turi būti pateikiami iš karto po katastrofinio įvykio – per kelias valandas arba dienas. Teikiant šią paslaugą, turi būti skubiai gaunami, apdorojami ir išanalizuojami palydoviniai vaizdai ir naudotojams pateikiami žemėlapių arba glaustų analizių pobūdžio produktai.

| b) | Rizikos ir atkūrimo kartografavimo modulis yra skirtas situacijoms prieš krizę ir po jos apibūdinti ir taip padėti vykdyti atkūrimo, nelaimių rizikos mažinimo, prevencijos ir pasirengimo veiklą. Rizikos ir atkūrimo kartografavimo modulis turi per kelias savaites arba mėnesius parengti žemėlapius (ir analizes) ir taip padėti vykdyti veiklą, susijusią su atkūrimo, nelaimių rizikos mažinimo, prevencijos ir pasirengimo etapais. Gali būti prašoma informacijos apie įvairius pavojus, susijusius su poveikiu žmonėms ir pastatams, jų pažeidžiamumu ir atsparumu. |
| --- | --- |

b)

Rizikos ir atkūrimo kartografavimo modulis yra skirtas situacijoms prieš krizę ir po jos apibūdinti ir taip padėti vykdyti atkūrimo, nelaimių rizikos mažinimo, prevencijos ir pasirengimo veiklą. Rizikos ir atkūrimo kartografavimo modulis turi per kelias savaites arba mėnesius parengti žemėlapius (ir analizes) ir taip padėti vykdyti veiklą, susijusią su atkūrimo, nelaimių rizikos mažinimo, prevencijos ir pasirengimo etapais. Gali būti prašoma informacijos apie įvairius pavojus, susijusius su poveikiu žmonėms ir pastatams, jų pažeidžiamumu ir atsparumu.

Siekiant nuolat gerinti paslaugos kokybę, turi būti naudojamas specialus patvirtinimo komponentas, skirtas nepriklausomai atrinktų paslaugos produktų, sukurtų naudojant greitojo kartografavimo ir rizikos ir atkūrimo kartografavimo modulius, patikrai atlikti.

2)   
  Ankstyvojo perspėjimo komponentas turi teikti perspėjimus dėl potvynių, miško gaisrų ir sausrų ir jų rizikos vertinimus.

Ši paslauga turi būti teikiama naudojant tris pagrindinius modulius:

| a) | Europos informavimo apie potvynius sistemą (EFAS), teikiančią visų Europos upių potvynių tikimybės prognozes. EFAS daugiau kaip prieš tris dienas turi parengti pridėtinę vertę turinčius ankstyvojo potvynių prognozavimo produktus ir unikalius apžvalgos produktus, susijusius su Europoje vykstančiais ir prognozuojamais potvyniais; |
| --- | --- |

a)

Europos informavimo apie potvynius sistemą (EFAS), teikiančią visų Europos upių potvynių tikimybės prognozes. EFAS daugiau kaip prieš tris dienas turi parengti pridėtinę vertę turinčius ankstyvojo potvynių prognozavimo produktus ir unikalius apžvalgos produktus, susijusius su Europoje vykstančiais ir prognozuojamais potvyniais;

| b) | Europos miškų gaisrų informacijos sistemą (EFFIS) – internetinę geografinę informacinę sistemą, teikiančią iki dešimties dienų gaisro pavojaus prognozes ir beveik tikralaikę bei istorinę informaciją apie miškų gaisrus ir jų pobūdį Europos, Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos regionuose. EFFIS gaisrų stebėsena turi apimti visą gaisro ciklą, teikiant šią paslaugą turi būti teikiama informacija apie padėtį iki gaisro ir apie gaisro padarytą žalą. EFFIS turi būti plėtojama siekiant sukurti pasaulinę gaivalinių gaisrų informacijos sistemą (angl. GWIS); |
| --- | --- |

b)

Europos miškų gaisrų informacijos sistemą (EFFIS) – internetinę geografinę informacinę sistemą, teikiančią iki dešimties dienų gaisro pavojaus prognozes ir beveik tikralaikę bei istorinę informaciją apie miškų gaisrus ir jų pobūdį Europos, Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos regionuose. EFFIS gaisrų stebėsena turi apimti visą gaisro ciklą, teikiant šią paslaugą turi būti teikiama informacija apie padėtį iki gaisro ir apie gaisro padarytą žalą. EFFIS turi būti plėtojama siekiant sukurti pasaulinę gaivalinių gaisrų informacijos sistemą (angl. GWIS);

| c) | Europos sausrų stebėjimo (angl. EDO) sistemą, kuri turi būti suderinta su kitais CEMS ankstyvojo perspėjimo moduliais. Ši sistema turi naudoti duomenis, esančius meteorologinių duomenų rinkinyje, skirtame EFAS ir EFFIS, ir EFAS paskirstytojo hidrologinio modelio produktus, susijusius su dirvožemio drėgnumu ir upių debitu. Paskui šie produktai turi būti perskaičiuojami į sausrų rodiklius ir derinami su naudojant palydovus gautais augalijos būklės rodikliais. Pasaulinė sausrų stebėjimo (angl. GDO) sistema turi teikti su konkrečiais sektoriais susijusius sausrų poveikio visame pasaulyje rodiklius ir specialias dabartinių sausrų analizės ataskaitas. |
| --- | --- |

c)

Europos sausrų stebėjimo (angl. EDO) sistemą, kuri turi būti suderinta su kitais CEMS ankstyvojo perspėjimo moduliais. Ši sistema turi naudoti duomenis, esančius meteorologinių duomenų rinkinyje, skirtame EFAS ir EFFIS, ir EFAS paskirstytojo hidrologinio modelio produktus, susijusius su dirvožemio drėgnumu ir upių debitu. Paskui šie produktai turi būti perskaičiuojami į sausrų rodiklius ir derinami su naudojant palydovus gautais augalijos būklės rodikliais. Pasaulinė sausrų stebėjimo (angl. GDO) sistema turi teikti su konkrečiais sektoriais susijusius sausrų poveikio visame pasaulyje rodiklius ir specialias dabartinių sausrų analizės ataskaitas.

3.1.   Produktų platinimas

Specialiame viešame interneto portale visuomenei turi būti suteikta atvira ir nemokama prieiga prie visos informacijos, parengtos teikiant „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugą. Išskirtinėmis aplinkybėmis saugumo arba trečiųjų šalių teisių apsaugos tikslais gali būti taikomi platinimo apribojimai.

ERCC turi vykdyti kartografavimo produktų slaptumo patikras ir, nenustatęs priežasčių įslaptinti produktų, juos paskelbti CEMS portale. Tačiau, jei aktyvavimas ir produktai laikomi įslaptintais, paslaugų teikėjas įgaliotajam naudotojui e. paštu turi pranešti apie produktų pateikimą saugaus failų persiuntimo (SFTP) serveryje (prieinamame įvedus slaptažodį).

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

1)   CEMS – Greitojo kartografavimo produktai

Naudotojui turi būti suteikta galimybė pasirinkti iš trijų skirtingų rūšių žemėlapių.

| a) | Referenciniuose žemėlapiuose turi būti pateikiamos glaustos naujausios žinios apie teritoriją ir turtą, pagrįstos iki nelaimės turėtais duomenimis. Šį turinį turi sudaryti pasirinkti topografiniai paveiktos teritorijos elementai, pirmiausia – turtas, kuriam gali būti padarytas poveikis, ir kita informacija, galinti padėti naudotojams atlikti konkrečias krizės valdymo užduotis. |
| --- | --- |

a)

Referenciniuose žemėlapiuose turi būti pateikiamos glaustos naujausios žinios apie teritoriją ir turtą, pagrįstos iki nelaimės turėtais duomenimis. Šį turinį turi sudaryti pasirinkti topografiniai paveiktos teritorijos elementai, pirmiausia – turtas, kuriam gali būti padarytas poveikis, ir kita informacija, galinti padėti naudotojams atlikti konkrečias krizės valdymo užduotis.

| b) | Ribų nustatymo žemėlapiuose turi būti pateikiamas įvykio masto (ir, jei prašoma, jo raidos) vertinimas. Ribų nustatymo žemėlapiai turi būti sudaromi naudojant įvykus nelaimei gautus palydovinius vaizdus. Jie gali skirtis priklausomai nuo nelaimės pobūdžio ir nelaimės ištiktų teritorijų vaizdavimo būdo. |
| --- | --- |

b)

Ribų nustatymo žemėlapiuose turi būti pateikiamas įvykio masto (ir, jei prašoma, jo raidos) vertinimas. Ribų nustatymo žemėlapiai turi būti sudaromi naudojant įvykus nelaimei gautus palydovinius vaizdus. Jie gali skirtis priklausomai nuo nelaimės pobūdžio ir nelaimės ištiktų teritorijų vaizdavimo būdo.

| c) | Vertinamuosiuose žemėlapiuose turi būti pateikiamas žalos dydžio (ir, jei prašoma, jo raidos) įvertinimas. Vertinamieji žemėlapiai turi būti sudaromi naudojant po įvykio gautus palydovinius vaizdus. Vertinamuosiuose žemėlapiuose turi būti pateikiami kiekvienos rūšies nelaimės masto, dydžio arba žalos įverčiai. Juose taip pat gali būti pateikiama svarbi naujausia informacija, susijusi su gyventojais ir turtu, kuriems padaryta žala. |
| --- | --- |

c)

Vertinamuosiuose žemėlapiuose turi būti pateikiamas žalos dydžio (ir, jei prašoma, jo raidos) įvertinimas. Vertinamieji žemėlapiai turi būti sudaromi naudojant po įvykio gautus palydovinius vaizdus. Vertinamuosiuose žemėlapiuose turi būti pateikiami kiekvienos rūšies nelaimės masto, dydžio arba žalos įverčiai. Juose taip pat gali būti pateikiama svarbi naujausia informacija, susijusi su gyventojais ir turtu, kuriems padaryta žala.

2)   CEMS – Rizikos ir atkūrimo kartografavimo produktai

Teikiant šią paslaugą, pagal pareikalavimą turi būti teikiama geoerdvinė informacija. Ši informacija turi padėti vykdyti ekstremaliųjų situacijų valdymo veiklą, nesusijusią su greito reagavimo etapu. Teikiant šią paslaugą, produktų turi būti galima paprašyti dviem būdais: pasirenkant iš nustatyto išsamių topografinių elementų (pirmiausia – susijusių su infrastruktūromis) ir informacijos apie nelaimių riziką (pavojus, poveikį, riziką) rinkinio arba laisva forma apibūdinant informacijos poreikius, susijusius su konkrečia situacija ir reikiamo produkto rūšimi.

Turi būti galima gauti šių kategorijų produktus:

| a) | referencinius žemėlapius su išsamiomis naujausiomis žiniomis apie teritoriją ir susijusį turtą, naudingomis nelaimių rizikos mažinimo požiūriu; |
| --- | --- |

a)

referencinius žemėlapius su išsamiomis naujausiomis žiniomis apie teritoriją ir susijusį turtą, naudingomis nelaimių rizikos mažinimo požiūriu;

| b) | prieš nelaimę buvusios padėties žemėlapius su reikiama naujausia temine informacija, galinčia padėti parengti nenumatytų atvejų planus, skirtus vietovėms, kurioms gresia pavojai, ir kuo labiau sumažinti žuvusiųjų skaičių ir žalos dydį; |
| --- | --- |

b)

prieš nelaimę buvusios padėties žemėlapius su reikiama naujausia temine informacija, galinčia padėti parengti nenumatytų atvejų planus, skirtus vietovėms, kurioms gresia pavojai, ir kuo labiau sumažinti žuvusiųjų skaičių ir žalos dydį;

| c) | po nelaimės susidariusios padėties žemėlapius su reikiama naujausia temine informacija apie atkūrimo planavimo ir pažangos stebėsenos poreikius, žemėlapyje nurodant ilgalaikį poveikį. |
| --- | --- |

c)

po nelaimės susidariusios padėties žemėlapius su reikiama naujausia temine informacija apie atkūrimo planavimo ir pažangos stebėsenos poreikius, žemėlapyje nurodant ilgalaikį poveikį.

a, b ir c punktuose nurodyti žemėlapiai turi būti dažnai atnaujinami.

Žemėlapiuose turi būti pateikiama tokia informacija:

| a) | vietovių, kurioms gresia pavojai, topografiniai elementai, pirmiausia – susiję su infrastruktūromis; |
| --- | --- |

a)

vietovių, kurioms gresia pavojai, topografiniai elementai, pirmiausia – susiję su infrastruktūromis;

| b) | informacija apie nelaimių riziką; |
| --- | --- |

b)

informacija apie nelaimių riziką;

| c) | kita turima informacija, galinti padėti naudotojams vykdyti konkrečią krizių valdymo planavimo veiklą, pavyzdžiui, apsaugoti nuo galimų nelaimių, įskaitant inžinerines ir kitas apsaugos priemones, taikyti teisės aktais nustatytas priemones ir rengti informuotumo didinimo kampanijas. |
| --- | --- |

c)

kita turima informacija, galinti padėti naudotojams vykdyti konkrečią krizių valdymo planavimo veiklą, pavyzdžiui, apsaugoti nuo galimų nelaimių, įskaitant inžinerines ir kitas apsaugos priemones, taikyti teisės aktais nustatytas priemones ir rengti informuotumo didinimo kampanijas.

3)   CEMS – EFAS

EFAS turi teikti papildomą ankstyvojo perspėjimo apie potvynius informaciją nacionalinėms ir (arba) regioninėms hidrologijos tarnyboms ir Europos reagavimo ir koordinavimo centrui (ERCC). EFAS turi apimti šiuos modulius, prieš 10 dienų ar mažiau teikiančius ankstyvojo perspėjimo duomenis:

| a) | potvynių prognozių modulį, Europos ir pasauliniu lygmenimis teikiantį ankstyvojo perspėjimo informaciją; |
| --- | --- |

a)

potvynių prognozių modulį, Europos ir pasauliniu lygmenimis teikiantį ankstyvojo perspėjimo informaciją;

| b) | perspėjimo apie potvynius modulį, teikiantį perspėjamąją informaciją, pavyzdžiui, perspėjimus apie staigius potvynius; |
| --- | --- |

b)

perspėjimo apie potvynius modulį, teikiantį perspėjamąją informaciją, pavyzdžiui, perspėjimus apie staigius potvynius;

| c) | potvynių stebėsenos modulį, vykdantį vykstančių potvynių stebėseną. |
| --- | --- |

c)

potvynių stebėsenos modulį, vykdantį vykstančių potvynių stebėseną.

4)   CEMS – EFFIS

EFFIS turi padėti saugoti miškus nuo Sąjungoje kylančių gaisrų, suteikdama keturis modulius, pradedant naudojamais prieš gaisrą ir baigiant naudojamais po gaisro.

| a) | Gaisro pavojaus vertinimo modulis: teikia Europos ir pasaulinio lygmens duomenis, padedančius užtikrinti gaisro prevenciją ir pasirengimą gaisrui. Naudojant orų prognozių duomenis, kasdien rengiami žemėlapiai, kuriuose nurodomas 1–6 dienų laikotarpiu ES prognozuojamas gaisro pavojaus lygis. Šis modulis turi veikti nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d. |
| --- | --- |

a)

Gaisro pavojaus vertinimo modulis: teikia Europos ir pasaulinio lygmens duomenis, padedančius užtikrinti gaisro prevenciją ir pasirengimą gaisrui. Naudojant orų prognozių duomenis, kasdien rengiami žemėlapiai, kuriuose nurodomas 1–6 dienų laikotarpiu ES prognozuojamas gaisro pavojaus lygis. Šis modulis turi veikti nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d.

| b) | Aktyvių gaisrų žemėlapių modulis: teikia Europos ir pasaulinio lygmens duomenis, padedančius gesinti gaisrą. Kasdien rengiami žemėlapiai, kuriuose pateikiama šiuo metu pasaulyje aktyvių gaisrų bendroji apžvalga. |
| --- | --- |

b)

Aktyvių gaisrų žemėlapių modulis: teikia Europos ir pasaulinio lygmens duomenis, padedančius gesinti gaisrą. Kasdien rengiami žemėlapiai, kuriuose pateikiama šiuo metu pasaulyje aktyvių gaisrų bendroji apžvalga.

| c) | Skubaus žalos vertinimo modulis: teikia Europos lygmens padėties po gaisro vertinimo duomenis. Kasdien atnaujinami Europos išdegusių teritorijų perimetrai, susiję su gaisrais, apėmusiais 40 ha ir didesnius plotus. |
| --- | --- |

c)

Skubaus žalos vertinimo modulis: teikia Europos lygmens padėties po gaisro vertinimo duomenis. Kasdien atnaujinami Europos išdegusių teritorijų perimetrai, susiję su gaisrais, apėmusiais 40 ha ir didesnius plotus.

| d) | Savaitinio žalos vertinimo modulis: teikia Europos lygmens padėties po gaisro vertinimo duomenis. Kas savaitę atnaujinami Europos išdegusių teritorijų perimetrai. |
| --- | --- |

d)

Savaitinio žalos vertinimo modulis: teikia Europos lygmens padėties po gaisro vertinimo duomenis. Kas savaitę atnaujinami Europos išdegusių teritorijų perimetrai.

5)   CEMS – Europos sausrų stebėjimo (EDO) sistema

EDO sistema turi suteikti galimybę naudotis keturiais moduliais, skirtais informacijai apie vandens trūkumą ir sausrą teikti.

| a) | Stebėsenos ir kartografavimo modulis: suteikia galimybę pavaizduoti erdvinę ir laikinę sausrų raidą, naudojant įvairius kritulių, sniego dangos, temperatūros, dirvožemio drėgnumo, požeminio vandens, upių debito ir augalijos būklės rodiklius. Rodikliai turi būti skaičiuojami remiantis matavimais vietoje (meteorologiniai duomenys, požeminis vanduo), modelių rezultatais (dirvožemio drėgnumas, upių debitas) ir palydovų duomenimis (augalų stresas, dirvožemio drėgnumas, temperatūra žemės paviršiuje). Derinant pasirinktus rodiklius, turi būti nustatomi perspėjimo dėl poveikio žemės ūkiui ir ekosistemai lygiai. |
| --- | --- |

a)

Stebėsenos ir kartografavimo modulis: suteikia galimybę pavaizduoti erdvinę ir laikinę sausrų raidą, naudojant įvairius kritulių, sniego dangos, temperatūros, dirvožemio drėgnumo, požeminio vandens, upių debito ir augalijos būklės rodiklius. Rodikliai turi būti skaičiuojami remiantis matavimais vietoje (meteorologiniai duomenys, požeminis vanduo), modelių rezultatais (dirvožemio drėgnumas, upių debitas) ir palydovų duomenimis (augalų stresas, dirvožemio drėgnumas, temperatūra žemės paviršiuje). Derinant pasirinktus rodiklius, turi būti nustatomi perspėjimo dėl poveikio žemės ūkiui ir ekosistemai lygiai.

| b) | Prognozavimo modulis: prognozuoja pasirinktus sausros rodiklius. |
| --- | --- |

b)

Prognozavimo modulis: prognozuoja pasirinktus sausros rodiklius.

| c) | Duomenų analizės modulis: suteikia galimybę analizuoti ir palyginti esamų rodiklių laiko profilius, atlikti tų rodiklių erdvinį palyginimą ir juos agreguoti pagal administracinius vienetus. |
| --- | --- |

c)

Duomenų analizės modulis: suteikia galimybę analizuoti ir palyginti esamų rodiklių laiko profilius, atlikti tų rodiklių erdvinį palyginimą ir juos agreguoti pagal administracinius vienetus.

| d) | Didelių sausrų analizės ataskaitos, kuriose analizuojamas sausrų mastas, dydis ir galimas poveikis. |
| --- | --- |

d)

Didelių sausrų analizės ataskaitos, kuriose analizuojamas sausrų mastas, dydis ir galimas poveikis.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

5.1.   Stebėjimai naudojant palydovus ir in situ stebėjimai

Didžioji dalis geoerdvinės informacijos, kuri teikiama teikiant „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugą (CEMS), turi būti rengiama remiantis tolimųjų stebėjimų iš palydovų duomenimis ir papildoma prieinamų in situ arba atvirųjų duomenų šaltinių duomenimis. Palydoviniai vaizdai turi būti teikiami naudojantis „Copernicus“ dalyvavimo misijomis ir „Sentinel-1“ bei „Sentinel-2“ stebėjimais ir užtikrinant visų būtinų stebėjimo reikalavimų laikymąsi. Kartografavimo komponento in situ duomenys turi būti teikiami naudojant atviruosius šaltinius ir (arba) duomenis, kuriuos nacionalinės kartografavimo ir žemės kadastrų agentūros teikia pagal dvišalius susitarimus su EEE.

CEMS ankstyvojo perspėjimo komponentas turi naudoti visus prieinamus iš „Sentinel“ palydovų (šiuo metu – „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ (miškų gaisrai) ir „Sentinel-3“) gautus vaizdus. Kadangi, norint beveik tikruoju laiku vertinti gaisro padarytą žalą, duomenis reikia gauti dideliu dažnumu, taip pat naudojami kiti jutikliai, pavyzdžiui, MODIS ir VIIIRS, užtikrinantys vidutinę erdvinę skiriamąją gebą, ir didelės erdvinės skiriamosios gebos vaizdai, gauti iš „Landsat“, SPOT ir IRS palydovų, bet ne tik iš jų. Kintamieji, pavyzdžiui, sniego vandens ekvivalentas ir dirvožemio drėgnumas, naudojami ankstyvojo perspėjimo dėl potvynių komponente, turi būti gaunami naudojant „MetOp“ ir DMSP palydovų jutiklius.

In situ duomenys turi apimti stebėjimų iš oro (pavyzdžiui, orlaivių ir bepiločių orlaivių) duomenis. Ankstyvojo perspėjimo komponento in situ komponentas turi gebėti naudoti atitinkamų nacionalinių ir regioninių institucijų hidrometeorologinius stebėjimus.

---

VII PRIEDAS

„COPERNICUS“ SAUGUMO PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

„COPERNICUS“ SAUGUMO PASLAUGOS TIKSLAI IR TAIKYMO SRITIS

„Copernicus“ saugumo paslauga siekiama užtikrinti, kad būtų teikiami reikiami ir tinkami duomenys, kuriais remdamasi Sąjunga galėtų reaguoti į civilinės saugos iššūkius ir gerinti krizių prevenciją, parengtį ir didinti reagavimo pajėgumus, pirmiausia – užtikrindama geresnį sienų ir jūrų stebėjimą bei „Copernicus“ paramą Sąjungos išorės veiksmams. „Copernicus“ saugumo paslaugą turi sudaryti šie komponentai:

| a) | sienų stebėjimo komponento, valdomo FRONTEX, kaip įgaliotojo subjekto; |
| --- | --- |

a)

sienų stebėjimo komponento, valdomo FRONTEX, kaip įgaliotojo subjekto;

| b) | jūrų stebėjimo komponento, valdomo EMSA, kaip įgaliotojo subjekto; |
| --- | --- |

b)

jūrų stebėjimo komponento, valdomo EMSA, kaip įgaliotojo subjekto;

| c) | paramos Sąjungos išorės veiksmams komponento, valdomo SATCEN, kaip įgaliotojo subjekto. |
| --- | --- |

c)

paramos Sąjungos išorės veiksmams komponento, valdomo SATCEN, kaip įgaliotojo subjekto.

Integruojant įvairius šių trijų įgaliotųjų subjektų stebėjimo pajėgumus, mažiausiomis sąnaudomis, pasiekiamomis išnaudojant veiklos sinergijos galimybes, turi būti sukurtas darnus produktų rinkinys.

I DALIS

„Copernicus“ saugumo paslaugos sienų stebėjimo komponentas

1.   TAIKYMO SRITIS

„Copernicus“ saugumo paslaugos sienų stebėjimo elementas turi būti suprojektuotas taip, kad juo, nustatant ir stebint tarpvalstybines grėsmes saugumui, taikant rizikos vertinimo ir ankstyvojo perspėjimo sistemas, kartografuojant ir vykdant stebėseną, būtų užtikrinamas geresnis informavimas apie situaciją, taip padedant reaguoti į saugumo iššūkius prie Sąjungos sienų.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

Atsižvelgdamas į surinktus naudotojų reikalavimus ir duomenų ir (arba) informacijos produktus grupuojant pagal pagrindinę jų taikymo sritį, sienų stebėjimo komponentas turi teikti šioms teminėms sritims priskiriamas paslaugas:

| a) | žemės paviršiaus stebėsenos paslaugas (S1, S2, S3), grindžiamas palydoviniais vaizdais ir apimančias uostų, pakrančių, paplūdimų ir sienos perėjimo punktų analizę, pasitelkiant specialistų nuomonę; |
| --- | --- |

a)

žemės paviršiaus stebėsenos paslaugas (S1, S2, S3), grindžiamas palydoviniais vaizdais ir apimančias uostų, pakrančių, paplūdimų ir sienos perėjimo punktų analizę, pasitelkiant specialistų nuomonę;

| b) | jūrų stebėsenos paslaugas (S4, S5, S6, S7), grindžiamas laivuose naudojamomis informacijos teikimo sistemomis ir laivų aptikimu palydoviniuose vaizduose bei iš dalies automatizuotas; |
| --- | --- |

b)

jūrų stebėsenos paslaugas (S4, S5, S6, S7), grindžiamas laivuose naudojamomis informacijos teikimo sistemomis ir laivų aptikimu palydoviniuose vaizduose bei iš dalies automatizuotas;

| c) | aplinkosaugos paslaugą (S8), teikiančią aplinkos kintamųjų analizę, apimančią vietovės informaciją ir orų sąlygas. |
| --- | --- |

c)

aplinkosaugos paslaugą (S8), teikiančią aplinkos kintamųjų analizę, apimančią vietovės informaciją ir orų sąlygas.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

Sienų stebėjimo paslauga turi būti padalyta į šias veiklos sritis:

| a) | bendrąjį pavestos veiklos valdymą, apimantį viešuosius pirkimus, sutarčių valdymą ir ataskaitų teikimą; |
| --- | --- |

a)

bendrąjį pavestos veiklos valdymą, apimantį viešuosius pirkimus, sutarčių valdymą ir ataskaitų teikimą;

| b) | paslaugos valdymą, apimantį reikalingų sienų stebėjimo paslaugų nustatymą, įsigijimą, kokybės užtikrinimą ir teikimą; |
| --- | --- |

b)

paslaugos valdymą, apimantį reikalingų sienų stebėjimo paslaugų nustatymą, įsigijimą, kokybės užtikrinimą ir teikimą;

| c) | paslaugos vystymą atsižvelgiant į kintančius reikalavimus, kuriuos naudotojai (sienų kontrolės institucijos ir FRONTEX) kelia šiai paslaugai; |
| --- | --- |

c)

paslaugos vystymą atsižvelgiant į kintančius reikalavimus, kuriuos naudotojai (sienų kontrolės institucijos ir FRONTEX) kelia šiai paslaugai;

| d) | naudotojų dalyvavimą ir mokymą, įskaitant visą naudotojams mokyti reikalingą veiklą, taip pat kiekvienos teikiamos paslaugos naudojimo lygio vertinimą. |
| --- | --- |

d)

naudotojų dalyvavimą ir mokymą, įskaitant visą naudotojams mokyti reikalingą veiklą, taip pat kiekvienos teikiamos paslaugos naudojimo lygio vertinimą.

„Copernicus“ sienų stebėjimo paslaugos turi būti diegiamos atsižvelgiant į FRONTEX analizės ir informavimo paslaugų, kurios Agentūroje jau yra įdiegtos, sistemą;

FRONTEX, prireikus padedama rangovų, daugiausia turi vykdyti šią veiklą:

| a) | kasdienes operacijas ir ryšius su naudotojais; |
| --- | --- |

a)

kasdienes operacijas ir ryšius su naudotojais;

| b) | (Žemės stebėjimo ir kitų) produktų planavimą, užsakymą, įsigijimą ir apmokėjimą; |
| --- | --- |

b)

(Žemės stebėjimo ir kitų) produktų planavimą, užsakymą, įsigijimą ir apmokėjimą;

| c) | IT operacijų valdymą, įskaitant incidentų ir problemų valdymą; |
| --- | --- |

c)

IT operacijų valdymą, įskaitant incidentų ir problemų valdymą;

| d) | teikiamų produktų kokybės užtikrinimą; |
| --- | --- |

d)

teikiamų produktų kokybės užtikrinimą;

| e) | paslaugų koregavimą ir naujinimą; |
| --- | --- |

e)

paslaugų koregavimą ir naujinimą;

| f) | teikiamų paslaugų stebėseną. |
| --- | --- |

f)

teikiamų paslaugų stebėseną.

Norėdama gauti pagalbos vykdant pirmiau nurodytą veiklą, FRONTEX su Europos Sąjungos palydovų centru (EISC) ir EMSA turi sudaryti susitarimus dėl paslaugų lygio, kurie iš dalies būtų finansuojami pagal „Copernicus“ programą ir atitinkamai apimtų sausumos ir jūrų sričių analizę.

Siekiant patikrinti ir patvirtinti naujus naudotojų reikalavimus, gali būti įgyvendinami koncepcijos patikrinimo ir pasirengimo veiklai projektai.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

FRONTEX, remdamasi jos pačios atliktu dabartinės padėties rizikos vertinimu, turi nustatyti konkrečius „Copernicus“ paslaugos aktyvavimo sienų stebėjimo tikslais atvejus. Sienų stebėjimą turi sudaryti šios paslaugos:

| a) | (S1) pakrančių stebėsena: pakrančių stebėsenos srityje rengiamus „Copernicus“ produktus turi sudaryti tam tikru nustatytu laiku teikiamos ir ad hoc vaizdų analizės ataskaitos, vektoriniai pakrantės ruožų (paplūdimų ir uostų), nustatytų remiantis rizikos analize, duomenys ir vaizdai, padedantys atlikti operatyvinį neteisėtos migracijos ir su tarpvalstybiniais nusikaltimais susijusios veiklos vertinimą; |
| --- | --- |

a)

(S1) pakrančių stebėsena: pakrančių stebėsenos srityje rengiamus „Copernicus“ produktus turi sudaryti tam tikru nustatytu laiku teikiamos ir ad hoc vaizdų analizės ataskaitos, vektoriniai pakrantės ruožų (paplūdimų ir uostų), nustatytų remiantis rizikos analize, duomenys ir vaizdai, padedantys atlikti operatyvinį neteisėtos migracijos ir su tarpvalstybiniais nusikaltimais susijusios veiklos vertinimą;

| b) | (S2) pasienio stebėsena: tam tikru nustatytu laiku teikiamos ir ad hoc vaizdų analizės ataskaitos, vektoriniai pasienio zonų, nustatytų remiantis rizikos analize, duomenys ir vaizdai, padedantys atlikti operatyvinį neteisėtos migracijos ir su tarpvalstybiniais nusikaltimais susijusios veiklos vertinimą; |
| --- | --- |

b)

(S2) pasienio stebėsena: tam tikru nustatytu laiku teikiamos ir ad hoc vaizdų analizės ataskaitos, vektoriniai pasienio zonų, nustatytų remiantis rizikos analize, duomenys ir vaizdai, padedantys atlikti operatyvinį neteisėtos migracijos ir su tarpvalstybiniais nusikaltimais susijusios veiklos vertinimą;

| c) | (S3) referenciniai vaizdai ir (arba) žemėlapiai: „Copernicus“ informacinių vaizdų ir (arba) kartografavimo produktai grindžiami labai didelės skiriamosios gebos palydoviniais vaizdais ir vektoriniais duomenimis, apimančiais konkrečias trečiųjų šalių teritorijas, nustatytas remiantis rizikos analize; |
| --- | --- |

c)

(S3) referenciniai vaizdai ir (arba) žemėlapiai: „Copernicus“ informacinių vaizdų ir (arba) kartografavimo produktai grindžiami labai didelės skiriamosios gebos palydoviniais vaizdais ir vektoriniais duomenimis, apimančiais konkrečias trečiųjų šalių teritorijas, nustatytas remiantis rizikos analize;

| d) | (S4) svarbių jūrų zonos stebėjimas: svarbios jūrų zonos stebėjimo srityje rengiamus „Copernicus“ produktus turi sudaryti svarbių laivų identifikavimas ir sekimas naudojant Žemės stebėjimo duomenis, derinamus su in situ duomenimis, skelbiamais atviruosiuose šaltiniuose ir gaunamais iš platformų ir jutiklių; |
| --- | --- |

d)

(S4) svarbių jūrų zonos stebėjimas: svarbios jūrų zonos stebėjimo srityje rengiamus „Copernicus“ produktus turi sudaryti svarbių laivų identifikavimas ir sekimas naudojant Žemės stebėjimo duomenis, derinamus su in situ duomenimis, skelbiamais atviruosiuose šaltiniuose ir gaunamais iš platformų ir jutiklių;

| e) | (S5) laivų aptikimo paslauga: teikiant laivų aptikimo paslaugą rengiami „Copernicus“ produktai turi apimti laivų aptikimą (angl. SAR) ir (optinį) identifikavimą naudojant palydovus ir pasitelkiant bendradarbiavimo sistemas (AIS, LRIT); |
| --- | --- |

e)

(S5) laivų aptikimo paslauga: teikiant laivų aptikimo paslaugą rengiami „Copernicus“ produktai turi apimti laivų aptikimą (angl. SAR) ir (optinį) identifikavimą naudojant palydovus ir pasitelkiant bendradarbiavimo sistemas (AIS, LRIT);

| f) | (S6) laivų sekimo ir informavimo apie juos paslauga: „Copernicus“ produktai, rengiami teikiant laivų sekimo ir informavimo apie juos paslaugą, turi apimti bendrą antžeminių ir (arba) palydovinių stebėjimų informaciją, teikiamą naudojant AIS, LRIT ir laivų stebėjimo sistemą (LSS); |
| --- | --- |

f)

(S6) laivų sekimo ir informavimo apie juos paslauga: „Copernicus“ produktai, rengiami teikiant laivų sekimo ir informavimo apie juos paslaugą, turi apimti bendrą antžeminių ir (arba) palydovinių stebėjimų informaciją, teikiamą naudojant AIS, LRIT ir laivų stebėjimo sistemą (LSS);

| g) | (S7) neįprasto laivų judėjimo nustatymo paslauga: „Copernicus“ produktai, rengiami teikiant neįprasto laivų judėjimo nustatymo paslaugą, turi apimti perspėjimus, automatiškai parengiamus nustačius įtartiną laivų judėjimą; |
| --- | --- |

g)

(S7) neįprasto laivų judėjimo nustatymo paslauga: „Copernicus“ produktai, rengiami teikiant neįprasto laivų judėjimo nustatymo paslaugą, turi apimti perspėjimus, automatiškai parengiamus nustačius įtartiną laivų judėjimą;

| h) | (S8) aplinkos vertinimas rizikos analizės tikslais: aplinkos vertinimo rizikos analizės tikslais srities „Copernicus“ produktai turi apimti aplinkos informaciją (dabartines ir prognozuojamas orų sąlygas ir jūros būklę), padedančią vykdyti operacinį planavimą, priimti sprendimus ir planuoti palydovų įsigijimą; |
| --- | --- |

h)

(S8) aplinkos vertinimas rizikos analizės tikslais: aplinkos vertinimo rizikos analizės tikslais srities „Copernicus“ produktai turi apimti aplinkos informaciją (dabartines ir prognozuojamas orų sąlygas ir jūros būklę), padedančią vykdyti operacinį planavimą, priimti sprendimus ir planuoti palydovų įsigijimą;

| i) | (S9) didelių teritorijų aplinkos vertinimas rizikos analizės tikslais: ši paslauga turi būti teikiama pagal pareikalavimą ir gali būti užsakoma naudojantis „Eurosur Fusion“ paslaugomis; ji turi būti teikiama remiantis vaizdų analize, grindžiama konkrečių vietų stebėsena naudojant archyvuose esančius ir naujus vaizdus; |
| --- | --- |

i)

(S9) didelių teritorijų aplinkos vertinimas rizikos analizės tikslais: ši paslauga turi būti teikiama pagal pareikalavimą ir gali būti užsakoma naudojantis „Eurosur Fusion“ paslaugomis; ji turi būti teikiama remiantis vaizdų analize, grindžiama konkrečių vietų stebėsena naudojant archyvuose esančius ir naujus vaizdus;

| j) | (S10) žvalgomojo Žemės stebėjimo paslauga: ši paslauga turi būti teikiama pagal pareikalavimą ir nacionalinių koordinavimo centrų gali būti užsakoma naudojantis „Eurosur Fusion“ paslaugomis; teikiant žvalgomojo Žemės stebėjimo paslaugą, turi būti teikiamas pirminis konkrečių vietovių ir svarbių objektų, esančių didelėse teritorijose, įvertinimas ir identifikavimas; identifikuotas vietoves ir objektus turi patvirtinti užsakovas ir, jei reikia, jie turi būti toliau analizuojami naudojantis įprastomis stebėsenos paslaugomis; |
| --- | --- |

j)

(S10) žvalgomojo Žemės stebėjimo paslauga: ši paslauga turi būti teikiama pagal pareikalavimą ir nacionalinių koordinavimo centrų gali būti užsakoma naudojantis „Eurosur Fusion“ paslaugomis; teikiant žvalgomojo Žemės stebėjimo paslaugą, turi būti teikiamas pirminis konkrečių vietovių ir svarbių objektų, esančių didelėse teritorijose, įvertinimas ir identifikavimas; identifikuotas vietoves ir objektus turi patvirtinti užsakovas ir, jei reikia, jie turi būti toliau analizuojami naudojantis įprastomis stebėsenos paslaugomis;

| k) | (S11) migracijos ir tarpvalstybinių nusikalstamų tinklų vertinimas: ši paslauga turi būti teikiama pagal pareikalavimą ir nacionalinių koordinavimo centrų gali būti užsakoma naudojantis „Eurosur Fusion“ paslaugomis; teikiant šią paslaugą, turi būti teikiama bazinė ir pirminė socialinė ir ekonominė konkrečios vietovės, veiklos ir (arba) organizuotos nusikalstamos grupuotės, susijusios su neteisėta migracija arba tarpvalstybine nusikalstama veikla, analizė. Ji turi būti teikiama remiantis įvairiais šaltiniais. |
| --- | --- |

k)

(S11) migracijos ir tarpvalstybinių nusikalstamų tinklų vertinimas: ši paslauga turi būti teikiama pagal pareikalavimą ir nacionalinių koordinavimo centrų gali būti užsakoma naudojantis „Eurosur Fusion“ paslaugomis; teikiant šią paslaugą, turi būti teikiama bazinė ir pirminė socialinė ir ekonominė konkrečios vietovės, veiklos ir (arba) organizuotos nusikalstamos grupuotės, susijusios su neteisėta migracija arba tarpvalstybine nusikalstama veikla, analizė. Ji turi būti teikiama remiantis įvairiais šaltiniais.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

Norėdama teikti sienų stebėjimo žvalgybinę informaciją, FRONTEX turi rinkti duomenis iš labai įvairių šaltinių ir kurti pridėtinę vertę, teikdama duomenų analizės ir informacijos teikimo paslaugą.

Teikiant šią paslaugą, turi būti naudojami šie pradiniai duomenys:

| a) | palydoviniai vaizdai (gauti naudojant optinę įrangą ir radarus); |
| --- | --- |

a)

palydoviniai vaizdai (gauti naudojant optinę įrangą ir radarus);

| b) | duomenys, gauti iš specializuotų laivų aptikimo sistemų; |
| --- | --- |

b)

duomenys, gauti iš specializuotų laivų aptikimo sistemų;

| c) | meteorologinė informacija; |
| --- | --- |

c)

meteorologinė informacija;

| d) | žvalgybos informacija. |
| --- | --- |

d)

žvalgybos informacija.

II DALIS

„Copernicus“ saugumo paslaugos jūrų stebėjimo komponentas

1.   TAIKYMO SRITIS

„Copernicus“ saugumo paslaugos jūrų stebėjimo komponentas turi būti suprojektuotas taip, kad, naudojant „Copernicus“ duomenis ir informaciją ir dėl to geriau vykdant jūrų stebėjimą, būtų geriau nustatomos ir stebimos tarpregioninės grėsmės saugumui, taikomos geresnės rizikos vertinimo ir ankstyvojo perspėjimo sistemos bei užtikrinamas geresnis jūrų teritorijų kartografavimas ir stebėsena, taip pagerinant Sąjungos krizių prevencijos, parengties ir reagavimo pajėgumus.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

Jūrų stebėjimo paslauga turi būti teikiama atsižvelgiant į stebėsenos reikalavimus, keliamus šių naudotojų grupių:

| a) | žvejybos kontrolės institucijų; |
| --- | --- |

a)

žvejybos kontrolės institucijų;

| b) | jūrų saugumo ir saugos institucijų; |
| --- | --- |

b)

jūrų saugumo ir saugos institucijų;

| c) | muitinių ir teisėsaugos institucijų; |
| --- | --- |

c)

muitinių ir teisėsaugos institucijų;

| d) | gynybos institucijų. |
| --- | --- |

d)

gynybos institucijų.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

„Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugos turi būti teikiamos remiantis EMSA taikoma architektūra, taip siekiant suderinti įvairius paslaugos elementus, įskaitant Žemės stebėjimo elementą, ir turi būti pritaikytos prie įvairių naudotojų grupių poreikių. Šie paslaugos elementai turi būti padalyti į paslaugos pirminius duomenis ir paslaugos modulius.

Paslaugos pirminius duomenis turi sudaryti šių kategorijų duomenys:

| a) | Žemės stebėjimo duomenys; |
| --- | --- |

a)

Žemės stebėjimo duomenys;

| b) | konkreti informacija apie padėtį jūroje. |
| --- | --- |

b)

konkreti informacija apie padėtį jūroje.

Paslaugos moduliai turi būti šie:

| a) | bendrieji paslaugos moduliai; |
| --- | --- |

a)

bendrieji paslaugos moduliai;

| b) | integruojamieji paslaugos moduliai. |
| --- | --- |

b)

integruojamieji paslaugos moduliai.

Paslaugos pirminius duomenis derinant su atitinkamais pajėgumais (moduliais), visoms įmanomoms įgaliotųjų naudotojų grupėms turi būti galima teikti prie konkrečių poreikių pritaikytas, ekonomiškai efektyvias paslaugas.

EMSA turi būti įgaliota vykdyti šias konkrečias užduotis:

| a) | bendrojo pavestos veiklos valdymo; |
| --- | --- |

a)

bendrojo pavestos veiklos valdymo;

| b) | vadovavimo ir administravimo, įskaitant viešuosius pirkimus, sutarčių valdymą, ataskaitų teikimą ir kokybės užtikrinimą; |
| --- | --- |

b)

vadovavimo ir administravimo, įskaitant viešuosius pirkimus, sutarčių valdymą, ataskaitų teikimą ir kokybės užtikrinimą;

| c) | paslaugos plėtojimo, įskaitant paslaugos kūrimą, bandymą ir diegimą; |
| --- | --- |

c)

paslaugos plėtojimo, įskaitant paslaugos kūrimą, bandymą ir diegimą;

| d) | paslaugos valdymo, įskaitant kasdienę veiklą, incidentų ir problemų valdymą bei nuolatinį paslaugos gerinimą. Paslaugos valdymas apima visą veiklą, susijusią su palydovinių produktų planavimu, užsakymu ir patvirtinimu; |
| --- | --- |

d)

paslaugos valdymo, įskaitant kasdienę veiklą, incidentų ir problemų valdymą bei nuolatinį paslaugos gerinimą. Paslaugos valdymas apima visą veiklą, susijusią su palydovinių produktų planavimu, užsakymu ir patvirtinimu;

| e) | naudotojų dalyvavimo ir mokymo, įskaitant visą naudotojams mokyti reikalingą veiklą, taip pat kiekvienos teikiamos paslaugos naudojimo lygio vertinimą. |
| --- | --- |

e)

naudotojų dalyvavimo ir mokymo, įskaitant visą naudotojams mokyti reikalingą veiklą, taip pat kiekvienos teikiamos paslaugos naudojimo lygio vertinimą.

Be šios veiklos, jei tai susiję su paslaugos teikimu, siekiant patikrinti ir patvirtinti konkrečios srities naujus naudotojų reikalavimus, gali būti įgyvendinami koncepcijos patikrinimo ir pasirengimo veiklai projektai.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

Naudojant „Copernicus“ saugumo paslaugos jūrų stebėjimo komponentą teikiami produktai turi apimti toliau nurodytas paslaugas.

1)   Žvejybos kontrolės paslaugos

Neteisėta žvejybos veikla gali trukdyti įgyvendinti valdymo planus ir protingai naudoti žuvininkystės išteklius. Teikiant šias paslaugas turi būti atsižvelgiama į šių rūšių reikalavimus:

| a) | žvejybos plotų stebėsenos reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

žvejybos plotų stebėsenos reikalavimus;

| b) | žvejybos uostų reikalavimus, taikomus siekiant stebėti ir kontroliuoti išplaukiančius ar atplaukiančius žvejybos laivus. |
| --- | --- |

b)

žvejybos uostų reikalavimus, taikomus siekiant stebėti ir kontroliuoti išplaukiančius ar atplaukiančius žvejybos laivus.

2)   Su jūrų sauga ir saugumu susijusios paslaugos

Su jūrų sauga ir saugumu susijusios paslaugos turi būti teikiamos siekiant patenkinti dviejų pagrindinių kategorijų naudotojų poreikius.

| a) | Paieška ir gelbėjimas. Paieška ir gelbėjimas – tai nelaimės ištiktų žmonių, kuriems gresia mirtinas pavojus, paieška ir gelbėjimas. Paieškos ir gelbėjimo veikla turi apimti operacijas atokiuose regionuose, gelbėjimą jūroje ir specialios paieškos ir gelbėjimo įrangos, kurios pagalbos tarnybos paprastai neturi, poreikio patenkinimą. Paieškos ir gelbėjimo paslauga turi apimti greitą palydovų išteklių ir bepiločių orlaivių pasitelkimą plataus masto stebėsenai ir paieškos ir gelbėjimo priemonių padėties ir atitinkamo paieškos modelio vaizdavimą, siekiant geriau suderinti operacijas. |
| --- | --- |

a)

Paieška ir gelbėjimas. Paieška ir gelbėjimas – tai nelaimės ištiktų žmonių, kuriems gresia mirtinas pavojus, paieška ir gelbėjimas. Paieškos ir gelbėjimo veikla turi apimti operacijas atokiuose regionuose, gelbėjimą jūroje ir specialios paieškos ir gelbėjimo įrangos, kurios pagalbos tarnybos paprastai neturi, poreikio patenkinimą. Paieškos ir gelbėjimo paslauga turi apimti greitą palydovų išteklių ir bepiločių orlaivių pasitelkimą plataus masto stebėsenai ir paieškos ir gelbėjimo priemonių padėties ir atitinkamo paieškos modelio vaizdavimą, siekiant geriau suderinti operacijas.

| b) | Laivų sauga. Šią paslaugą turi sudaryti Žemės stebėjimo produktais patobulinto jūrų eismo vaizdo paieška ir teikimas. Ji turi būti pasaulinio masto ir papildomai orientuota į atokius regionus, pirmiausia – poliarinius. |
| --- | --- |

b)

Laivų sauga. Šią paslaugą turi sudaryti Žemės stebėjimo produktais patobulinto jūrų eismo vaizdo paieška ir teikimas. Ji turi būti pasaulinio masto ir papildomai orientuota į atokius regionus, pirmiausia – poliarinius.

3)   Muitinės paslaugos

Muitinės paslaugomis turi būti užtikrinamas jungtinių duomenų naudojimas laivams sekti ir trajektorijoms bei atvykimams į uostus susieti su esamų sistemų informacija, siekiant įvairių tikslų.

Vykdant nusikalstamos prekybos tam tikromis prekėmis stebėseną, daugiausia dėmesio turi būti skiriama informuotumo apie padėtį jūroje gerinimui ir informacijos sutikrinimui su pagrindiniais registrais, su laivais susijusia informacija ir ataskaitų duomenimis. Ši paslauga turi padėti vykdyti konkrečias operacijas ir (arba) intervencinius veiksmus, kai labai svarbu greitai nustatyti užduotis ir pradėti stebėseną. Įgyvendinimo veikla turi apimti konkrečių laivų išvykimo iš trečiųjų šalių uostų ir paplūdimių stebėseną ir neįprastos veiklos aptikimą.

4)   Teisėsaugos paslaugos

Teikiant teisėsaugos paslaugas, daugiausia dėmesio turi būti skiriama informuotumo apie padėtį jūroje gerinimui remiantis esamais civiliniais ištekliais ir pajėgumais ir tolesniam informacijos integravimo užtikrinimui. Šios paslaugos turi būti teikiamos atsižvelgiant į greito užduočių nustatymo ir konkrečių operacijų stebėsenos ypatumus.

5)   Jūros aplinkos stebėsenos paslaugos

Jūros aplinkos stebėsenos paslaugos turi apimti Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnybos (CleanSeaNet) veiklą. Jos turi padėti dalyvaujančioms šalims vykdyti šią veiklą:

| a) | nustatyti ir sekti jūros paviršiaus užteršimą nafta; |
| --- | --- |

a)

nustatyti ir sekti jūros paviršiaus užteršimą nafta;

| b) | stebėti atsitiktinę taršą įvykus avarijoms; |
| --- | --- |

b)

stebėti atsitiktinę taršą įvykus avarijoms;

| c) | padėti nustatyti teršėjus. |
| --- | --- |

c)

padėti nustatyti teršėjus.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

Teikiant „Copernicus“ jūrų stebėjimo paslaugas, turi būti užtikrinta galimybė kaip pradinius duomenis, reikalingus produktams teikti, naudoti „Copernicus“ ir kitus duomenis.

| 1) | Žemės stebėjimo duomenys ir išvestiniai produktai, pagrįsti:






  a) | SAR vaizdais; |
| --- | --- | --- |

1)

Žemės stebėjimo duomenys ir išvestiniai produktai, pagrįsti:

a)

SAR vaizdais;

| b) | optiniais vaizdais; |
| --- | --- |

b)

optiniais vaizdais;

| c) | palydoviniais vaizdo įrašais. |
| --- | --- |

c)

palydoviniais vaizdo įrašais.

| 2) | Ne Žemės stebėjimo duomenys ir pridėtinės vertės produktai:






  a) | nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos (angl. RPAS); |
| --- | --- | --- |

2)

Ne Žemės stebėjimo duomenys ir pridėtinės vertės produktai:

a)

nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos (angl. RPAS);

| b) | palydovinės AIS (SAT-AIS); |
| --- | --- |

b)

palydovinės AIS (SAT-AIS);

| c) | pranešimo apie laivus sistemos, naudojamos laikantis jų atitinkamų teisinių pagrindų; |
| --- | --- |

c)

pranešimo apie laivus sistemos, naudojamos laikantis jų atitinkamų teisinių pagrindų;

| d) | su laivais susijusi informacija (gauta iš laivų duomenų bazių). |
| --- | --- |

d)

su laivais susijusi informacija (gauta iš laivų duomenų bazių).

| 3) | In situ duomenys, gauti iš kitų šaltinių: bet kokioje transporto priemonėje, laive arba orlaivyje įrengti jutikliai. |
| --- | --- |

3)

In situ duomenys, gauti iš kitų šaltinių: bet kokioje transporto priemonėje, laive arba orlaivyje įrengti jutikliai.

III DALIS

„Copernicus“ saugumo paslaugos paramos Sąjungos išorės veiksmams komponentas

1.   TAIKYMO SRITIS

Paramos Sąjungos išorės veiksmams (angl. SEA) paslauga turi būti kuriama taip, kad būtų užtikrinta glaudi sąveika su „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslauga (angl. EMS). SEA ir EMS tarpusavio koordinavimas turi būti užtikrinamas pagal šiuos principus:

| a) | integruojant SEA ir EMS portfelius, turi būti atsižvelgiama į abiejų naudotojų grupių poreikius; |
| --- | --- |

a)

integruojant SEA ir EMS portfelius, turi būti atsižvelgiama į abiejų naudotojų grupių poreikius;

| b) | dėl šių paslaugų koordinavimo neturi nukentėti atitinkamus paslaugų portfelius sudarančių paslaugų teikimo greitis, tų paslaugų portfelių specifiškumas arba kokybė ir užklausos slaptumas; |
| --- | --- |

b)

dėl šių paslaugų koordinavimo neturi nukentėti atitinkamus paslaugų portfelius sudarančių paslaugų teikimo greitis, tų paslaugų portfelių specifiškumas arba kokybė ir užklausos slaptumas;

| c) | šiuo koordinavimu turi būti siekiama išnaudoti dalijimosi ištekliais teikiamas sąnaudų mažinimo galimybes. |
| --- | --- |

c)

šiuo koordinavimu turi būti siekiama išnaudoti dalijimosi ištekliais teikiamas sąnaudų mažinimo galimybes.

2.   NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

Paslauga turi apimti šias pagrindines sritis:

| a) | su krizėmis susijusią informaciją; |
| --- | --- |

a)

su krizėmis susijusią informaciją;

| b) | krizių prevenciją ir pasirengimą joms; |
| --- | --- |

b)

krizių prevenciją ir pasirengimą joms;

| c) | informacinius pranešimus ir veiklos analizę. |
| --- | --- |

c)

informacinius pranešimus ir veiklos analizę.

SEA paslaugos produktai turi būti prieinami tik šiems įgaliotiesiems naudotojams:

| a) | Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT krizių valdymo struktūroms, Sąjungos delegacijoms, EIVT regioniniams skyriams); |
| --- | --- |

a)

Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT krizių valdymo struktūroms, Sąjungos delegacijoms, EIVT regioniniams skyriams);

| b) | bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijoms; |
| --- | --- |

b)

bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijoms;

| c) | šioms Komisijos tarnyboms:






  1) | Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų GD; |
| --- | --- | --- |

c)

šioms Komisijos tarnyboms:

1)

Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų GD;

| 2) | Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD; |
| --- | --- |

2)

Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD;

| d) | valstybių narių gynybos ministerijoms, užsienio reikalų ministerijoms ir žvalgybos centrams; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių gynybos ministerijoms, užsienio reikalų ministerijoms ir žvalgybos centrams;

| e) | Jungtinių Tautų Organizacijai. |
| --- | --- |

e)

Jungtinių Tautų Organizacijai.

3.   PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

Teikiant šią paslaugą, pagal pareikalavimą turi būti teikiama geoerdvinė informacija, krizių metu padedanti priimti sprendimus ir vykdyti operacijas. Teikiant šią paslaugą, turi būti gaunami, apdorojami ir išanalizuojami palydoviniai vaizdai ir papildoma informacija.

Produktai turi būti rengiami derinant standartizuotus informacijos sluoksnius, atitinkančius naudotojų poreikius. Šie sluoksniai gali būti grupuojami naudojant įvairaus pobūdžio produktus, pavyzdžiui, žemėlapius, geoerdvinių (vektorinių ir rastrinių) duomenų rinkinius ir (arba) internetu prieinamas paslaugas (internetinius žemėlapius). Naudotojai produktus gali rinktis iš SEA portfelio, taip pat nurodydami konkrečius savo poreikius.

Turi būti siekiama užtikrinti, kad ši paslauga būtų teikiama nepertraukiamai (visą parą ir visomis savaitės dienomis); paslauga turi apimti greitojo reagavimo paslaugą.

Teikiant šią paslaugą, turi būti vykdoma ši veikla:

| a) | paslaugos ryšių punkto, skirto visiems SEA aktyvavimo atvejams, veikla; |
| --- | --- |

a)

paslaugos ryšių punkto, skirto visiems SEA aktyvavimo atvejams, veikla;

| b) | „Copernicus“ pagalbos tarnybos veikla; |
| --- | --- |

b)

„Copernicus“ pagalbos tarnybos veikla;

| c) | produktų kūrimo veikla; |
| --- | --- |

c)

produktų kūrimo veikla;

| d) | CSCDA duomenų užklausų tvarkymas; |
| --- | --- |

d)

CSCDA duomenų užklausų tvarkymas;

| e) | pagalba rangovams kuriant produktus; |
| --- | --- |

e)

pagalba rangovams kuriant produktus;

| f) | vidaus analizė ir pridėtinės vertės kūrimas (kai tinkama), susiję su visais aktyvavimo atvejais, kuriuos valdo SATCEN; |
| --- | --- |

f)

vidaus analizė ir pridėtinės vertės kūrimas (kai tinkama), susiję su visais aktyvavimo atvejais, kuriuos valdo SATCEN;

| g) | produktų patvirtinimas ir platinimas; |
| --- | --- |

g)

produktų patvirtinimas ir platinimas;

| h) | koordinavimas su „Copernicus“ EMS paslauga; |
| --- | --- |

h)

koordinavimas su „Copernicus“ EMS paslauga;

| i) | koordinavimas su kitomis „Copernicus“ paslaugomis, susijusiomis su išorės veiksmais ir bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir (arba) bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) naudotojais; |
| --- | --- |

i)

koordinavimas su kitomis „Copernicus“ paslaugomis, susijusiomis su išorės veiksmais ir bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir (arba) bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) naudotojais;

| j) | platinimas ir politikos įgyvendinimas, atsižvelgiant į paskyrų naudotojų profilius ir duomenų slaptumą. |
| --- | --- |

j)

platinimas ir politikos įgyvendinimas, atsižvelgiant į paskyrų naudotojų profilius ir duomenų slaptumą.

Vykdant paslaugos valdymo veiklą, pagal valdymo ir koordinavimo lygmeniu nustatytą sistemą turi būti diegiami ir taikomi visi SEA paslaugai reikalingi procesai.

SEA paslaugos koordinatorius turi būti atsakingas už šiuos su kiekvienu aktyvavimu susijusius veiksmus:

| a) | sąnaudų įvertinimą, kad sąnaudas būtų galima palyginti su nauda arba atlikti poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

a)

sąnaudų įvertinimą, kad sąnaudas būtų galima palyginti su nauda arba atlikti poveikio vertinimą;

| b) | slaptumo klausimų tvarkymą; |
| --- | --- |

b)

slaptumo klausimų tvarkymą;

| c) | incidentų ir problemų valdymą; |
| --- | --- |

c)

incidentų ir problemų valdymą;

| d) | teikiamų paslaugų stebėseną. |
| --- | --- |

d)

teikiamų paslaugų stebėseną.

4.   TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

Išsamų „Copernicus“ SEA paslaugos portfelį turi sudaryti toliau nurodyti produktai.

1)   Referenciniai žemėlapiai

Referenciniai žemėlapiai turi būti aukštos kokybės kartografiniai produktai, apimantys labai įvairius stebimus elementus. Įvairūs informacijos sluoksniai turi apimti pagrindinių rūšių elementus, pavyzdžiui, kelių tinklą, ribas, hidrografinę informaciją, vietovės informaciją ir t. t. Referenciniai žemėlapiai turi būti tinkami naudoti orientavimosi, vietos navigacijos, strateginių sprendimų priėmimo ir logistikos įgyvendinimo tikslais. Atsižvelgiant į aplinkybes, referencinio žemėlapio informaciniai sluoksniai gali būti papildyti konkrečiu atveju reikalingu specialiu sluoksniu.

2)   Kelių tinklo būklės vertinimas

Naudodamiesi kelių tinklo būklės vertinimu, naudotojai turi gauti žemėlapį su įvairaus pobūdžio informacija apie kelių tinklo būklę.

3)   Konfliktų žalos vertinimas

Vertinant konfliktų žalą, turi būti nustatomi pokyčiai ir jais remiantis pateikiama vaizdinė interpretacija su informacija apie poveikio pasiskirstymą krizės ištiktoje teritorijoje. Miesto vietovėse miesto kvartalai turi būti nuspalvinami sutartinėmis spalvomis, rodančiomis žalos dydį. Platesnėse vietovėse žalai pavaizduoti turi būti naudojamas šiluminis žemėlapis, įvairiomis spalvomis rodantis poveikio kiekvienai vietovei lygį.

4)   Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų analizė

Atliekant ypatingos svarbos infrastruktūros objektų analizę, turi būti nustatomi svarbiausi žmogaus sukurtos arba gamtinės infrastruktūros objektų, kurie yra laikomi labai svarbiais, komponentai ir turi būti įvertinama jų darbinė būklė.

5)   Evakavimo planavimo parama

Teikiant evakavimo planavimo paramą, turi būti teikiama informacija, padedanti evakuoti žmones iš krizės ištiktų teritorijų. Produktai, rengiami remiantis preliminaria analize, atlikta atsižvelgiant į konkrečiai vietai būdingą įvairaus pobūdžio riziką, turi apimti tokią informaciją kaip galimos sambūrio vietos, sraigtasparnių nusileidimo zonos ir evakavimo vietos bei keliai.

6)   ES nepriklausančių valstybių sienų žemėlapis

Naudodamiesi ES nepriklausančių valstybių sienų žemėlapiu, naudotojai turi galėti gauti konkrečios informacijos, kuri padėtų priimti sprendimus, susijusius su ES nepriklausančių valstybių sienų klausimais.

7)   Stovyklų analizė

Stovyklų analizė turi būti produktas, skirtas padėti priimti sprendimus, susijusius su perkeltaisiais asmenimis (perkeltais šalies viduje arba pabėgėliais). Šiais produktais pirmiausia turi būti apibūdinamas stovyklos įrengimas, identifikuojant būstus ir kitokios funkcinės paskirties pastatus ir galiausiai pateikiant gyventojų skaičiaus įverčius.

8)   Krizės padėties vaizdo sistema

Krizės padėties vaizdo sistema turi būti produktas, kuriuo būtų bendrai įvertinamas konflikto ir (arba) krizės sunkumas ir pasekmės. Kad produktas atliktų šią funkciją, jį turi sudaryti papildomos informacijos apie krizę rinkinys. Rasta papildoma informacija turi būti kaupiama, homogenizuojama ir panaudojama vientisam vaizdui (padėties žemėlapiams ir, jei pageidaujama, ataskaitai) parengti.

9)   Veiklos ataskaita

Veiklos ataskaita turi būti produktas, kuriuo naudotojui būtų teikiama konkrečios žmonių veiklos analizė. Šis produktas turi būti labai lankstus.

5.   REIKALINGI DUOMENYS

Teikiant šią paslaugą, turi būti naudojami labai didelės skiriamosios gebos duomenys.

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/56

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/621

2018 m. balandžio 20 d.

dėl programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 (1), ypač į jo 9 straipsnio 8 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 377/2014 nustatyta programa „Copernicus“ yra civilinė į naudotojus orientuota programa, grindžiama esamais nacionaliniais ir Europos pajėgumais, svarbiausias pagal ją vykdomos veiklos tikslas – teikti tikslią ir patikimą aplinkos ir saugumo srities informaciją, kuri būtų pritaikyta naudotojų poreikiams ir kuria būtų grindžiamos kitos Sąjungos politikos sritys, visų pirma susijusios su vidaus rinka, transportu, aplinka, energetika, civiline sauga ir civiliniu saugumu, bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis ir humanitarine pagalba; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 377/2014 nustatyta programa „Copernicus“ yra civilinė į naudotojus orientuota programa, grindžiama esamais nacionaliniais ir Europos pajėgumais, svarbiausias pagal ją vykdomos veiklos tikslas – teikti tikslią ir patikimą aplinkos ir saugumo srities informaciją, kuri būtų pritaikyta naudotojų poreikiams ir kuria būtų grindžiamos kitos Sąjungos politikos sritys, visų pirma susijusios su vidaus rinka, transportu, aplinka, energetika, civiline sauga ir civiliniu saugumu, bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis ir humanitarine pagalba;

| (2) | remiantis Reglamentu (ES) Nr. 377/2014, programą „Copernicus“ sudaro trys komponentai, iš kurių vienas yra kosmoso komponentas, kurio paskirtis – užtikrinti tvarų stebėjimą iš kosmoso paslaugoms šiose srityse teikti: atmosferos stebėsenos, jūrų aplinkos stebėsenos, žemės paviršiaus stebėsenos, klimato kaitos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo. Komisija prisiima visą atsakomybę už programą „Copernicus“ ir koordinuoja įvairius jos komponentus; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamentu (ES) Nr. 377/2014, programą „Copernicus“ sudaro trys komponentai, iš kurių vienas yra kosmoso komponentas, kurio paskirtis – užtikrinti tvarų stebėjimą iš kosmoso paslaugoms šiose srityse teikti: atmosferos stebėsenos, jūrų aplinkos stebėsenos, žemės paviršiaus stebėsenos, klimato kaitos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo. Komisija prisiima visą atsakomybę už programą „Copernicus“ ir koordinuoja įvairius jos komponentus;

| (3) | programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninės specifikacijos yra būtinos, kad būtų nustatytas kosmoso komponento įgyvendinimo ir plėtojimo, siekiant programos „Copernicus“ valdymo tikslų, bazinis lygis; |
| --- | --- |

(3)

programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninės specifikacijos yra būtinos, kad būtų nustatytas kosmoso komponento įgyvendinimo ir plėtojimo, siekiant programos „Copernicus“ valdymo tikslų, bazinis lygis;

| (4) | programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninėse specifikacijose turėtų būti atsižvelgiama į tokius aspektus, kaip antai specializuotų misijų parengimas ir eksploatavimas, duomenų priėmimas, apdorojimas, archyvavimas ir sklaida, dalyvavimo misijų duomenų, papildančių specializuotų misijų duomenis, teikimas, archyvavimas ir sklaida, ir į procesą, kuriuo siekiama užtikrinti sistemos plėtojimą; |
| --- | --- |

(4)

programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninėse specifikacijose turėtų būti atsižvelgiama į tokius aspektus, kaip antai specializuotų misijų parengimas ir eksploatavimas, duomenų priėmimas, apdorojimas, archyvavimas ir sklaida, dalyvavimo misijų duomenų, papildančių specializuotų misijų duomenis, teikimas, archyvavimas ir sklaida, ir į procesą, kuriuo siekiama užtikrinti sistemos plėtojimą;

| (5) | programos „Copernicus“ kosmoso komponentas pradėtas plėtoti pagal globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento programą, kurią finansuoja Europos kosmoso agentūra (EKA) ir Komisija. Programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninės specifikacijos turėtų aprėpti visą kosmoso komponentą, ypatingą dėmesį skiriant pagal Reglamentą (ES) Nr. 377/2014 finansuojamai veiklai; |
| --- | --- |

(5)

programos „Copernicus“ kosmoso komponentas pradėtas plėtoti pagal globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento programą, kurią finansuoja Europos kosmoso agentūra (EKA) ir Komisija. Programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninės specifikacijos turėtų aprėpti visą kosmoso komponentą, ypatingą dėmesį skiriant pagal Reglamentą (ES) Nr. 377/2014 finansuojamai veiklai;

| (6) | visas programos „Copernicus“ kosmoso komponentas finansuojamas pagal įvairius susitarimus. Prie jų priskiriami susitarimai, sudaryti pagal EKA GMES kosmoso komponento programą, „Copernicus“ susitarimas ir Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijos (EUMETSAT) pasirenkamoji programa „Jason-CS“ ir „Jason-3“. Pagal EKA GMES kosmoso komponento programą finansuojama veikla apima misijų „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ A ir B palydovų, misijų „Sentinel-5p“ ir „Sentinel-4“A ir B palydovų ir misijų „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“ A palydovų plėtojimą. Misiją „Sentinel-6“ bendrai finansuoja EUMETSAT pagal EUMETSAT pasirenkamąją programą „Jason-CS“; |
| --- | --- |

(6)

visas programos „Copernicus“ kosmoso komponentas finansuojamas pagal įvairius susitarimus. Prie jų priskiriami susitarimai, sudaryti pagal EKA GMES kosmoso komponento programą, „Copernicus“ susitarimas ir Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijos (EUMETSAT) pasirenkamoji programa „Jason-CS“ ir „Jason-3“. Pagal EKA GMES kosmoso komponento programą finansuojama veikla apima misijų „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ A ir B palydovų, misijų „Sentinel-5p“ ir „Sentinel-4“A ir B palydovų ir misijų „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“ A palydovų plėtojimą. Misiją „Sentinel-6“ bendrai finansuoja EUMETSAT pagal EUMETSAT pasirenkamąją programą „Jason-CS“;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka programos „Copernicus“ komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka programos „Copernicus“ komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninės specifikacijos

Priimamos Reglamento (ES) Nr. 377/2014 6 straipsnyje nurodyto programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninės specifikacijos, susijusios su jo įgyvendinimu ir plėtojimu atsižvelgiant į naudotojų reikalavimus, kaip išdėstyta priede.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 122, 2014 4 24, p. 44.

1

---

PRIEDAS

1.   KOSMOSO KOMPONENTO TECHNINIŲ SPECIFIKACIJŲ TAIKYMO SRITIS

Programos „Copernicus“ kosmoso komponentas vykdo toliau nurodytą veiklą:

| a) | plėtoja, paleidžia ir eksploatuoja specializuotus programos „Copernicus“ palydovus („Sentinel“); |
| --- | --- |

a)

plėtoja, paleidžia ir eksploatuoja specializuotus programos „Copernicus“ palydovus („Sentinel“);

| b) | tvarko ir kuria gautais duomenimis grindžiamus „Sentinel“ duomenų produktus; |
| --- | --- |

b)

tvarko ir kuria gautais duomenimis grindžiamus „Sentinel“ duomenų produktus;

| c) | skleidžia duomenis; |
| --- | --- |

c)

skleidžia duomenis;

| d) | įsigyja ir teikia trečiųjų šalių palydovų misijų (programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų) duomenis, kai programos „Copernicus“ paslaugų prašomų duomenų neįmanoma gauti iš palydovų „Sentinel“. |
| --- | --- |

d)

įsigyja ir teikia trečiųjų šalių palydovų misijų (programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų) duomenis, kai programos „Copernicus“ paslaugų prašomų duomenų neįmanoma gauti iš palydovų „Sentinel“.

Palydovų duomenų produktus naudoja programos „Copernicus“ paslaugos ir kiti naudotojai, kurie, panaudodami duomenis iš daugelio šaltinių, paverčia duomenis vienodais geofiziniais kintamaisiais arba aukštesnio lygio informaciniais produktais.

Programos „Copernicus“ kosmoso komponentas turi būti kuriamas atsižvelgiant į pagrindinių programos „Copernicus“ naudotojų (Sąjungos institucijų ir įstaigų, Europos, nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios institucijų, veikiančių atmosferos stebėsenos, jūrų aplinkos stebėsenos, žemės paviršiaus stebėsenos, klimato kaitos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo srityse) duomenų ir stebėjimo poreikius. Jais turi būti remiamasi nustatant reikalavimus programos „Copernicus“ kosmoso komponento sistemai.

Programos „Copernicus“ reikalavimai, susiję su Žemės stebėjimo iš kosmoso duomenimis už 2014–2020 m. laikotarpį, išdėstomi duomenų saugyklos reikalavimų dokumente (2.x versija). Jame įtvirtinami iš programos „Copernicus“ paslaugų ir naudotojų, prašančių Žemės stebėjimo duomenų, surinkti reikalavimai. Atnaujinant dokumentą atsižvelgiama į programos „Copernicus“ kosmoso komponento raidą. Duomenų reikalavimai išdėstyti 1 lentelėje.

1 lentelė

Programos „Copernicus“ paslaugų duomenų rinkinio reikalavimų suvestinė

| Pagrindinis duomenų reikalavimas (1) | Galimi programos „Copernicus“ duomenų šaltiniai |
| --- | --- |
| Žemės paviršius |
| Visos Europos (39 EEE valstybių) aukštos skiriamosios gebos (HR) nuotraukos nesant debesų | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Visos Europos labai aukštos skiriamosios gebos (VHR) aprėptis (39 EEE valstybės) | Dalyvavimo misijos |
| Viso pasaulio optinė aukštos skiriamosios gebos aprėptis | Specializuotos misijos |
| Viso pasaulio optinė vidutinės skiriamosios gebos aprėptis | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Viso pasaulio SAR vidutinės skiriamosios gebos aprėptis | Specializuotos misijos |
| SAR mažos skiriamosios gebos aprėptis | Dalyvavimo misijos |
| Viso pasaulio SAR aukščiamačio vidutinės skiriamosios gebos aprėptis | Specializuotos misijos |
| Jūros paviršius |
| Jūrų ledo stebėjimo vidutinės skiriamosios gebos SAR | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Sisteminiai pasaulio (regiono) vandenyno spalvos duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Sisteminiai pasaulio ir regiono jūros paviršiaus temperatūros duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Sisteminiai pasaulio ir regiono aukščiamačio (jūros lygio) duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Atmosfera |
| Aerozolių stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Sieros dioksido (SO2) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Formaldehido (HCHO) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Ozono (O3) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Anglies monoksido (CO) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Anglies dioksido (CO2) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Metano (CH4) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Azoto dioksido (NO2) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Klimatas |
| Esminių su klimatu susijusių kintamųjų (EKK) duomenys | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |
| Ekstremaliosios situacijos |
| Lanksčių specifikacijų (skubos tvarka, įprastinė tvarka, aukšta ir (arba) labai aukšta skiriamoji geba, optiniai duomenys ir (arba) SAR, archyvas ir (arba) naujai įsigytos priemonės) duomenų rinkiniai | Specializuotos misijos
  Dalyvavimo misijos |

Pagrindinis duomenų reikalavimas (1)

Galimi programos „Copernicus“ duomenų šaltiniai

Žemės paviršius

Visos Europos (39 EEE valstybių) aukštos skiriamosios gebos (HR) nuotraukos nesant debesų

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Visos Europos labai aukštos skiriamosios gebos (VHR) aprėptis (39 EEE valstybės)

Dalyvavimo misijos

Viso pasaulio optinė aukštos skiriamosios gebos aprėptis

Specializuotos misijos

Viso pasaulio optinė vidutinės skiriamosios gebos aprėptis

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Viso pasaulio SAR vidutinės skiriamosios gebos aprėptis

Specializuotos misijos

SAR mažos skiriamosios gebos aprėptis

Dalyvavimo misijos

Viso pasaulio SAR aukščiamačio vidutinės skiriamosios gebos aprėptis

Specializuotos misijos

Jūros paviršius

Jūrų ledo stebėjimo vidutinės skiriamosios gebos SAR

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Sisteminiai pasaulio (regiono) vandenyno spalvos duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Sisteminiai pasaulio ir regiono jūros paviršiaus temperatūros duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Sisteminiai pasaulio ir regiono aukščiamačio (jūros lygio) duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Atmosfera

Aerozolių stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Sieros dioksido (SO2) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Formaldehido (HCHO) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Ozono (O3) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Anglies monoksido (CO) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Anglies dioksido (CO2) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Metano (CH4) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Azoto dioksido (NO2) atmosferos sudėtyje stebėjimo ir prognozių duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Klimatas

Esminių su klimatu susijusių kintamųjų (EKK) duomenys

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

Ekstremaliosios situacijos

Lanksčių specifikacijų (skubos tvarka, įprastinė tvarka, aukšta ir (arba) labai aukšta skiriamoji geba, optiniai duomenys ir (arba) SAR, archyvas ir (arba) naujai įsigytos priemonės) duomenų rinkiniai

Specializuotos misijos

Dalyvavimo misijos

2.   PROGRAMOS „COPERNICUS“ KOSMOSO KOMPONENTO APŽVALGA

2.1.   Bendroji informacija

Programos „Copernicus“ kosmoso komponentas užtikrina nepriklausomą stebėjimo iš kosmoso pajėgumą, kad būtų įgyvendinti šios programos tikslai, ir šis komponentas visų pirma yra skirtas programos „Copernicus“ paslaugų komponentui. Kosmoso komponentą sudaro kosmoso segmentas su palydovų misijomis ir misijų palaikymo antžeminis segmentas.

Kosmoso segmentą sudaro dviejų rūšių palydovų misijos:

| 1) | specializuotos palydovų misijos, vadinamos „Sentinel“, suskirstytos į šešias atskiras grupes: „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ (kiekvieną jų sudaro keturi palydovai: visišką operacinį pajėgumą užtikrina du vienu metu skriejantys palydovai, kurie, siekiant užtikrinti stebėjimo tęstinumą, pakeičiami kitais dviem palydovais), „Sentinel-4“ (du palydovai), „Sentinel-5“ (trys palydovai) ir „Sentinel-6“ (du palydovai). Be to, pagal programą „Copernicus“ valdomi trečiųjų šalių išplėtoti „Jason-3“ ir „Sentinel-5p“; |
| --- | --- |

1)

specializuotos palydovų misijos, vadinamos „Sentinel“, suskirstytos į šešias atskiras grupes: „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ (kiekvieną jų sudaro keturi palydovai: visišką operacinį pajėgumą užtikrina du vienu metu skriejantys palydovai, kurie, siekiant užtikrinti stebėjimo tęstinumą, pakeičiami kitais dviem palydovais), „Sentinel-4“ (du palydovai), „Sentinel-5“ (trys palydovai) ir „Sentinel-6“ (du palydovai). Be to, pagal programą „Copernicus“ valdomi trečiųjų šalių išplėtoti „Jason-3“ ir „Sentinel-5p“;

| 2) | trečiųjų šalių misijos, kurioms naudojami Europos, nacionaliniai ar komercinių organizacijų Žemės stebėjimo palydovai, kitaip vadinamos programos „Copernicus“ dalyvavimo misijos. |
| --- | --- |

2)

trečiųjų šalių misijos, kurioms naudojami Europos, nacionaliniai ar komercinių organizacijų Žemės stebėjimo palydovai, kitaip vadinamos programos „Copernicus“ dalyvavimo misijos.

Antžeminis segmentas vykdo misijas „Sentinel“, priima palydovų siunčiamus duomenis, juos apdoroja, archyvuoja ir paskirsto programos „Copernicus“ paslaugoms ir naudotojų bendruomenėms, tai pat generuoja koordinuotą duomenų srautą, skirtą programos „Copernicus“ duomenų poreikiams patenkinti.

Programos „Copernicus“ kosmoso komponentas vykdo toliau nurodytą veiklą:

| a) | per specializuotas misijas užtikrina stebėjimą iš kosmoso. Ši veikla apima palydovų „Sentinel“ ir susijusių antžeminių segmentų ir duomenų produktų parengimą, priežiūrą, eksploatavimą, patvirtinimą ir kalibravimą, taip pat reikiamų dažnių spektrų apsaugą; |
| --- | --- |

a)

per specializuotas misijas užtikrina stebėjimą iš kosmoso. Ši veikla apima palydovų „Sentinel“ ir susijusių antžeminių segmentų ir duomenų produktų parengimą, priežiūrą, eksploatavimą, patvirtinimą ir kalibravimą, taip pat reikiamų dažnių spektrų apsaugą;

| b) | teikia, archyvuoja ir platina dalyvavimo misijų duomenis; |
| --- | --- |

b)

teikia, archyvuoja ir platina dalyvavimo misijų duomenis;

| c) | vykdo su kosmoso komponento plėtojimu susijusią parengiamąją veiklą, siekiant patenkinti kintančius poreikius, taip pat rengia naujų specializuotų misijų specifikacijas; |
| --- | --- |

c)

vykdo su kosmoso komponento plėtojimu susijusią parengiamąją veiklą, siekiant patenkinti kintančius poreikius, taip pat rengia naujų specializuotų misijų specifikacijas;

| d) | užtikrina palydovų apsaugą nuo susidūrimo rizikos; |
| --- | --- |

d)

užtikrina palydovų apsaugą nuo susidūrimo rizikos;

| e) | saugiai nutraukia palydovų eksploatavimą pasibaigus jų gyvavimo ciklui. |
| --- | --- |

e)

saugiai nutraukia palydovų eksploatavimą pasibaigus jų gyvavimo ciklui.

2.2.   Programos „Copernicus“ kosmoso komponento finansavimas

Pagal Reglamentą (ES) Nr. 377/2014 finansuojama ši veikla: visų „Sentinel“ ir „Jason-3“ palydovų eksploatavimas, „Sentinel-1“, „Sentinel-2“, „Sentinel-3“ C ir D palydovų įsigijimas, „Sentinel-5“ B ir C palydovų įsigijimas, „Sentinel-6“ B palydovo įsigijimas, paleidimo paslaugos, duomenų sklaida ir dalyvavimo misijų duomenų įsigijimas.

Pagal programos „Copernicus“ sutartį finansuojama veikla glaudžiai susijusi su pagal Europos kosmoso agentūros (toliau – EKA) globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (toliau – GMES) kosmoso komponento programą ir Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijos (toliau – EUMETSAT) „Jason-3“ ir „Jason-CS Optional“ programas finansuojama veikla.

2.3.   Valdymas ir įgyvendinimas

Įgyvendinti daugumos programos „Copernicus“ kosmoso komponento rūšių veiklą pavesta EKA ir EUMETSAT.

EKA pavedama bendrai koordinuoti kosmoso komponento technines užduotis ir apibrėžti bendrą kosmoso komponento struktūrą. EKA pavedamos šios užduotys:

| a) | įsigyti ir plėtoti kartotinius „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ C ir D palydovus; |
| --- | --- |

a)

įsigyti ir plėtoti kartotinius „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ C ir D palydovus;

| b) | įsigyti „Sentinel-5“ priemonės B ir C palydovus; |
| --- | --- |

b)

įsigyti „Sentinel-5“ priemonės B ir C palydovus;

| c) | įsigyti „Sentinel-6“ B palydovą; |
| --- | --- |

c)

įsigyti „Sentinel-6“ B palydovą;

| d) | įsigyti paleidimo paslaugas ir pasirengimo paleidimui paslaugas (įskaitant skrydžio priėmimo apžvalgą ir eksploatavimo pradžios orbitoje apžvalgą); |
| --- | --- |

d)

įsigyti paleidimo paslaugas ir pasirengimo paleidimui paslaugas (įskaitant skrydžio priėmimo apžvalgą ir eksploatavimo pradžios orbitoje apžvalgą);

| e) | vykdyti programos „Copernicus“ kosmoso komponento veiklą, nurodytą 3.5 skirsnyje; |
| --- | --- |

e)

vykdyti programos „Copernicus“ kosmoso komponento veiklą, nurodytą 3.5 skirsnyje;

| f) | platinti duomenis ir teikti tinklo paslaugas; |
| --- | --- |

f)

platinti duomenis ir teikti tinklo paslaugas;

| g) | skleisti „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ (žemės paviršiaus dalies) ir „Sentinel-5p“ duomenis ir teikti prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugas; |
| --- | --- |

g)

skleisti „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ (žemės paviršiaus dalies) ir „Sentinel-5p“ duomenis ir teikti prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugas;

| h) | gauti prieigą prie programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų; |
| --- | --- |

h)

gauti prieigą prie programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų;

| i) | vykdyti atitinkamų programos „Copernicus“ kosmoso komponento elementų priežiūrą; |
| --- | --- |

i)

vykdyti atitinkamų programos „Copernicus“ kosmoso komponento elementų priežiūrą;

| j) | plėtoti atitinkamus kosmoso komponento elementus; |
| --- | --- |

j)

plėtoti atitinkamus kosmoso komponento elementus;

| k) | padėti Komisijai nustatyti naudotojų reikalavimus, paslaugų specifikacijas ir paslaugų duomenų reikalavimus kosmoso infrastruktūrai. |
| --- | --- |

k)

padėti Komisijai nustatyti naudotojų reikalavimus, paslaugų specifikacijas ir paslaugų duomenų reikalavimus kosmoso infrastruktūrai.

EUMETSAT pavedama vykdyti specializuotas misijas ir užtikrinti prieigą prie dalyvavimo misijų duomenų, laikantis suteiktų įgaliojimų ir kompetencijos ribų. EUMETSAT pavedamos šios užduotys:

| a) | eksploatuoti „Sentinel-3“ serijos palydovus ir vykdyti jų techninę priežiūrą koordinuojant šią veiklą su EKA; |
| --- | --- |

a)

eksploatuoti „Sentinel-3“ serijos palydovus ir vykdyti jų techninę priežiūrą koordinuojant šią veiklą su EKA;

| b) | eksploatuoti „Sentinel-4“ ir „Sentinel-5“ priemones, esančias MTG ir METOP-SG palydovų sudėtyje, ir vykdyti jų techninę priežiūrą; |
| --- | --- |

b)

eksploatuoti „Sentinel-4“ ir „Sentinel-5“ priemones, esančias MTG ir METOP-SG palydovų sudėtyje, ir vykdyti jų techninę priežiūrą;

| c) | bendradarbiaujant su organizacijomis partnerėmis eksploatuoti „Jason-3“ palydovą ir vykdyti jo techninę priežiūrą; |
| --- | --- |

c)

bendradarbiaujant su organizacijomis partnerėmis eksploatuoti „Jason-3“ palydovą ir vykdyti jo techninę priežiūrą;

| d) | koordinuojant veiksmus su EKA ir kitomis organizacijomis partnerėmis vykdyti „Sentinel-6“ misiją ir jos techninę priežiūrą; |
| --- | --- |

d)

koordinuojant veiksmus su EKA ir kitomis organizacijomis partnerėmis vykdyti „Sentinel-6“ misiją ir jos techninę priežiūrą;

| e) | užtikrinti antžeminį segmentą, prieigą prie duomenų ir duomenų sklaidą, susijusią su „Jason-3“, „Sentinel-3“ (jūros paviršius), „Sentinel-4“, „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“, taip pat prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugas; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti antžeminį segmentą, prieigą prie duomenų ir duomenų sklaidą, susijusią su „Jason-3“, „Sentinel-3“ (jūros paviršius), „Sentinel-4“, „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“, taip pat prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugas;

| f) | prižiūrėti ir plėtoti antžeminį segmentą ir infrastruktūrą; |
| --- | --- |

f)

prižiūrėti ir plėtoti antžeminį segmentą ir infrastruktūrą;

| g) | teikti svarbius pasirinktų dalyvavimo misijų duomenis, susijusius su paslaugomis jūros paviršiaus, atmosferos ir klimato kaitos srityse; |
| --- | --- |

g)

teikti svarbius pasirinktų dalyvavimo misijų duomenis, susijusius su paslaugomis jūros paviršiaus, atmosferos ir klimato kaitos srityse;

| h) | padėti EKA plėtoti ir paleisti „Sentinel-3“ C ir D palydovus ir „Sentinel-6“ B palydovą ir valdyti juos ankstyvojoje fazėje orbitoje; |
| --- | --- |

h)

padėti EKA plėtoti ir paleisti „Sentinel-3“ C ir D palydovus ir „Sentinel-6“ B palydovą ir valdyti juos ankstyvojoje fazėje orbitoje;

| i) | padėti EKA plėtoti „Sentinel-5“ B ir C palydovus; |
| --- | --- |

i)

padėti EKA plėtoti „Sentinel-5“ B ir C palydovus;

| j) | padėti Komisijai nustatyti naudotojų reikalavimus, paslaugų specifikacijas ir paslaugų duomenų reikalavimus (Komisijai prašant ir skiriant papildomą finansavimą); |
| --- | --- |

j)

padėti Komisijai nustatyti naudotojų reikalavimus, paslaugų specifikacijas ir paslaugų duomenų reikalavimus (Komisijai prašant ir skiriant papildomą finansavimą);

| k) | padėti teikti programos „Copernicus“ su klimato kaitos stebėjimu susijusias paslaugas ir pertvarkyti EUMETSAT ir suderintus programos „Copernicus“ ir trečiųjų šalių duomenis (Komisijai prašant ir skiriant papildomą finansavimą). |
| --- | --- |

k)

padėti teikti programos „Copernicus“ su klimato kaitos stebėjimu susijusias paslaugas ir pertvarkyti EUMETSAT ir suderintus programos „Copernicus“ ir trečiųjų šalių duomenis (Komisijai prašant ir skiriant papildomą finansavimą).

Valdant tokius veiksmus kasdien operatyviniais tikslais bendraujama su atitinkamų paslaugų teikėjais ir naudotojais, valdoma rizika, vykdoma komunikacijos veikla ir teikiama pagalba Komisijai jau sąveikaujant su programos „Copernicus“ suinteresuotaisiais subjektais.

EKA ir EUMETSAT veiklos koordinavimas užtikrinamas įgyvendinant bendrų operacijų valdymo planą (BOVP).

2.4.   Orientacinis diegimo grafikas

Programos „Copernicus“ kosmoso segmento veikla ir užduotys, susijusios su DFP (2014–2020 m.) finansavimu, įgyvendinamos per daugelį metų, visų pirma vykdant kartotinių palydovų pirkimo programą.

Pagrindiniai programos „Copernicus“ kosmoso komponento etapai ir rezultatai pavaizduoti toliau esančiame paveiksle.

1 pav.

Orientacinis programos „Copernicus“ kosmoso komponento veiklos grafikas

„Sentinel-6“B pal. operacijos

„S-5“ C palydovo pristatymas į „METOP-SG“

„S-5“ B palydovo pristatymas į „METOP-SG“

Integravimas

Integravimas

„S-4“ B pal. pristatymas į „MTG-S2“

„S-4“ A pal. pristatymas į „MTG-S1“

„S-3“ C ir D palydovų plėtojimas

„S-3“ B pal.

„S-2“ C ir D palydovų plėtojimas

„S-1“ C ir D palydovų plėtojimas

Labai didelė skiriamoji geba

2018 m. užtikrinta visos Europos aprėptis

Nuolatinis dalyvavimo misijų duomenų pirkimas

„Sentinel-6“operacijos

„S-6“ A pal.

„Jason-3“ operacijos

„Sentinel-4“A pal. operacijos

„Sentinel-5“ A palydovo operacijos

„Sentinel-5p“ operacijos

„Sentinel-3“A ir B pal. operacijos

„Sentinel-2“A ir B palydovų operacijos

„S-3“ C pal.

„S-2“ C palydovas

„S-1“ C palydovas

„Sentinel-1“ A ir B palydovų operacijos

Dalyvavimomisijos

Specializuotos misijos

„Sentinel-6“

„Sentinel-5“

„Sentinel-4“

„Sentinel-3“

„Sentinel-2“

„Sentinel-1“

2025 m.

2024 m.

2023 m.

2022 m.

2021 m.

2019 m.

2020 m.

2018 m.

Grafikas atnaujinamas atsižvelgiant į techninį veiklos įgyvendinimą ir programavimo variantų vertinimą.

2.5.   Programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos politika

Dėl duomenų naudojimo paskelbiamas teisinis pranešimas, kuriame nurodoma:

| a) | naudotojams suteikiama nemokama, neribota ir atvira prieiga prie programos „Copernicus“„Sentinel“ duomenų ir paslaugų informacijos, nesuteikiant jokių tiesioginių ar netiesioginių garantijų, taip pat garantijų, susijusių su informacijos kokybe ar tinkamumu bet kokiam tikslui; |
| --- | --- |

a)

naudotojams suteikiama nemokama, neribota ir atvira prieiga prie programos „Copernicus“„Sentinel“ duomenų ir paslaugų informacijos, nesuteikiant jokių tiesioginių ar netiesioginių garantijų, taip pat garantijų, susijusių su informacijos kokybe ar tinkamumu bet kokiam tikslui;

| b) | pagal Sąjungos teisę suteikiama nemokama prieiga prie programos „Copernicus“„Sentinel“ duomenų ir paslaugų informacijos siekiant ją naudoti šiais teisėtais tikslais:






  1) | dauginimo; |
| --- | --- | --- |

b)

pagal Sąjungos teisę suteikiama nemokama prieiga prie programos „Copernicus“„Sentinel“ duomenų ir paslaugų informacijos siekiant ją naudoti šiais teisėtais tikslais:

1)

dauginimo;

| 2) | platinimo; |
| --- | --- |

2)

platinimo;

| 3) | perdavimo visuomenei; |
| --- | --- |

3)

perdavimo visuomenei;

| 4) | pritaikymo prie kitų duomenų ir informacijos, keitimo ir derinimo su jais; |
| --- | --- |

4)

pritaikymo prie kitų duomenų ir informacijos, keitimo ir derinimo su jais;

| 5) | bet kokio 1–4 punktų derinio; |
| --- | --- |

5)

bet kokio 1–4 punktų derinio;

| c) | naudodamas „Sentinel“ duomenis ar paslaugų informaciją, naudotojas pripažįsta, kad jam taikomos šios sąlygos ir kad jis negali pareikšti Sąjungai ir tų duomenų ir informacijos teikėjams jokių reikalavimų dėl žalos atlyginimo. |
| --- | --- |

c)

naudodamas „Sentinel“ duomenis ar paslaugų informaciją, naudotojas pripažįsta, kad jam taikomos šios sąlygos ir kad jis negali pareikšti Sąjungai ir tų duomenų ir informacijos teikėjams jokių reikalavimų dėl žalos atlyginimo.

2.6.   Standartai

Vykdant programos „Copernicus“ kosmoso komponento veiklą sukurti erdvinių duomenų produktai ir informacija turi būti suderinta ir sąveikauti su duomenų ir erdvinės informacijos sistemomis valstybėse narėse, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/2/EB (2) ir Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 1205/2008 (3), (ES) Nr. 1089/2010 (4) ir (EB) Nr. 976/2009 (5).

2.7.   Stebėsena ir vertinimas

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento veiklos įgyvendinimą prižiūri Komisija. Ir EKA, ir EUMETSAT kas ketvirtį teikia ataskaitas apie pažangą įgyvendinant joms patikėtą veiklą. Komisija peržiūri ataskaitas ir prireikus prašo pateikti paaiškinimus. Ketvirčio ataskaitose, be kita ko, pateikiami pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai (PVRR), naudojami vykdant programos „Copernicus“ kosmoso komponento įgyvendinimo stebėseną. Pateikiami šie PVRR:

| a) | „Sentinel“ misijų skaičius ir skraidančių „Sentinel“ palydovų skaičius; |
| --- | --- |

a)

„Sentinel“ misijų skaičius ir skraidančių „Sentinel“ palydovų skaičius;

| b) | visišką operacinį pajėgumą pasiekusių misijų skaičius („Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ atveju 2 vienu metu skraidantys palydovai); |
| --- | --- |

b)

visišką operacinį pajėgumą pasiekusių misijų skaičius („Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ atveju 2 vienu metu skraidantys palydovai);

| c) | plėtojamų kartotinių palydovų skaičius; |
| --- | --- |

c)

plėtojamų kartotinių palydovų skaičius;

| d) | „Sentinel“ palydovų ir priemonių buvimas; |
| --- | --- |

d)

„Sentinel“ palydovų ir priemonių buvimas;

| e) | naudotojams platinamų duomenų kiekis; |
| --- | --- |

e)

naudotojams platinamų duomenų kiekis;

| f) | naudotojų skaičius; |
| --- | --- |

f)

naudotojų skaičius;

| g) | ištisinis prieigos prie „Sentinel“ duomenų paslaugos buvimas ir tęstinumas; |
| --- | --- |

g)

ištisinis prieigos prie „Sentinel“ duomenų paslaugos buvimas ir tęstinumas;

| h) | ištisinis prieigos prie dalyvavimo misijos duomenų paslaugos buvimas; |
| --- | --- |

h)

ištisinis prieigos prie dalyvavimo misijos duomenų paslaugos buvimas;

| i) | prieigos prie programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų mastas; |
| --- | --- |

i)

prieigos prie programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų mastas;

| j) | pasirašytos licencijos, susijusios su programos „Copernicus“ dalyvavimo misijomis; |
| --- | --- |

j)

pasirašytos licencijos, susijusios su programos „Copernicus“ dalyvavimo misijomis;

| k) | duomenų teikimo savalaikiškumas; |
| --- | --- |

k)

duomenų teikimo savalaikiškumas;

| l) | pagalba naudotojams ir pagalbos tarnybos veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

l)

pagalba naudotojams ir pagalbos tarnybos veiklos rezultatai.

Ir EUMETSAT, ir EKA teikia su joms patikėta veikla susijusius PVRR.

Be kosmoso komponento veiklos rezultatų stebėsenos, vertinamas visų pagal programą „Copernicus“ įgyvendinamų užduočių tikslų pasiekimas atsižvelgiant į jų rezultatus ir poveikį, jų pridėtinė vertė Europai ir išteklių naudojimo efektyvumas. Toks vertinimas atliekamas glaudžiai bendradarbiaujant su programos „Copernicus“ operatoriais (EKA ir EUMETSAT kosmoso komponento atveju) ir naudotojais.

3.   SPECIALIZUOTOS PROGRAMOS „COPERNICUS“ MISIJOS („SENTINEL“)

3.1.   Bendroji informacija

Specializuotas misijas sudaro kosmoso segmentas ir antžeminis segmentas ir kiekvienas turi savo funkcijas ir charakteristikas. Kosmoso segmentui priklauso palydovas ir (arba) priemonė, o antžeminiam segmentui – visa žemėje esanti infrastruktūra, įskaitant priėmimo stotis, apdorojimo centrus, skrydžių vykdymo segmentus ir misijų vykdymo centrus.

EKA valdomas antžeminio segmento turtas teikiamas kaip paslauga. Ir kosmoso, ir antžeminio segmento operacijos finansuojamos iš programos „Copernicus“ lėšų.

Išsamus visų programos „Copernicus“ kosmoso komponento techninių elementų aprašymas skelbiamas viešai.

3.2.   Kosmoso segmentas. Misijos „Sentinel“

3.2.1.   Bendrasis kosmoso segmento aprašymas

Per specializuotas misijas „Sentinel“ naudojamos įvairiausios technologijos, įskaitant radarus ir daugiaspektres vizualizavimo priemones, skirtas žemės paviršiaus, vandenynų ir atmosferos stebėsenai. Jas plėtoja EKA ir jos suskirstomos į šešias skirtingas misijų grupes.

Misija „Sentinel-1“
  : bent du poliarinės orbitos palydovai, kuriais užtikrinamas visiškas operacinis pajėgumas (FOC), kurie yra eksploatuojami dieną ir naktį ir kuriais daromos C dažnių diapazono sintezuotosios apertūros radaro nuotraukos bet kokiomis oro sąlygomis;

misija „Sentinel-2“
  : bent du poliarinės orbitos palydovai, kurių tikslas – stebėti žemės paviršiaus sąlygų kintamumą ir padėti stebėti augalijos pokyčius per augimo sezoną;

misija „Sentinel-3“
  : bent du poliarinės orbitos palydovai, kurių tikslas – stebėti vandenynus ir sausumos masę visame pasaulyje. Misijos „Sentinel-3“ jūros paviršiui skirta dalimi matuojama jūros paviršiaus topografija, jūros paviršiaus temperatūra ir vandenyno paviršiaus spalva siekiant teikti paramą, skirtą su vandenynais susijusioms prognozių sistemoms, aplinkos stebėsenai ir klimato stebėsenai. Misijos „Sentinel-3“ žemės paviršiui skirta dalimi matuojamas sausumos ir vidaus vandenų paviršiaus aukštis, žemės paviršiaus temperatūra ir žemės paviršiaus spalva;

misija „Sentinel-4“
  : stebimi pagrindinių oro kokybę lemiančių dujų pėdsakai ir aerozoliai visoje Europoje siekiant padėti teikti programos „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslaugą (CAMS) užtikrinant aukštą erdvinę skiriamąją gebą ir trumpą pakartotinio ciklo trukmę. „Sentinel-4“ vykdoma įgyvendinant EUMETSAT trečiosios kartos geostacionariųjų palydovų „Meteosat“ sistemą. „Sentinel-4“ priemonės įdiegtos EUMETSAT MTG-S-1 („Sentinel-4“ A) ir MTG-S-2 („Sentinel-4“ B) palydovuose, kurių numatomas eksploatavimo laikotarpis kartu yra 15,5 metų;

misija „Sentinel-5“
  : tiksliai matuojamos pagrindinės atmosferos sudedamosios dalys, kaip antai ozonas, azoto dioksidas, sieros dioksidas, anglies monoksidas, metanas, formaldehidas, ir aerozolio savybės. „Sentinel-5“ vykdoma įgyvendinant EUMETSAT antrosios kartos poliarinę sistemą (EPS-SG). „Sentinel-5“ priemonės įdiegtos EUMETSAT METOP-SG-A-1, METOP-SG-A-2 ir METOP-SG-A-3 palydovuose (kiekvieno iš kurių projektinis eksploatavimo laikotarpis yra 7,5 metų ir kuriuose atitinkamai veikia „Sentinel-5“ A, B ir C palydovai). „Sentinel-5p“
   (6) yra misijos „Sentinel-5“ pirmtakė;

misija „Sentinel-6“
  : radarinio aukščiamačio misija, kurios tikslas – itin tiksliai matuoti pasaulinį jūros lygį kaip etaloninę vertę. „Sentinel-6“ naudojami du palydovai (A ir B, kiekvieno iš kurių projektinis eksploatavimo laikotarpis yra 5 metai), kuriuos naudojant stebėsena užtikrinama 10 metų.

Kiekvienoje iš misijų „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ naudojama po 4 palydovus: iš jų 2 palydovų reikia visiškam operaciniam pajėgumui (FOC) užtikrinti, o kitais 2 palydovais, pasibaigus dviejų pirmųjų palydovų eksploatavimo laikotarpiui, užtikrinamas kartotinio stebėjimo pajėgumas.

„Jason-3“

   (7) operacijos įtraukiamos į programos „Copernicus“ kosmoso komponentą siekiant užtikrinti „Jason-2“ ir „Sentinel-6“ kaip etaloninių aukščiamačio misijų stebėjimo rezultatų tęstinumą.

Specializuotų programos „Copernicus“ misijų charakteristikos nurodytos 2 lentelėje.

2 lentelė

Specializuotų programos „Copernicus“ misijų charakteristikos

| Misija „Sentinel“ | Pagrindinė charakteristika ir tikslas | Palydovų skaičius | Naudingasis krūvis | Palydovo orbita | Apytikslis operacijų vykdymo laikotarpis (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Sentinel-1“ | Radarų misija | 4 palydovai (A, B, C ir D), du palydovai skrenda lygiagrečiai visiškam pajėgumui užtikrinti | C dažnių juostos SAR naudingasis krūvis esant viduriniajam 5,405 GHz dažniui (4 poliarizacijos) ir 4 režimams:






  — | 80 km žvalgos juostos ir 5 × 5 metrų erdvinės skiriamosios gebos maršruto žemėlapio režimas |

Misija „Sentinel“

Pagrindinė charakteristika ir tikslas

Palydovų skaičius

Naudingasis krūvis

Palydovo orbita

Apytikslis operacijų vykdymo laikotarpis (8)

„Sentinel-1“

Radarų misija

4 palydovai (A, B, C ir D), du palydovai skrenda lygiagrečiai visiškam pajėgumui užtikrinti

C dažnių juostos SAR naudingasis krūvis esant viduriniajam 5,405 GHz dažniui (4 poliarizacijos) ir 4 režimams:

—

80 km žvalgos juostos ir 5 × 5 metrų erdvinės skiriamosios gebos maršruto žemėlapio režimas

| — | 250 km žvalgos juostos ir 5 × 20 metrų erdvinės skiriamosios gebos interferometrinis plačios žvalgos juostos režimas |
| --- | --- |

—

250 km žvalgos juostos ir 5 × 20 metrų erdvinės skiriamosios gebos interferometrinis plačios žvalgos juostos režimas

| — | 400 km žvalgos juostos ir 20 × 40 m erdvinės skiriamosios gebos labai plačios žvalgos juostos režimas |
| --- | --- |

—

400 km žvalgos juostos ir 20 × 40 m erdvinės skiriamosios gebos labai plačios žvalgos juostos režimas

| — | 5 × 5 metrų erdvinės skiriamosios gebos bangų režimas orbitoje 100 km atstumu |
| --- | --- |

—

5 × 5 metrų erdvinės skiriamosios gebos bangų režimas orbitoje 100 km atstumu

Saulei sinchroninė orbita maždaug 693 km atstumu

A, B: 2014–2022 m.

C, D: 2022–2030 m.

„Sentinel-2“

Didelės skiriamosios gebos optinė misija žemės paviršiaus vizualizavimui

4 palydovai (A, B, C ir D), du palydovai skrenda lygiagrečiai visiškam pajėgumui užtikrinti

| — | 13 daugiaspektrių kanalų nuo 400 nm iki 2 300  nm, 1–180 nm spektrinės skiriamosios gebos ir 10 m, 20 m ir 60 m erdvinės skiriamosios gebos MSI (daugiaspektrė vizualizavimo priemonė). Numatytas optinės komunikacijos naudingasis krūvis misijos duomenims perduoti per EDRS. |
| --- | --- |

—

13 daugiaspektrių kanalų nuo 400 nm iki 2 300  nm, 1–180 nm spektrinės skiriamosios gebos ir 10 m, 20 m ir 60 m erdvinės skiriamosios gebos MSI (daugiaspektrė vizualizavimo priemonė). Numatytas optinės komunikacijos naudingasis krūvis misijos duomenims perduoti per EDRS.

Saulei sinchroninė orbita maždaug 786 km atstumu

A, B: 2015–2023 m.

C, D: 2023–2030 m.

„Sentinel-3“

Pasaulio vandenynų ir žemės paviršiaus vizualizavimas

4 palydovai (A, B, C ir D), du palydovai skrenda lygiagrečiai visiškam pajėgumui užtikrinti

| — | 21 juostos ir 300 m erdvinės skiriamosios gebos OLCI (vandenynų ir žemės paviršiaus spalvos stebėjimo priemonė) |
| --- | --- |

—

21 juostos ir 300 m erdvinės skiriamosios gebos OLCI (vandenynų ir žemės paviršiaus spalvos stebėjimo priemonė)

| — | 9 juostų ir 500 m (VIS, SWIR) ir 1 km (MWIR, TIR) erdvinės skiriamosios gebos SLSTR (jūros ir žemės paviršiaus temperatūros radiometras) (9) |
| --- | --- |

—

9 juostų ir 500 m (VIS, SWIR) ir 1 km (MWIR, TIR) erdvinės skiriamosios gebos SLSTR (jūros ir žemės paviršiaus temperatūros radiometras) (9)

| — | SRAL – dvejopų CX ir Ku juostų SAR radarinis aukščiamatis |
| --- | --- |

—

SRAL – dvejopų CX ir Ku juostų SAR radarinis aukščiamatis

| — | MWR – dviejų 23,8 GHz ir 36,5 GHz veikimo dažnių mikrobangų radiometras |
| --- | --- |

—

MWR – dviejų 23,8 GHz ir 36,5 GHz veikimo dažnių mikrobangų radiometras

Saulei sinchroninė orbita maždaug 814,5 km atstumu

A, B: 2016–2023 m.

C, D: 2023–2030 m.

„Sentinel-4“

Atmosferos stebėsena

2 priemonės (A, B), įdiegtos trečiosios kartos palydovų „Meteosat“ sekoje – palydoviniai zondai

Misijos „Sentinel-4“ priemonė yra didelės skiriamosios gebos vaizdavimo spektrometras (8 × 8 km erdvinės skiriamosios gebos), veikiantis trijose bangos ilgio juostose:

| — | ultravioletinių bangų (305–400 nm) |
| --- | --- |

—

ultravioletinių bangų (305–400 nm)

| — | plika akimi matomų bangų (400–500 nm) |
| --- | --- |

—

plika akimi matomų bangų (400–500 nm)

| — | artimųjų infraraudonųjų bangų (750–775 nm) |
| --- | --- |

—

artimųjų infraraudonųjų bangų (750–775 nm)

Įdiegta trečiosios kartos „Meteosat“ palydovuose geostacionariojoje orbitoje maždaug 35 786 km atstumu. Europos ir Šiaurės Afrikos aprėptis esant kartotiniam apie 60 minučių ciklui

2022–2040 m.

„Sentinel-5“

Atmosferos stebėsena

3 palydovai (A, B, C), įdiegti antrosios kartos palydovų „METOP“ sekoje – A palydovai

Misijos „Sentinel-5“ UVNS priemonė yra didelės skiriamosios gebos vaizdavimo spektrometras (apie 7 km erdvinės skiriamosios gebos), veikiantis šiose bangos ilgio juostose:

| — | ultravioletinių bangų (270–370 nm) |
| --- | --- |

—

ultravioletinių bangų (270–370 nm)

| — | plika akimi matomų bangų (370–500 nm) |
| --- | --- |

—

plika akimi matomų bangų (370–500 nm)

| — | artimųjų infraraudonųjų bangų (685–773 nm) |
| --- | --- |

—

artimųjų infraraudonųjų bangų (685–773 nm)

| — | trumpųjų infraraudonųjų bangų (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385 nm) |
| --- | --- |

—

trumpųjų infraraudonųjų bangų (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385 nm)

EUMETSAT antrosios kartos poliarinės sistemos (EPS-SG) dalis maždaug 817 km atstumu

2022–2040 m.

„Sentinel-5p“

Atmosferos stebėsena

„Sentinel-5“ palydovas pirmtakas

| — | TROPOMI – 4 kanalų troposferos stebėsenos priemonė, veikianti šiuose spektriniuose diapazonuose: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385 nm ir 7 × 7 km erdvinė skiriamoji geba |
| --- | --- |

—

TROPOMI – 4 kanalų troposferos stebėsenos priemonė, veikianti šiuose spektriniuose diapazonuose: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385 nm ir 7 × 7 km erdvinė skiriamoji geba

Saulei sinchroninė orbita maždaug 824 km atstumu

2017–2024 m.

„Sentinel-6“

Didelio tikslumo vandenynų aukščiamatis

2 palydovai (A, B)

| — | POSEIDON-4 – SAR radarinis aukščiamatis |
| --- | --- |

—

POSEIDON-4 – SAR radarinis aukščiamatis

| — | AMRC-C – klimato kokybės mikrobangų radiometras, NOAA-JPL dalis |
| --- | --- |

—

AMRC-C – klimato kokybės mikrobangų radiometras, NOAA-JPL dalis

Saulei nesinchroninė orbita maždaug 1 336  km atstumu

A: 2020–2025 m.

B: 2025–2030 m.

3.2.2.   Kosmoso segmento veikla

EKA atsako už šių palydovų ir priemonių įsigijimą ir paleidimą:

| a) | „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ C ir D palydovų plėtojimas; |
| --- | --- |

a)

„Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ C ir D palydovų plėtojimas;

| b) | „Sentinel-5“ B ir C palydovų priemonės; |
| --- | --- |

b)

„Sentinel-5“ B ir C palydovų priemonės;

| c) | „Sentinel-6“ B palydovas; |
| --- | --- |

c)

„Sentinel-6“ B palydovas;

| d) | paleidimo paslaugos. |
| --- | --- |

d)

paleidimo paslaugos.

Misijų „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ C ir D palydovų plėtojimas ir įsigijimas

EKA atsako už „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ C ir D palydovų įsigijimą, plėtojimą ir skrydžio priėmimo apžvalgą. Be to, į programą „Copernicus“ įtraukta pasirengimo C palydovų paleidimui veikla, jeigu ji bus vykdoma iki 2021 m. gruodžio 31 d.

Siekiant užtikrinti techninį ir operacinį suderinamumą, C ir D palydovai, kuriuos ketinama įsigyti, turi atitikti lygiavertes technines specifikacijas, kaip A ir B palydovai. Tačiau plėtojant A, B, C ir D palydovus atsižvelgiama į aparatinės įrangos senumą dėl laiko skirtumo, palyginti su A ir B palydovų plėtojimo laikotarpiu. „Sentinel-1“ C ir D palydovuose turėtų būti įdiegta automatinio identifikavimo sistemos (AIS) priemonė siekiant surinkti kuo daugiau SAR naudingojo krūvio duomenų su jūrų laivų eismu susijusiais tikslais, o visuose C ir D palydovuose turėtų būti įtaisyti GNSS imtuvai. „Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ C ir D palydovai turi būti su optinės komunikacijos naudinguoju krūviu, o „Sentinel-3“ C ir D palydovai – su DORIS naudinguoju krūviu (visa tai įsigyjama pagal sutartį ir finansuojama iš programos „Copernicus“ lėšų).

„Sentinel-5“ B ir C palydovų priemonių plėtojimas ir įsigijimas

EKA atsako už „Sentinel-5“ B ir C palydovų įsigijimą ir plėtojimą ir pagalbą integruojant juos į METOP-SG, įskaitant galutinių priemonių veiklos rezultatų patikrinimą.

„Sentinel-6“ B palydovo plėtojimas ir įsigijimas

„Sentinel-6“ B palydovas yra visiškai kartotinė „Sentinel-6“ A palydovo dalis. Galimybė plėtoti „Sentinel-6“ B palydovą įtraukiama į „Sentinel-6“ A palydovo plėtojimo sutartį.

Paleidimo paslaugos

„Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“ A ir B palydovai, kurie buvo pradėti naudoti pagal EKA GMES kosmoso komponento sutartį, naudojami toliau pagal programą „Copernicus“. Dalyvaudama programoje „Copernicus“ EKA prisiima visą atsakomybę už „Sentinel-1“ B palydovo, „Sentinel-2“ A palydovo ir „Sentinel-3“ B palydovo paleidimo paslaugų pirkimą. Paleidimo paslaugų pirkimas apima paleidimo įrenginio gamybą, erdvėlaivio adapterį, pagalbines su paleidimo kampanija susijusias paslaugas, paleidimo įrenginio ir palydovo sąsajos inžineriją ir visą veiklą nuo skrydžio priėmimo apžvalgos iki eksploatavimo pradžios orbitoje apžvalgos pabaigos (įskaitant paleidimą ir ankstyvąją fazę orbitoje).

3.3.   Antžeminis segmentas. Misijos „Sentinel“

3.3.1.   Bendrasis aprašymas

„Sentinel“ antžeminis segmentas suteikia pirminę prieigą prie misijų „Sentinel“. Pirminiai misijų „Sentinel“ antžeminių segmentų komponentai yra šie:

| a) | „Sentinel“ skrydžio vykdymo segmentas (FOS); |
| --- | --- |

a)

„Sentinel“ skrydžio vykdymo segmentas (FOS);

| b) | „Sentinel“ naudingojo krūvio duomenų valdymo antžeminis segmentas (PDGS). |
| --- | --- |

b)

„Sentinel“ naudingojo krūvio duomenų valdymo antžeminis segmentas (PDGS).

„Sentinel“ PDGS operacijos vykdomos pasitelkiant platųjį tinklą (WAN) ir prieigos prie duomenų paslaugas.

3.3.2.   Skrydžio vykdymo segmentas

Skrydžio vykdymo segmentas (FOS) užtikrina misijos operacijų grafiko sudarymo ir erdvėlaivio ir naudingojo krūvio stebėsenos ir valdymo pajėgumą visais misijos etapais. FOS atsako už erdvėlaivio valdymo veiksmus ir S dažnių juostos telemetrijos įsigijimą. Jis užtikrina funkcijas, kurių reikia įprastiniams platformos ir priemonių valdymo grafikams parengti ir susieti ir įsigytai vidaus telemetrijai sistemingai archyvuoti ir (arba) analizuoti. Į FOS įtraukta skrydžio dinamikos sistemos priemonė, kurią naudojant galima nustatyti ir nuspėti orbitą ir kurti požiūrio ir orbitos kontrolės informaciją.

Tarp FOS funkcijų ir veiksmų – S dažnių juostos antžeminės stoties matomumo segmentų numatymas ir leidimus turintiems išorės naudotojams suteikiama prieiga prie archyvuotų vidaus telemetrijos duomenų. Be šių įprastinių užduočių, FOS misijų kontrolės grupė atsako už palydovo būklės stebėseną ir visų reikiamų atkūrimo veiksmų įgyvendinimą, jei būtų kokių nors anomalijų, ir vidaus programinės įrangos pataisų tikrinimą ir aukštynkryptį ryšį.

Naudojant FOS susidūrimo su nuolaužomis išvengimo paslaugą apskaičiuojama „Sentinel“ palydovų susidūrimo su kitais palydovais ir (arba) nuolaužomis tikimybė ir parengiama atitinkama susidūrimo išvengimo prognozės ataskaita. Tai analizuojama ir prireikus paverčiama palydovo susidūrimo išvengimo manevrais.

FOS vykdomos saugios ir patikimos erdvėlaivio eksploatavimo nutraukimo priemonės, įskaitant grąžinimo ir šalinimo veiksmus.

3.3.3.   Naudingojo krūvio duomenų valdymo antžeminis segmentas

Naudingojo krūvio duomenų valdymo antžeminį segmentą sudaro šie komponentai:

| a) | „Sentinel“ pagrindinės antžeminės stotys (CGS); |
| --- | --- |

a)

„Sentinel“ pagrindinės antžeminės stotys (CGS);

| b) | „Sentinel“ duomenų tvarkymo ir archyvavimo centrai (PAC); |
| --- | --- |

b)

„Sentinel“ duomenų tvarkymo ir archyvavimo centrai (PAC);

| c) | „Sentinel“ misijų vykdymo centrai (MPC); |
| --- | --- |

c)

„Sentinel“ misijų vykdymo centrai (MPC);

| d) | „Sentinel“ naudingojo krūvio duomenų valdymo centrai (PDMC); |
| --- | --- |

d)

„Sentinel“ naudingojo krūvio duomenų valdymo centrai (PDMC);

| e) | „Sentinel“ tikslios orbitos nustatymo paslauga (POD). |
| --- | --- |

e)

„Sentinel“ tikslios orbitos nustatymo paslauga (POD).

„Sentinel“ pagrindinės antžeminės stotys (CGS)

EKA valdo visą X dažnių juostos pagrindinių antžeminių stočių tinklą. Naudojant specializuotą infrastruktūrą galima:

| a) | įsigyti „Sentinel“ žemynkryptes duomenų perdavimo linijas; |
| --- | --- |

a)

įsigyti „Sentinel“ žemynkryptes duomenų perdavimo linijas;

| b) | demoduliuoti ir saugoti priemonių šaltinių paketų (ISP) duomenis; |
| --- | --- |

b)

demoduliuoti ir saugoti priemonių šaltinių paketų (ISP) duomenis;

| c) | teikti ISP duomenis 0 lygio tvarkytojui ir Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT) „Sentinel-3“ atveju; |
| --- | --- |

c)

teikti ISP duomenis 0 lygio tvarkytojui ir Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizacijai (EUMETSAT) „Sentinel-3“ atveju;

| d) | siųsti 0 lygio duomenis tvarkymo ir archyvavimo centrams; |
| --- | --- |

d)

siųsti 0 lygio duomenis tvarkymo ir archyvavimo centrams;

| e) | kurti 1 ir (arba) 2 lygio duomenis beveik tikruoju laiku ir teikti duomenis naudotojams ir PAC. |
| --- | --- |

e)

kurti 1 ir (arba) 2 lygio duomenis beveik tikruoju laiku ir teikti duomenis naudotojams ir PAC.

„Sentinel“ duomenų tvarkymo ir archyvavimo centrai (PAC)

Duomenų tvarkymo ir archyvavimo centrai užtikrina „Sentinel“ duomenų archyvavimą, sistemingą kritiškai svarbių ir (arba) skrydžio duomenų tvarkymą, prieigą prie produktų tikruoju laiku ir duomenų sklaidą kitiems „Copernicus“ kosmoso komponento elementams.

„Sentinel“ misijų vykdymo centrai (MPC)

„Sentinel-1“, „Sentinel-2“, „Sentinel-3“ ir „Sentinel-5p“ kalibravimo ir patvirtinimo veiksmus atlieka misijų vykdymo centrai. Tokia veikla, be kita ko, apima algoritmų priežiūrą ir plėtojimą, veiklos kokybės kontrolę ir galutinių sistemos veiklos rezultatų stebėseną. Siekdami užtikrinti reikiamus misijos kokybės rodiklius, MPC naudojasi papildomomis kokybiškomis pagalbinių ekspertų laboratorijų ir specializuotų CAL/VAL grupių teikiamomis paslaugomis.

„Sentinel“ naudingojo krūvio duomenų valdymo centrai (PDMC)

„Sentinel“ naudingojo krūvio duomenų valdymo centrai (PDMC) užtikrina sąsają su FOS programuojant palydovus ir planuojant žemynkryptį ryšį. PDMC atsako už misiją „Sentinel“ ir sistemingą veiklos planavimą laikantis prieigos prie duomenų ir misijų reikalavimų ir PDGS konfigūraciją, įskaitant veiklos organizavimo, platinimo ir sklaidos sąlygas.

„Sentinel“ tikslios orbitos nustatymo paslauga (POD)

„Sentinel“ POD paslauga teikia tikslios orbitos duomenis, kad padėtų PDGS tvarkyti duomenis ne tikruoju laiku. POD centras yra bendras vykdant misijas „Sentinel-1“, „Sentinel-2“ ir „Sentinel-3“. Jis gauna 0 lygio GPS duomenis iš pagrindinių antžeminių stočių ir parengia tikslios orbitos duomenis PAC jų tvarkymo ne tikruoju laiku tikslais.

3.4.   EUMETSAT antžeminio segmento operacijos

Misijai „Sentinel-3“ priimti EUMETSAT antžeminis segmentas naudojasi EKA įgyvendinamomis ir teikiamomis paslaugomis, įskaitant pagrindines antžemines stotis. EUMETSAT įgyvendintas programos „Copernicus“ antžeminis segmentas gali apimti funkcijas ir infrastruktūros objektus, bendrai naudojamus su kitomis programai „Copernicus“ nepriklausančiomis misijomis, įtrauktomis į EUMETSAT programas. EUMETSAT įgyvendintas programos „Copernicus“ antžeminis segmentas teikia specializuotų („Sentinel-3“ (jūros paviršius), „Sentinel-4“, „Sentinel-5“, „Sentinel-6“ ir „Jason-3“) ir dalyvavimo misijų duomenis, įskaitant naudotojų prieigą prie jų. EUMETSAT teikiami duomenų rinkiniai ir paslaugos dokumentuojamos paslaugų lygio specifikacijose (SLS).

3.5.   Europos duomenų perdavimo sistemos (EDRS)

Europos duomenų perdavimo sistemos (EDRS) paslauga užtikrina „Sentinel“ duomenų, kuriais papildomi X dažnių juostos pagrindinių antžeminių stočių duomenys, gavimo pajėgumą, kuris, visų pirma, leidžia patenkinti stebėsenos poreikius beveik tikruoju laiku (QRT apibrėžiamas kaip mažiau nei 1 valandos savalaikiškumo produktai). EDRS, visų pirma, užtikrina šiuos pajėgumus:

| a) | užtikrinti bendrojo duomenų gavimo scenarijaus lankstumą, taip užtikrinant, kad „Sentinel“ duomenų būtų daugiau; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti bendrojo duomenų gavimo scenarijaus lankstumą, taip užtikrinant, kad „Sentinel“ duomenų būtų daugiau;

| b) | užtikrinti duomenų perdavimą į Žemę, kai palydovai „Sentinel“ nėra X dažnių juostos pagrindinių antžeminių stočių matomumo zonoje; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti duomenų perdavimą į Žemę, kai palydovai „Sentinel“ nėra X dažnių juostos pagrindinių antžeminių stočių matomumo zonoje;

| c) | pasitelkiant X dažnių juostos pagrindinių stočių tinklą, teikti pagalbą ir pagerinti ištisinės prieigos prie galutiniams naudotojams teikiamų duomenų buvimą ir teikimo patikimumą; |
| --- | --- |

c)

pasitelkiant X dažnių juostos pagrindinių stočių tinklą, teikti pagalbą ir pagerinti ištisinės prieigos prie galutiniams naudotojams teikiamų duomenų buvimą ir teikimo patikimumą;

| d) | užtikrinti papildomą lankstumą siekiant įvykdyti su saugumu susijusius programos „Copernicus“ reikalavimus apsaugant gaunamus misijų duomenis per užkoduotą EDRS Ka juostos žemynkryptę perdavimo liniją. |
| --- | --- |

d)

užtikrinti papildomą lankstumą siekiant įvykdyti su saugumu susijusius programos „Copernicus“ reikalavimus apsaugant gaunamus misijų duomenis per užkoduotą EDRS Ka juostos žemynkryptę perdavimo liniją.

Naudojant EDRS paslaugą vykdant misijas „Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ sudaromos papildomos galimybės gerinti produktų savalaikiškumą, be kita ko, ne tik įgyvendinant prisiimtą oficialų įsipareigojimą veikti beveik tikruoju laiku, apibrėžtą kaip trijų valandų produkto savalaikiškumas.

EDRS leidžia užtikrinti spartų duomenų, įgytų nesant X dažnių juostos pagrindinių stočių matomumo zonoje, žemynkryptį perdavimą. Kai esama tokių zonų, duomenys siunčiami į Žemę taikant tiesioginio ryšio režimą (angl. pass-through mode) per EDRS. Tai savo ruožtu padidina pasiektą su pagrindiniais produktais susijusį produktų savalaikiškumą. Be to, tai turėtų leisti bendradarbiaujantiems partneriams kurti produktus QRT ir (arba) NRT režimu.

EDRS turėtų būti naudojama siunčiant į Žemę daugelį atmintyje įrašytų duomenų nesant X dažnių juostos pagrindinių stočių matomumo zonoje. Dėl to atitinkamai padidės siunčiamų duomenų kiekis ir programos „Copernicus“ kosmoso komponento antžeminio segmento kuriamų NRT duomenų kiekis.

Pagrindinės EDRS paslaugos atliekamos funkcinės užduotys:

| a) | „Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ palydovų duomenų perdavimas per optinę (lazerinę) sąsają tarp LEO palydovuose įdiegto OCP ir lygiavertės GEO palydovuose įtaisytos priemonės (EDRS-A ir EDRS-C); |
| --- | --- |

a)

„Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ palydovų duomenų perdavimas per optinę (lazerinę) sąsają tarp LEO palydovuose įdiegto OCP ir lygiavertės GEO palydovuose įtaisytos priemonės (EDRS-A ir EDRS-C);

| b) | misijų duomenų perdavimas tarp GEO palydovų ir Ka juostos antžeminių duomenų gavimo terminalų; |
| --- | --- |

b)

misijų duomenų perdavimas tarp GEO palydovų ir Ka juostos antžeminių duomenų gavimo terminalų;

| c) | misijų duomenų gavimas, dekomutavimas ir teikimas paslaugos sąsajos centrui, įskaitant duomenų sklaidos tinklą. |
| --- | --- |

c)

misijų duomenų gavimas, dekomutavimas ir teikimas paslaugos sąsajos centrui, įskaitant duomenų sklaidos tinklą.

Ši paslauga svarbi misijoms „Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ (kitose misijose „Sentinel“ nėra reikiamo optinės komunikacijos naudingojo krūvio). Geografinė aprėptis atsisiunčiant misijų „Sentinel“ duomenis į EDRS imtuvų stotis apima bent Europą.

EDRS teikiama paslauga įsigyjama pagal specializuotą susitarimą dėl paslaugų lygio, tvarkomą taikant griežtų veiklos rezultatų rodiklių rinkinį.

3.6.   Bendroji veiklos ir duomenų gavimo strategija vykdant specializuotas programos „Copernicus“ misijas

Visų misijų „Sentinel“ veiklos strategija siekiama:

| a) | teikti duomenis programos „Copernicus“ ir kitiems naudotojams laikantis nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

teikti duomenis programos „Copernicus“ ir kitiems naudotojams laikantis nustatytų reikalavimų;

| b) | užtikrinti sistemingą ir įprastinę operacinę veiklą esant aukštam automatizavimo lygiui ir visais įmanomais atvejais vykdant iš anksto suplanuotus veiksmus. |
| --- | --- |

b)

užtikrinti sistemingą ir įprastinę operacinę veiklą esant aukštam automatizavimo lygiui ir visais įmanomais atvejais vykdant iš anksto suplanuotus veiksmus.

Misijų „Sentinel“ veiklos strategija išdėstoma viešai skelbiamame aukšto lygio veiklos plane (HLOP). HLOP pateikiama informacija apie duomenų stebėseną (planavimą), gavimą, tvarkymą ir sklaidą.

Aukšto lygio veiklos planas rengiamas remiantis, visų pirma, programos „Copernicus“ paslaugų stebėsenos reikalavimais, programoje „Copernicus“ dalyvaujančių valstybių nacionaliniais reikalavimais, atitinkamų Sąjungos institucijų ir kitų naudotojų reikalavimais pagal tarptautinius susitarimus, atsižvelgiant į mokslinius tikslus ir komercinę pridėtinę vertę. Remiantis surinktais stebėsenos reikalavimais, vykdomas modeliavimas siekiant parengti stebėsenos scenarijus atsižvelgiant į prioritetines schemas ir techninius apribojimus. Paprastai naudotojų forume kasmet rengiamos konsultacijos su programoje „Copernicus“ dalyvaujančiomis valstybėmis dėl stebėsenos reikalavimų rinkimo ir stebėsenos planų.

Duomenų gavimo strategija grindžiama šiais principais:

| a) | misijos „Sentinel-1“ duomenys gaunami laikantis bendrojo misijos plano; |
| --- | --- |

a)

misijos „Sentinel-1“ duomenys gaunami laikantis bendrojo misijos plano;

| b) | misijos „Sentinel-2“ duomenys sistemingai gaunami platumoje nuo 56° pietų iki 84° šiaurės platumos virš žemės paviršiaus, pakrantės rajonų ir didesnių salų; |
| --- | --- |

b)

misijos „Sentinel-2“ duomenys sistemingai gaunami platumoje nuo 56° pietų iki 84° šiaurės platumos virš žemės paviršiaus, pakrantės rajonų ir didesnių salų;

| c) | misijų „Sentinel-3“, „Sentinel-5p“, „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“ duomenys sistemingai gaunami visoje planetoje; |
| --- | --- |

c)

misijų „Sentinel-3“, „Sentinel-5p“, „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“ duomenys sistemingai gaunami visoje planetoje;

| d) | misijos „Sentinel-4“ duomenys sistemingai gaunami Europoje iš geostacionariosios orbitos. |
| --- | --- |

d)

misijos „Sentinel-4“ duomenys sistemingai gaunami Europoje iš geostacionariosios orbitos.

3.7.   Specializuotų programos „Copernicus“ misijų duomenų produktų sąrašas

Misijų „Sentinel“ gauti produktai automatiškai siunčiami pagrindinėms antžeminėms stotims ir sistemingai tvarkomi naudingojo krūvio duomenų valdymo antžeminiame segmente. Duomenys sistemingai tvarkomi siekiant sukurti iš anksto nustatytų pagrindinių produktų (vadinamų 0 lygio, 1 lygio ir 2 lygio produktais) rinkinį. Tokie pagrindiniai produktai teikiami programos „Copernicus“ naudotojams (toliau – naudotojams skirti produktai) laikantis konkrečiai nustatytų laikotarpių, taikant režimus nuo beveik tikrojo laiko (NRT) iki nenustatytos trukmės laikotarpio (NTC), t. y. paprastai per 3–24 ar 48 valandas juos užfiksavus palydovo įrangai.

3 lentelėje išvardyti duomenų produktai, kuriuos teikia specializuotos programos „Copernicus“ misijos. Misijų „Sentinel-4“, „Sentinel-5“ ir „Sentinel-6“ naudotojams skirti produktai nustatomi plėtojimo etape. Išsamus visų produktų sąrašas skelbiamas viešai.

3 lentelė

Specializuotų programos „Copernicus“ misijų duomenų produktų suvestinė

| | Naudotojams skirtų produktų kategorija | Produkto turinys (aprašymas) |
| --- | --- | --- |
| „Sentinel-1“ |
| | SAR 0 lygis | Glaustieji nekryptingi neapdoroti SAR duomenys |
| | SAR 1 lygio vieną kartą užfiksuoti sudėtiniai duomenys | Kryptingi sudėtiniai SAR duomenys su geografinėmis nuorodomis, teikiami nuožulniojo nuotolio geometrijos sąlygomis |
| | SAR 1 lygio nustatyti visos skiriamosios gebos antžeminio nuotolio duomenys | Kryptingi sudėtiniai SAR duomenys su geografinėmis nuorodomis, užfiksuoti daug kartų ir teikiami kaip antžeminio nuotolio geometrijos projekcija |
| | SAR 2 lygio vandenynų produktai | Geografiniai geofiziniai parametrai (pvz., vandenynų vėjo laukas, bangų spektrai ir radialinis greitis) |
| „Sentinel-2“ |
| | Daugiaspektrė 1 lygio priemonė | Viršutinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba kartografinės geometrijos srityje |
| | Daugiaspektrė 2 lygio priemonė (10) | Apatinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba kartografinės geometrijos srityje |
| „Sentinel-3“ (jūros ir žemės paviršiaus stebėsena) |
| | 1 lygio vandenynų ir žemės paviršiaus spalvos stebėjimo priemonė (OLCI) | OLCI viršutinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba, nustačius geolokaciją ir po ortografinių pataisų, analizuojama renkant duomenis pakartotinai |
| | 1 lygio jūros ir žemės paviršiaus temperatūros radiometras (SLSTR) | SLSTR ryškio temperatūra ir viršutinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba, nustačius geolokaciją ir po ortografinių pataisų, analizuojama renkant duomenis pakartotinai |
| „Sentinel-3“ jūros paviršiui skirta dalis |
| | 2 lygio paviršiaus topografijos misija (STM) | Geofiziniai parametrai virš vandenyno (pvz., atgalinė paviršiaus sklaida, jūros paviršiaus aukštis, reikšmingas bangų aukštis, vandenyno gylis, potvynio aukštis, jūrų ledo koncentracija, jūrų ledo antvandeninė dalis, vėjo greitis jūros paviršiuje, kritulių intensyvumas) |
| | 2 lygio OLCI | Geofiziniai parametrai virš vandenyno (pvz., jūros paviršiaus atspindžio geba, dumblių pigmento koncentracija, suspenduotų kietųjų dalelių koncentracija) |
| | 2 lygio SLSTR | Jūros paviršiaus temperatūra |
| „Sentinel-3“ žemės paviršiui skirta dalis |
| | 2 lygio paviršiaus topografijos misija (STM) | Geofiziniai parametrai virš sausumos (pvz., atgalinė paviršiaus sklaida, aukščiamačio diapazonas, paviršiaus aukštis, sniego tankis ir gylis) |
| | 2 lygio OLCI | Geofiziniai parametrai virš sausumos (pvz., aktyvioji fotosintezės spinduliuotė, pasaulinis augalijos indeksas) |
| | 2 lygio SLSTR | Žemės paviršiaus temperatūra |
| | OLCI ir SLSTR sinergijos produktai | Geofiziniai parametrai virš sausumos (žemės paviršiaus atspindžio geba ir žemei tenkantis aerozolinis krūvis) |
| „Sentinel-5p“ |
| | 2 lygio TROPOMI priemonė | Ozonas, azoto dioksidas, sieros dioksidas, formaldehidas, anglies monoksidas, metanas, aerozoliai, debesys |
| „Jason-3“ (Europos ir JAV bendradarbiavimo misija, veikla finansuojama iš programos „Copernicus“ lėšų) |
| | 2 lygio geofizinių duomenų įrašai | Aukščiamačio parametrus atitinkantys geografiškai užkoduoti produktai. |

Naudotojams skirtų produktų kategorija

Produkto turinys (aprašymas)

„Sentinel-1“

SAR 0 lygis

Glaustieji nekryptingi neapdoroti SAR duomenys

SAR 1 lygio vieną kartą užfiksuoti sudėtiniai duomenys

Kryptingi sudėtiniai SAR duomenys su geografinėmis nuorodomis, teikiami nuožulniojo nuotolio geometrijos sąlygomis

SAR 1 lygio nustatyti visos skiriamosios gebos antžeminio nuotolio duomenys

Kryptingi sudėtiniai SAR duomenys su geografinėmis nuorodomis, užfiksuoti daug kartų ir teikiami kaip antžeminio nuotolio geometrijos projekcija

SAR 2 lygio vandenynų produktai

Geografiniai geofiziniai parametrai (pvz., vandenynų vėjo laukas, bangų spektrai ir radialinis greitis)

„Sentinel-2“

Daugiaspektrė 1 lygio priemonė

Viršutinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba kartografinės geometrijos srityje

Daugiaspektrė 2 lygio priemonė (10)

Apatinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba kartografinės geometrijos srityje

„Sentinel-3“ (jūros ir žemės paviršiaus stebėsena)

1 lygio vandenynų ir žemės paviršiaus spalvos stebėjimo priemonė (OLCI)

OLCI viršutinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba, nustačius geolokaciją ir po ortografinių pataisų, analizuojama renkant duomenis pakartotinai

1 lygio jūros ir žemės paviršiaus temperatūros radiometras (SLSTR)

SLSTR ryškio temperatūra ir viršutinių atmosferos sluoksnių atspindžio geba, nustačius geolokaciją ir po ortografinių pataisų, analizuojama renkant duomenis pakartotinai

„Sentinel-3“ jūros paviršiui skirta dalis

2 lygio paviršiaus topografijos misija (STM)

Geofiziniai parametrai virš vandenyno (pvz., atgalinė paviršiaus sklaida, jūros paviršiaus aukštis, reikšmingas bangų aukštis, vandenyno gylis, potvynio aukštis, jūrų ledo koncentracija, jūrų ledo antvandeninė dalis, vėjo greitis jūros paviršiuje, kritulių intensyvumas)

2 lygio OLCI

Geofiziniai parametrai virš vandenyno (pvz., jūros paviršiaus atspindžio geba, dumblių pigmento koncentracija, suspenduotų kietųjų dalelių koncentracija)

2 lygio SLSTR

Jūros paviršiaus temperatūra

„Sentinel-3“ žemės paviršiui skirta dalis

2 lygio paviršiaus topografijos misija (STM)

Geofiziniai parametrai virš sausumos (pvz., atgalinė paviršiaus sklaida, aukščiamačio diapazonas, paviršiaus aukštis, sniego tankis ir gylis)

2 lygio OLCI

Geofiziniai parametrai virš sausumos (pvz., aktyvioji fotosintezės spinduliuotė, pasaulinis augalijos indeksas)

2 lygio SLSTR

Žemės paviršiaus temperatūra

OLCI ir SLSTR sinergijos produktai

Geofiziniai parametrai virš sausumos (žemės paviršiaus atspindžio geba ir žemei tenkantis aerozolinis krūvis)

„Sentinel-5p“

2 lygio TROPOMI priemonė

Ozonas, azoto dioksidas, sieros dioksidas, formaldehidas, anglies monoksidas, metanas, aerozoliai, debesys

„Jason-3“ (Europos ir JAV bendradarbiavimo misija, veikla finansuojama iš programos „Copernicus“ lėšų)

2 lygio geofizinių duomenų įrašai

Aukščiamačio parametrus atitinkantys geografiškai užkoduoti produktai.

Pastaba. 0 lygio, 1 lygio ir 2 lygio nomenklatūra reiškia paskesnį produkto tvarkymo lygį: 0 lygis – neapdoroti priemonės ir naudingojo krūvio duomenys, 1 lygis – kalibruoti apskaičiuoti duomenys su geografinėmis nuorodomis, 2 lygis – išvestiniai geofiziniai kintamieji. Vykdant paviršiaus topografijos misiją (STM) remiantis 2 lygio produktais taip pat kuriami 2P ir 3 lygių produktai taikant didesnes geofizines korekcijas, paklaidos korekcijas ir orbitos klaidų korekcijas.

3.8.   Pokyčiai siekiant modernizuoti programos „Copernicus“ kosmoso komponentą

Pokyčiai (išskyrus politikos pakeitimus, dėl kurių tariamasi politiniu lygmeniu) atsižvelgiant į naujus arba pasikeitusius naudotojų reikalavimus, kuriuos būtų galima įtraukti laipsniškai tobulinant dabartinę programos „Copernicus“ kosmoso komponento infrastruktūrą, gali būti tokie:

| a) | atnaujinti duomenų tvarkymo ir sklaidos infrastruktūrą siekiant pagerinti veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

a)

atnaujinti duomenų tvarkymo ir sklaidos infrastruktūrą siekiant pagerinti veiklos rezultatus;

| b) | kurti naujus produktus pasitelkiant turimus pajėgumus; |
| --- | --- |

b)

kurti naujus produktus pasitelkiant turimus pajėgumus;

| c) | gauti naujus duomenų rinkinius iš trečiųjų šalių vykdomų misijų. |
| --- | --- |

c)

gauti naujus duomenų rinkinius iš trečiųjų šalių vykdomų misijų.

Trumpalaikis programos „Copernicus“ kosmoso komponento atnaujinimas vyksta laikantis pokyčių valdymo proceso, kurį sudaro šie bendrieji etapai:

| 1) | reikiamų pakeitimų nustatymas; |
| --- | --- |

1)

reikiamų pakeitimų nustatymas;

| 2) | Komisijos, EKA arba EUMETSAT prašymo atlikti pakeitimus pateikimas; |
| --- | --- |

2)

Komisijos, EKA arba EUMETSAT prašymo atlikti pakeitimus pateikimas;

| 3) | prašymo atlikti pakeitimus nagrinėjimas, įskaitant poveikio, susijusio su techniniais aspektais, sąnaudomis ir grafiku, analizę; |
| --- | --- |

3)

prašymo atlikti pakeitimus nagrinėjimas, įskaitant poveikio, susijusio su techniniais aspektais, sąnaudomis ir grafiku, analizę;

| 4) | Komisijos leidimas įgyvendinti siūlomus pakeitimus; |
| --- | --- |

4)

Komisijos leidimas įgyvendinti siūlomus pakeitimus;

| 5) | pakeitimų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

5)

pakeitimų įgyvendinimas.

3.9.   Plėtojimo veikla siekiant sumažinti operacinę riziką

Užtikrindamos programos „Copernicus“ palydovų apsaugą nuo susidūrimo pavojaus EKA ir EUMETSAT atsižvelgia į Sąjungos kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) rėmimo programą, sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 541/2014/ES (11). Atitinkamos priemonės įgyvendinamos atsižvelgiant į programos „Copernicus“ kosmoso komponentą ir įtraukiant SST paslaugų teikimo erdvėlaivių operatoriams ir valdžios institucijoms funkciją.

4.   PROGRAMOS „COPERNICUS“ DALYVAVIMO MISIJOS

4.1.   Bendroji informacija

Programos „Copernicus“ dalyvavimo misijos – tai Žemės stebėjimo iš kosmoso misijos, kurios teikia duomenis programai „Copernicus“ ir papildo specializuotų misijų teikiamus duomenis.

Programa „Copernicus“ gauna dalyvavimo misijų duomenis siekdama įvykdyti 1 skirsnyje išdėstytus duomenų reikalavimus, kai jų neįmanoma įvykdyti vykdant misijas „Sentinel“.

Dalyvavimo misijų duomenys gali būti nemokami arba gali būti įsigyjami konkrečiomis licencijų išdavimo sąlygomis.

Rengiant dalyvavimo misijų duomenų rinkinius, kuriems taikomos ribotos sklaidos sąlygos, nustatomos šios naudotojų kategorijos:

| a) | programos „Copernicus“ paslaugos; |
| --- | --- |

a)

programos „Copernicus“ paslaugos;

| b) | Sąjungos institucijos ir įstaigos; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos institucijos ir įstaigos;

| c) | pagal Sąjungos mokslinių tyrimų programas finansuojamo mokslinių tyrimų projekto dalyviai; |
| --- | --- |

c)

pagal Sąjungos mokslinių tyrimų programas finansuojamo mokslinių tyrimų projekto dalyviai;

| d) | ES valstybių narių ir programoje „Copernicus“ dalyvaujančių valstybių valdžios institucijos; |
| --- | --- |

d)

ES valstybių narių ir programoje „Copernicus“ dalyvaujančių valstybių valdžios institucijos;

| e) | tarptautinės organizacijos ir tarptautinės NVO; |
| --- | --- |

e)

tarptautinės organizacijos ir tarptautinės NVO;

| f) | plačioji visuomenė. |
| --- | --- |

f)

plačioji visuomenė.

4.2.   Bendrasis procesas

Remdamosi duomenų saugyklos dokumentu (žr. 1 skirsnį) EKA ir EUMETSAT kartu nagrinėja, kuriuos duomenų rinkinius reikės įsigyti ir kuriuos galima gauti nemokamai iš trečiųjų šalių misijų. Tokios analizės rezultatai dokumentuojami bendrame duomenų saugyklos atsekamumo dokumente. Toliau duomenų rinkiniai aprašomi prieigos prie duomenų portfelio (DAP) dokumente, susijusiame su EKA teikiamais duomenų rinkiniais, ir paslaugų lygio specifikacijos (SLS) dokumente, susijusiame su EUMETSAT teikiamais duomenų rinkiniais. EKA ir EUMETSAT kas ketvirtį teikia ataskaitas apie duomenų rinkinių panaudojimą. Prireikus trečiųjų šalių duomenų įsigijimo (gavimo) sąlygos keičiamos atsižvelgiant į duomenų panaudojimą ir poreikių analizę.

4.3.   Programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų įsigijimas

Dėl duomenų, kuriuos reikia įsigyti, licencijų išdavimo sąlygų deramasi su dalyvavimo misijų duomenų teikėjais. Tokios licencijų išdavimo sąlygos gali skirtis nuo atvirųjų duomenų politikos.

Už duomenų įsigijimo veiklą atsako EKA; pagrindinis tokios veiklos tikslas – teikti Žemės stebėjimo duomenis iš nacionalinių ar tarptautinių privačių ir valstybinių misijų. Pagrindinių duomenų rinkiniai įsigyjami laikantis iš anksto nustatytų specifikacijų, o papildomų duomenų rinkiniai įsigyjami taikant kvotų mechanizmą ir laikantis bendrųjų susitarimų su duomenų teikėjais dėl duomenų teikimo neviršijant skirtų lėšų.

Vykdant pirkimo veiklą:

| a) | analizuojami reikalavimai, rengiamos duomenų pirkimo specifikacijos ir atrenkami tinkami duomenų teikėjai; |
| --- | --- |

a)

analizuojami reikalavimai, rengiamos duomenų pirkimo specifikacijos ir atrenkami tinkami duomenų teikėjai;

| b) | pagal licencijas arba papildant išteklius perkami faktiniai duomenys; |
| --- | --- |

b)

pagal licencijas arba papildant išteklius perkami faktiniai duomenys;

| c) | dalyvavimo misijos integruojamos į programos „Copernicus“ kosmoso komponento antžeminę infrastruktūrą arba iš jos išimamos; |
| --- | --- |

c)

dalyvavimo misijos integruojamos į programos „Copernicus“ kosmoso komponento antžeminę infrastruktūrą arba iš jos išimamos;

| d) | suderinamas ir suvienodinamas duomenų teikimas, net renkant daug duomenų iš įvairių misijų. |
| --- | --- |

d)

suderinamas ir suvienodinamas duomenų teikimas, net renkant daug duomenų iš įvairių misijų.

Įsigytų duomenų rinkiniuose gali būti duomenų iš šių dalyvavimo misijų (nebaigtiniai sąrašai, išsamus sąrašas paskelbtas http://spacedata.copernicus.eu): „Pleiades-1“ A ir B palydovai, „Deimos-2“, „Worldview-1“ ir „Worldview-2“, „Radarsat-2“, „TerraSAR-X“, „COSMO-Skymed“ (1, 2, 3 ir 4), „RISAT-1“, „Proba-V“, „GeoEye-1“, „SPOT-5“, „SPOT-6“, „SPOT-7“ ir kt.

4.4.   Prieiga prie dalyvavimo misijų duomenų, kurių nereikia įsigyti

Prieigą prie trečiųjų šalių misijų duomenų, kurių nereikia įsigyti, įskaitant „Earth Explorers“ duomenis, suteikia EKA, o prie tokių duomenų, įskaitant EUMETSAT misijų duomenis, – EUMETSAT.

EUMETSAT turėtų užtikrinti prieigą prie savo misijų duomenų ir tam tikrų trečiųjų šalių misijų, susijusių su jūros paviršiaus, atmosferos sudėties ir klimato kaitos stebėjimo paslaugomis, duomenų. Šiuo atveju trečiųjų šalių misijos – tai misijos, kurias vykdo palydovų operatoriai, su kuriais EUMETSAT yra oficialiai sudariusi bendradarbiavimo ir (arba) duomenų mainų susitarimus.

Ši veikla apima:

| a) | prieigą prie programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų ir jų teikimą programos „Copernicus“ paslaugoms ir naudotojams; |
| --- | --- |

a)

prieigą prie programos „Copernicus“ dalyvavimo misijų duomenų ir jų teikimą programos „Copernicus“ paslaugoms ir naudotojams;

| b) | tokių duomenų tvarkymą kuriant atitinkamus produktus, kai tinkama; |
| --- | --- |

b)

tokių duomenų tvarkymą kuriant atitinkamus produktus, kai tinkama;

| c) | tokių duomenų ir produktų sklaidą naudojant įvairioms misijoms taikomą EUMETSAT duomenų sklaidos infrastruktūrą ir paslaugas. |
| --- | --- |

c)

tokių duomenų ir produktų sklaidą naudojant įvairioms misijoms taikomą EUMETSAT duomenų sklaidos infrastruktūrą ir paslaugas.

Šios kategorijos duomenų rinkinius gali sudaryti šių misijų duomenys: „Meteosat“, „Metop“, „Suomi-NPP“, „Landsat“, „Cryosat“ ir kt.

5.   PROGRAMOS „COPERNICUS“ KOSMOSO KOMPONENTO DUOMENŲ SKLAIDA

Duomenų sklaida apima visą veiklą ir funkcijas, kurias vykdant užtikrinama ir remiama prieiga prie specializuotų misijų ir dalyvavimo misijų duomenų (užklausomis grindžiama paslauga) ir (arba) tokių duomenų teikimas (aktyvaus platinimo paslauga) programos „Copernicus“ naudotojams. Programos „Copernicus“ kosmoso komponento duomenų sklaidos veiklą sudaro:

| a) | prieigos prie specializuotų duomenų infrastruktūra; |
| --- | --- |

a)

prieigos prie specializuotų duomenų infrastruktūra;

| b) | paslaugos naudotojams. |
| --- | --- |

b)

paslaugos naudotojams.

Programos „Copernicus“ prieigos prie duomenų infrastruktūra naudojamasi laikantis programos „Copernicus“ duomenų politikos ir atsižvelgiant į iš anksto nustatytų tipų naudotojų, kaip antai programos „Copernicus“ paslaugų, valstybių narių, tarptautinių partnerių ir naudotojų kitais ir (arba) moksliniais tikslais, poreikius. Prieigos prie duomenų ir duomenų sklaidos infrastruktūrą sudaro šie komponentai:

| a) | prieigos prie duomenų infrastruktūra („Sentinel“ centrai); |
| --- | --- |

a)

prieigos prie duomenų infrastruktūra („Sentinel“ centrai);

| b) | internetinė prieiga prie duomenų (ODA); |
| --- | --- |

b)

internetinė prieiga prie duomenų (ODA);

| c) | programos „Copernicus“ internetinė prieiga prie duomenų (CODA); |
| --- | --- |

c)

programos „Copernicus“ internetinė prieiga prie duomenų (CODA);

| d) | koordinuotoji prieigos prie duomenų sistema (CDS), skirta dalyvavimo misijų duomenims; |
| --- | --- |

d)

koordinuotoji prieigos prie duomenų sistema (CDS), skirta dalyvavimo misijų duomenims;

| e) | Europos palydovinės duomenų perdavimo sistemos (EDRS); |
| --- | --- |

e)

Europos palydovinės duomenų perdavimo sistemos (EDRS);

| f) | „EUMETCast“; |
| --- | --- |

f)

„EUMETCast“;

| g) | EUMETSAT duomenų centras; |
| --- | --- |

g)

EUMETSAT duomenų centras;

| h) | prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugų infrastruktūra. |
| --- | --- |

h)

prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugų infrastruktūra.

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento duomenų sklaidos sistemose siūlomi 4 lentelėje išvardyti duomenų produktai.

4 lentelė

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento duomenų sklaidos sistemų apžvalga

| Duomenų sklaidos sistema | Aprašymas | Siūlomi duomenų produktai
  (dabartinis statusas) |
| --- | --- | --- |
| „Sentinel“ centrai | EKA eksploatuojama prieigos prie duomenų infrastruktūra, kurią naudojant programos „Copernicus“ duomenis gali gauti: | programos „Copernicus“ paslaugos (programos „Copernicus“ duomenų centras) |

Duomenų sklaidos sistema

Aprašymas

Siūlomi duomenų produktai

(dabartinis statusas)

„Sentinel“ centrai

EKA eksploatuojama prieigos prie duomenų infrastruktūra, kurią naudojant programos „Copernicus“ duomenis gali gauti:

programos „Copernicus“ paslaugos (programos „Copernicus“ duomenų centras)

| | programoje „Copernicus“ dalyvaujančios valstybės (bendradarbiaujančių šalių duomenų centras) |
| --- | --- |

programoje „Copernicus“ dalyvaujančios valstybės (bendradarbiaujančių šalių duomenų centras)

| | tarptautiniai partneriai (tarptautinių partnerių duomenų centras) |
| --- | --- |

tarptautiniai partneriai (tarptautinių partnerių duomenų centras)

| | atviros prieigos centras |
| --- | --- |

atviros prieigos centras

„Sentinel-1“, „Sentinel-2“, „Sentinel-3“ (žemės paviršius)

„Copernicus“ internetinė prieiga prie duomenų (CODA)

EUMETSAT eksploatuojama prieigos prie duomenų infrastruktūra, kurią naudodami naudotojai gali gauti programos „Copernicus“ duomenis

Beveik tikruoju laiku: „Sentinel-3“ (jūros paviršius), „Jason-3“

Internetinė prieiga prie duomenų (ODA)

EUMETSAT eksploatuojama prieigos prie duomenų infrastruktūra, kurią naudodamos programos „Copernicus“ paslaugos ir patvirtinimo grupių nariai gali gauti programos „Copernicus“ duomenis

Beveik tikruoju laiku: „Sentinel-3“ (jūros paviršius), „Jason-3“

Koordinuotoji prieigos prie duomenų sistema (CDS)

EKA eksploatuojama prieigos prie duomenų infrastruktūra, kurią naudodami naudotojai gali atsisiųsti dalyvavimo misijų duomenis.

Dalyvavimo misijų duomenys

„EUMETCast“

Palydovinė ir antžeminė daugiaadresio perdavimo paslauga, skirta beveik tikruoju laiku teikti EUMETSAT valdomus programos „Copernicus“ EO produktus

Beveik tikruoju laiku: EUMETSAT platinami „Sentinel-3“ (jūros paviršius), „Jason-3“ ir dalyvavimo misijų duomenys

EUMETSAT duomenų centras

Programos „Copernicus“ duomenų rinkinių ir produktų teikimas per visą misijos vykdymo laikotarpį prašant galutiniams naudotojams taikant paieškos, filtravimo ir užsakymo mechanizmą.

EUMETSAT platinami archyvuoti „Sentinel-3“ jūros paviršiaus dalies, „Jason-3“ ir dalyvavimo misijų duomenys

Prieigos prie duomenų ir informacijos paslaugų infrastruktūra

Infrastruktūra, leidžianti naudotojams gauti prieigą prie programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos, juos tvarkyti ir analizuoti

Programos „Copernicus“ kosmoso ir paslaugų komponento duomenys ir informacija

Duomenų sklaidos sistemos naudingos įvairioms programos „Copernicus“ naudotojų grupėms; kiekvienoje sistemoje esantys duomenys optimizuojami atsižvelgiant į tų grupių poreikius.

EKA „Sentinel“ centrai pritaikomi atsižvelgiant į įvairių tipų naudotojus (programos „Copernicus“ paslaugos, dalyvaujančios valstybės, tarptautiniai partneriai ir kt.). Gali skirtis jų konfigūracija, susijusi su garantuojamais veiklos rezultatais, siūlomais produktais ir duomenų kiekiu, kurį galima parsisiųsti vienu metu.

Programos „Copernicus“ paslaugų duomenų centras suteikia galimybę naudotis visais „Sentinel“ produktais atsižvelgiant į nustatytą savalaikiškumą, kurį lemia produktas, ir ištisinio duomenų perdavimo paslaugos buvimą (bent 94 % kiekvienam misijos „Sentinel“ palydovų deriniui). Bendradarbiaujančių šalių duomenų centras ir tarptautinių partnerių duomenų centras suteikia prieigą prie nuolat pildomo „Sentinel“ produktų, pasižyminčių tiksliniais veiklos rezultatais, archyvo. Programos „Copernicus“ atviros prieigos centras konfigūruojamas taip, kad dėl pernelyg didelio duomenų kiekio, kurį siunčiasi nedaugelis naudotojų, ištekliai nebūtų perkrauti.

Programos „Copernicus“ duomenų sklaidos infrastruktūra nuolat atnaujinama ir tobulinama siekiant susitvarkyti su didėjančiais naudotojų siunčiamų duomenų srautais ir augančiu platinamų duomenų kiekiu.

Teikiant paslaugas naudotojams reikia numatyti tokias funkcijas kaip naudotojo registracija ir valdymas, duomenų paieškos, peržiūros ir atsisiuntimo paslaugos, pagalbos tarnyba ir duomenų tvarkymo paslaugų priegloba.

Programos „Copernicus“ duomenų platinimo paslaugų katalogai suderinami tarpusavyje, juose pateikiama išsami informacija apie juos.

Išsamūs programos „Copernicus“ duomenų sklaidos infrastruktūros ir veiklos techniniai aprašymai skelbiami viešai.

6.   PROGRAMOS „COPERNICUS“ KOSMOSO KOMPONENTO PAKEITIMAI ATSIŽVELGIANT Į NAUDOTOJŲ REIKALAVIMUS

6.1.   Bendrosios aplinkybės ir procesas

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento raida susijusi su kosmoso komponento pakeitimais po 2020 m. ir pasibaigus dabartinei DFP. Šiame skyriuje išsamiai apibūdinama parengiamoji veikla siekiant padėti priimti sprendimą dėl būsimos programos „Copernicus“ kosmoso komponento raidos pagal kosmoso strategiją. Aprašoma su naudotojų reikalavimais susijusi veikla, vykdoma pagal dabartinę DFP kaip pasirengimo atlikti programos „Copernicus“ kosmoso komponento pakeitimus veiksmai. Vykdant šiuos veiksmus prireikus atsižvelgiama į EKA parengto ilgalaikio scenarijaus elementus. Pakeitimai gali būti tokie:

| a) | dabartinės kosmoso komponento infrastruktūros pakeitimai; |
| --- | --- |

a)

dabartinės kosmoso komponento infrastruktūros pakeitimai;

| b) | specializuotų programos „Copernicus“ misijų plėtojimas; |
| --- | --- |

b)

specializuotų programos „Copernicus“ misijų plėtojimas;

| c) | susitarimai dėl duomenų gavimo iš dalyvavimo misijų. |
| --- | --- |

c)

susitarimai dėl duomenų gavimo iš dalyvavimo misijų.

Su naudotojų reikalavimais susijusi veikla, kuri bus vykdoma atliekant programos „Copernicus“ kosmoso komponento (2 pav.) pakeitimus:

| a) | būsimų stebėsenos reikalavimų ir spragų nustatymas; |
| --- | --- |

a)

būsimų stebėsenos reikalavimų ir spragų nustatymas;

| b) | variantų analizė siekiant patenkinti kintančius stebėjimo poreikius, galbūt atsižvelgiant į pirmiau išvardytus pakeitimus. |
| --- | --- |

b)

variantų analizė siekiant patenkinti kintančius stebėjimo poreikius, galbūt atsižvelgiant į pirmiau išvardytus pakeitimus.

2 pav.

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento raidos procesas

Dabartinio programos „Copernicus“ kosmoso komponento pokyčiai

Programos „Copernicus“ raidos apžvalga

Specializuotų programos „Copernicus“ misijų plėtojimas

Dalyvavimo misijų susitarimai

Variantų analizė

Būsimų stebėsenos reikalavimų ir spragų nustatymas

6.2.   Būsimų stebėsenos reikalavimų ir spragų nustatymas

Būsimų stebėsenos reikalavimų ir spragų nustatymas yra Komisijos valdomas procesas, kurį vykdyti padės programos „Copernicus“ įgaliotieji subjektai, įgyvendinantys su pakeitimais susijusius veiksmus.

Procesą sudaro trys pagrindinės veiklos sritys:

| a) | konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

a)

konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais;

| b) | naudotojų reikalavimų konsolidavimas ir prioritetų nustatymas; |
| --- | --- |

b)

naudotojų reikalavimų konsolidavimas ir prioritetų nustatymas;

| c) | stebėsenos reikalavimų nustatymas. |
| --- | --- |

c)

stebėsenos reikalavimų nustatymas.

3 pav. pavaizduotas visas duomenų reikalavimų ir spragų nustatymo procesas.

3 pav.

Visas duomenų reikalavimų nustatymo procesas

Stebėsenos reikalavimai

Stebėsenos poreikių konsolidavimas ir prioritetų nustatymas

Naudotojų reikalavimai

Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

Komisija rengia išsamias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais naudotojų reikalavimų klausimais. Stebėjimo ir paslaugų reikalavimai renkami atliekant internetines apklausas, rengiant praktinius seminarus ir renginius su naudotojais ir rinkos dalyviais, susitinkant asmeniškai ir taikant turimus procesus ir dokumentus. Konsultacijos skirtos visai programos „Copernicus“ bendruomenei, ypač aktyviai siekiant įtraukti programos „Copernicus“ paslaugas ir valstybes nares. Galutiniuose dokumentuose išdėstomi naudotojų reikalavimai visose programos „Copernicus“ teminėse srityse (jūros paviršius, atmosfera, žemės paviršius, ekstremaliosios situacijos, saugumas ir klimato kaita). Į naudotojų reikalavimus atsižvelgiama vykdant stebėjimo poreikių konsolidavimo ir prioritetų nustatymo veiklą.

Naudotojų reikalavimų konsolidavimas ir prioritetų nustatymas

Vykdomas naudotojų reikalavimų konsolidavimas, nustatomi prioritetai. Tai daroma po Komisijos vadovaujamo kartotinio proceso, vykstančio tarp kosmoso agentūrų (EKA ir EUMETSAT) ir pagrindinių programos „Copernicus“ naudotojų (sutelkiant dėmesį į programos „Copernicus“ paslaugas, Sąjungos institucijas ir valstybes nares, kurioms atstovaujama Naudotojų forume). Konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais dokumentuose turi būti pateikta nuodugni analizė, kad būtų galima nustatyti ir organizuoti naudotojų reikalavimus atsižvelgiant į pagrindinius stebėjimo poreikius. Į analizę įtraukiamos techninių aspektų specifikacijos, susijusios su savalaikiškumu, geografine aprėptimi, atnaujinimo dažniu laiko požiūriu, stebėsenos turiniu ir reikiamu tikslumu.

Vykdant šį procesą nustatomi reikalavimų prioritetai, kad būtų galima veiksmingai įvertinti įvairias technines galimybes. Prioritetus nustato Komisija, kuriai padeda EKA ir EUMETSAT (techninių aspektų vertinimo srityje) ir pagrindinių naudotojų ekspertų grupė (su naudotojais susijusių aspektų vertinimo srityje).

6.3.   Galimybių patenkinti kintančius duomenų poreikius analizė

Atliekant galimybių patenkinti kintančius duomenų poreikius analizę turėtų būti vertinama:

| a) | dabartinės kosmoso komponento infrastruktūros pakeitimai; |
| --- | --- |

a)

dabartinės kosmoso komponento infrastruktūros pakeitimai;

| b) | specializuotų programos „Copernicus“ misijų plėtojimas ir |
| --- | --- |

b)

specializuotų programos „Copernicus“ misijų plėtojimas ir

| c) | būsimi susitarimai dėl duomenų gavimo iš dalyvavimo misijų. |
| --- | --- |

c)

būsimi susitarimai dėl duomenų gavimo iš dalyvavimo misijų.

Keičiant dabartinę kosmoso komponento infrastruktūrą gali būti įtraukiami nauji vykdomų misijų „Sentinel“ produktai. Kiti galimi pakeitimai: misijų „Sentinel“ 2 palydovų derinio keitimas 3 palydovų deriniu po 2020 m. siekiant patenkinti galimus reikalavimus dažniau teikti duomenis.

Ateityje tariantis dėl duomenų gavimo iš dalyvavimo misijų atsižvelgiama į turimus trečiųjų šalių duomenis ir nustatytus stebėjimo poreikius.

Plėtojant specializuotas programos „Copernicus“ misijas numatoma galimybė atlikti šiuos veiksmus:

| a) | nustatyti naujosios kartos misijas „Sentinel“ siekiant užtikrinti stebėjimo tęstinumą po 2030 m.; |
| --- | --- |

a)

nustatyti naujosios kartos misijas „Sentinel“ siekiant užtikrinti stebėjimo tęstinumą po 2030 m.;

| b) | nustatyti išplėstines misijas „Sentinel“ siekiant užpildyti stebėsenos spragas 2022–2025 m. |
| --- | --- |

b)

nustatyti išplėstines misijas „Sentinel“ siekiant užpildyti stebėsenos spragas 2022–2025 m.

Nagrinėjant galimybes patenkinti nustatytus stebėsenos reikalavimus taip pat atsižvelgiama į šiuos elementus:

| a) | programos „Copernicus“ techninį pagrindą ir kosmoso komponento technines specifikacijas; |
| --- | --- |

a)

programos „Copernicus“ techninį pagrindą ir kosmoso komponento technines specifikacijas;

| b) | programos „Copernicus“ laikotarpio vidurio vertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

b)

programos „Copernicus“ laikotarpio vidurio vertinimo rezultatus;

| c) | kelių raidos scenarijų, įskaitant sąnaudų ir naudos analizę, poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

c)

kelių raidos scenarijų, įskaitant sąnaudų ir naudos analizę, poveikio vertinimą.

Be to, atliekant analizę atsižvelgiama į techninius elementus, kaip antai trečiųjų šalių misijų buvimą ir technologinės parengties lygius.

6.4.   Naujų specializuotų misijų techninių reikalavimų nustatymas

Pasirinkus naujų specializuotų misijų galimybę atliekama misijos analizė įgyvendinant šiuos veiksmus:

| a) | suformuluoti misijos tikslą remiantis duomenų reikalavimais, įskaitant tikėtinus veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

a)

suformuluoti misijos tikslą remiantis duomenų reikalavimais, įskaitant tikėtinus veiklos rezultatus;

| b) | nustatyti techninius reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

nustatyti techninius reikalavimus;

| c) | apibrėžti galimas misijos koncepcijas; |
| --- | --- |

c)

apibrėžti galimas misijos koncepcijas;

| d) | įvertinti programavimo aspektus; |
| --- | --- |

d)

įvertinti programavimo aspektus;

| e) | įvertinti riziką. |
| --- | --- |

e)

įvertinti riziką.

Tokios analizės rezultatai išdėstomi misijos reikalavimų dokumente ir yra galimo tolesnio palydovų plėtojimo ir operacinių etapų veiklos pagrindas.

6.5.   Kosmoso komponento pakeitimų atlikimo laikas ir pažanga

6.5.1.   Bendrasis grafikas

Bendrasis kosmoso komponento keitimo darbų grafikas apima toliau esančioje lentelėje išvardytus veiksmus.

| Laikas | Veikla |
| --- | --- |
| iki 2018 m. | — | Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais |

Laikas

Veikla

iki 2018 m.

—

Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

iki 2018 m.

| — | Programos „Copernicus“ techninis pagrindas |
| --- | --- |

—

Programos „Copernicus“ techninis pagrindas

| — | Naudotojų ir stebėsenos reikalavimai |
| --- | --- |

—

Naudotojų ir stebėsenos reikalavimai

| — | Programos „Copernicus“ laikotarpio vidurio vertinimas |
| --- | --- |

—

Programos „Copernicus“ laikotarpio vidurio vertinimas

| — | Programos „Copernicus“ raidos scenarijaus poveikio vertinimas |
| --- | --- |

—

Programos „Copernicus“ raidos scenarijaus poveikio vertinimas

iki 2018 m.

| — | Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo reglamento dėl programos „Copernicus“ 2021–2027 m. |
| --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo reglamento dėl programos „Copernicus“ 2021–2027 m.

| — | Naujų misijų techninių reikalavimų nustatymas |
| --- | --- |

—

Naujų misijų techninių reikalavimų nustatymas

2019–2020 m.

| — | Pasirengimo atlikti galimus programos „Copernicus“ kosmoso komponento pakeitimus veiksmai |
| --- | --- |

—

Pasirengimo atlikti galimus programos „Copernicus“ kosmoso komponento pakeitimus veiksmai

6.5.2.   Kosmoso komponento pakeitimų atlikimo pažanga

Pasirengimo atlikti programos „Copernicus“ kosmoso komponento pakeitimus veiksmai atitinka bendruosius tikslus, nustatytus 2016 m. kosmoso strategijoje, visų pirma sutelkiant dėmesį į šiuos naudotojų reikalavimus:

| a) | „nuolatinis dabartinių paslaugų ir infrastruktūros tobulinimas“ ir |
| --- | --- |

a)

„nuolatinis dabartinių paslaugų ir infrastruktūros tobulinimas“ ir

| b) | „papildomos paslaugos siekiant patenkinti naujus poreikius konkrečiose prioritetinėse srityse“:






  1) | klimato kaita ir darnus vystymasis, išmetamo CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena, žemės naudojimas ir miškininkystė ir pokyčiai Arkties regione; |
| --- | --- | --- |

b)

„papildomos paslaugos siekiant patenkinti naujus poreikius konkrečiose prioritetinėse srityse“:

1)

klimato kaita ir darnus vystymasis, išmetamo CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena, žemės naudojimas ir miškininkystė ir pokyčiai Arkties regione;

| 2) | saugumas ir gynyba siekiant pagerinti Sąjungos pajėgumą spręsti kintančias problemas, susijusias su sienų kontrole ir jūrų stebėjimu. |
| --- | --- |

2)

saugumas ir gynyba siekiant pagerinti Sąjungos pajėgumą spręsti kintančias problemas, susijusias su sienų kontrole ir jūrų stebėjimu.

Rengiant būsimus raidos scenarijus reikia atsižvelgti į šiuos bendruosius stebėsenos poreikius:

| a) | stebėsenos tęstinumas; kaip pagrindinį prioritetą naudotojai nurodė poreikį užtikrinti stebėsenos tęstinumą labiau nei planuojama, siekiant ilgalaikėje perspektyvoje gerinti erdvinę skiriamąją gebą, atnaujinimo dažnį, savalaikiškumą; |
| --- | --- |

a)

stebėsenos tęstinumas; kaip pagrindinį prioritetą naudotojai nurodė poreikį užtikrinti stebėsenos tęstinumą labiau nei planuojama, siekiant ilgalaikėje perspektyvoje gerinti erdvinę skiriamąją gebą, atnaujinimo dažnį, savalaikiškumą;

| b) | nauji stebėsenos veiksmai atsižvelgiant į naujus poreikius:






  1) | antropogeninės CO2 taršos stebėsena; |
| --- | --- | --- |

b)

nauji stebėsenos veiksmai atsižvelgiant į naujus poreikius:

1)

antropogeninės CO2 taršos stebėsena;

| 2) | poliarinių rajonų stebėsena siekiant padėti vykdyti (ledo) ir (arba) klimato kaitos stebėseną įgyvendinant ES Arkties politiką; |
| --- | --- |

2)

poliarinių rajonų stebėsena siekiant padėti vykdyti (ledo) ir (arba) klimato kaitos stebėseną įgyvendinant ES Arkties politiką;

| 3) | sustiprinta žemės ūkio ir miškininkystės stebėsena, visų pirma siekiant padėti vykdyti veiksmus, susijusius su vandeniu ir biologine įvairove; |
| --- | --- |

3)

sustiprinta žemės ūkio ir miškininkystės stebėsena, visų pirma siekiant padėti vykdyti veiksmus, susijusius su vandeniu ir biologine įvairove;

| 4) | naujoviškos kasybos, sausrų stebėsenos, kultūros paveldo, hidrologijos, biologinės įvairovės, dirvožemio drėgnumo ir kitų parametrų stebėsenos galimybės, kurioms įgyvendinti šiuo metu nėra reikiamų stebėjimo duomenų; |
| --- | --- |

4)

naujoviškos kasybos, sausrų stebėsenos, kultūros paveldo, hidrologijos, biologinės įvairovės, dirvožemio drėgnumo ir kitų parametrų stebėsenos galimybės, kurioms įgyvendinti šiuo metu nėra reikiamų stebėjimo duomenų;

| 5) | sustiprintas saugumas; |
| --- | --- |

5)

sustiprintas saugumas;

| 6) | aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir nusikalstamumo stebėsena. |
| --- | --- |

6)

aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir nusikalstamumo stebėsena.

Pasirengimo padėti įgyvendinti būsimus programos „Copernicus“ kosmoso komponento scenarijus veiksmai gali būti tokie:

| a) | atitinkamos srities ekspertų grupės, galinčios analizuoti aukšto lygio programavimo aspektus ir naujausios įrangos ir koncepcijų įgyvendinamumą siekiant padėti suburti specialios paskirties grupes. Atitinkamos srities ekspertų grupės suburiamos siekiant vertinti stebėsenos poreikius, susijusius su saugumu ir antropogenine CO2 tarša; |
| --- | --- |

a)

atitinkamos srities ekspertų grupės, galinčios analizuoti aukšto lygio programavimo aspektus ir naujausios įrangos ir koncepcijų įgyvendinamumą siekiant padėti suburti specialios paskirties grupes. Atitinkamos srities ekspertų grupės suburiamos siekiant vertinti stebėsenos poreikius, susijusius su saugumu ir antropogenine CO2 tarša;

| b) | specialios paskirties grupės, kurių užduotis – rengti ir nuolat tobulinti stebėsenos reikalavimus, taip pat analizuoti galimus techninius sprendimus siekiant nustatyti pirminius misijų reikalavimus. Atliekant tokią analizę atsižvelgiama į turimus stebėsenos pajėgumus ir turimos infrastruktūros atnaujinimą, technologinę brandą ir tarptautinio bendradarbiavimo potencialą. Visų pirma steigiamos šios specialios paskirties grupės:






  1) | antropogeninės CO2 taršos stebėsenos; |
| --- | --- | --- |

b)

specialios paskirties grupės, kurių užduotis – rengti ir nuolat tobulinti stebėsenos reikalavimus, taip pat analizuoti galimus techninius sprendimus siekiant nustatyti pirminius misijų reikalavimus. Atliekant tokią analizę atsižvelgiama į turimus stebėsenos pajėgumus ir turimos infrastruktūros atnaujinimą, technologinę brandą ir tarptautinio bendradarbiavimo potencialą. Visų pirma steigiamos šios specialios paskirties grupės:

1)

antropogeninės CO2 taršos stebėsenos;

| 2) | poliarinių rajonų stebėjimo; |
| --- | --- |

2)

poliarinių rajonų stebėjimo;

| 3) | didelio dažnio erdvės ir laiko požiūriu žemės paviršiaus temperatūros stebėsenos, siekiant spręsti žemės ūkio, hidrologijos, miškininkystės ir apskritai aplinkos problemas; |
| --- | --- |

3)

didelio dažnio erdvės ir laiko požiūriu žemės paviršiaus temperatūros stebėsenos, siekiant spręsti žemės ūkio, hidrologijos, miškininkystės ir apskritai aplinkos problemas;

| 4) | daugiaspektrio vizualizavimo, siekiant naujoviškai spręsti biologinės įvairovės, kasybos, žemės ūkio ir miškininkystės problemas; |
| --- | --- |

4)

daugiaspektrio vizualizavimo, siekiant naujoviškai spręsti biologinės įvairovės, kasybos, žemės ūkio ir miškininkystės problemas;

| c) | parengiamieji tyrimai kaip specialios paskirties grupių veiklos įvediniai; |
| --- | --- |

c)

parengiamieji tyrimai kaip specialios paskirties grupių veiklos įvediniai;

| d) | konsultacijos su ES valstybėmis narėmis, programoje „Copernicus“ dalyvaujančiomis valstybėmis, EKA ir EUMETSAT valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti prioritetų suderinimą ir suderinamumą su EKA parengto ilgalaikio scenarijaus turiniu. |
| --- | --- |

d)

konsultacijos su ES valstybėmis narėmis, programoje „Copernicus“ dalyvaujančiomis valstybėmis, EKA ir EUMETSAT valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti prioritetų suderinimą ir suderinamumą su EKA parengto ilgalaikio scenarijaus turiniu.

Remiantis šios veiklos rezultatais nagrinėjami programos „Copernicus“ kosmoso komponento raidos scenarijai ir atliekamas išsamus sąnaudų ir naudos vertinimas.

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento pakeitimai planuojami atsižvelgiant į pagal kitą daugiametę finansinę programą numatytą biudžetą ir ES, EKA ir dalyvaujančių valstybių narių surinktas lėšas ir galimus papildomus finansavimo šaltinius. Turint omenyje šiuos apribojimus, raidos scenarijai galėtų būti tokie:

a)   pagrindinis raidos scenarijus: tvari programa „Copernicus“, pagal kurią numatoma vykdyti dabartinių veiklos rezultatų lygio programą, įskaitant tolesnį paslaugų teikimą, reikiamą turimos infrastruktūros atnaujinimą ir veiksmus, kuriais siekiama gerinti prieigą prie duomenų ir duomenų sklaidą ir naudotojų dalyvavimą po 2020 m.;

b)   raidos ir plėtros scenarijus: tvari ir išplėsta programa „Copernicus“, pagal kurią numatytos dvi prioritetinės sritys naujiems poreikiams tenkinti:

| 1) | nauji stebėsenos pajėgumai siekiant padėti tenkinti aplinkosaugos poreikius, sutelkiant dėmesį į klimato kaitą (pvz., CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėseną, kuriai vykdyti šiuo metu nėra palydovinės stebėsenos duomenų), poliarinių rajonų stebėseną (skiriant ypatingą dėmesį jūrų ledo ir orų Arkties regione stebėsenai) ir paramą žemės ūkiui, įskaitant su vandeniu susijusių parametrų stebėseną, kurią galima vykdyti naudojant termines infraraudonąsias bangas; |
| --- | --- |

1)

nauji stebėsenos pajėgumai siekiant padėti tenkinti aplinkosaugos poreikius, sutelkiant dėmesį į klimato kaitą (pvz., CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėseną, kuriai vykdyti šiuo metu nėra palydovinės stebėsenos duomenų), poliarinių rajonų stebėseną (skiriant ypatingą dėmesį jūrų ledo ir orų Arkties regione stebėsenai) ir paramą žemės ūkiui, įskaitant su vandeniu susijusių parametrų stebėseną, kurią galima vykdyti naudojant termines infraraudonąsias bangas;

| 2) | nauji stebėsenos pajėgumai siekiant padėti tenkinti saugumo ir (arba) gynybos poreikius ir įveikti naujus iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga saugumo, migracijos ar sienų kontrolės srityse. |
| --- | --- |

2)

nauji stebėsenos pajėgumai siekiant padėti tenkinti saugumo ir (arba) gynybos poreikius ir įveikti naujus iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga saugumo, migracijos ar sienų kontrolės srityse.

Programos „Copernicus“ kosmoso komponento pakeitimų po 2020 m. techninius apribojimus ir sąlygas nulems naudotojų reikalavimų rengimo proceso rezultatai, sąnaudų ir naudos analizė, techninis įgyvendinamumas, technologinių sprendimų branda ir bendras įperkamumas.

---

(1)  Labai aukšta (VHR), aukšta (HR), vidutinė (MR) ir žema (LR) erdvinė skiriamoji geba apibrėžiama taip: VHR: <= 4 m; HR: > 4 m ir <= 30 m; MR > 30 m ir <= 300 m; LR > 300 m.

(2)  
  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

(3)  
  2008 m. gruodžio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1205/2008, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl metaduomenų (OL L 326, 2008 12 4, p. 12).

(4)  
  2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (OL L 323, 2010 12 8, p. 11).

(5)  
  2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (OL L 274, 2009 10 20, p. 9).

(6)  Misijos „Sentinel-5“ pirmtakė (misija „Sentinel-5p“) yra bendra EKA ir Nyderlandų Karalystės iniciatyva.

(7)  
  „Jason-3“ yra ilgalaikio EUMETSAT, NOAA, CNES ir NASA bendradarbiavimo rezultatas. Tai didelio tikslumo vandenynų aukščiamačio misija, kuria užtikrinamas „Jason-2“ ir „Sentinel-6“ tęstinumas ir kuri yra vykdoma nuo 2016 m. numatant 5 metų vykdymo trukmę.

(8)  Operacijų vykdymo laikotarpis gali keistis priklausomai nuo faktinio konkrečių palydovų tarnavimo laiko ir programavimo variantų vertinimo.

(9)  Santrumpos: VIS – matomumo nuotolio juostos; SWIR – trumposios infraraudonosios bangos; SWIR – vidutinio ilgio infraraudonosios bangos; TIR – terminės infraraudonosios bangos.

(10)  
  „Sentinel-2“ 2 lygio duomenys kuriami „Sentinel“ pagrindiniame antžeminiame segmente arba pasitelkiant naudotojų taikomas priemones.

(11)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa (OL L 158, 2014 5 27, p. 227).

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/80

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/622

2018 m. balandžio 20 d.

kuriuo chlorfenas nepatvirtinamas kaip esama veiklioji medžiaga 3-io tipo biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra chlorfenas (EB Nr. 204-385-8, CAS Nr. 120-32-1); |
| --- | --- |

(1)

Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1062/2014 (2) pateikiamas esamų veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti, kad būtų galima patvirtinti kaip tinkamas biocidinių produktų gamybai, sąrašas. Tame sąraše yra chlorfenas (EB Nr. 204-385-8, CAS Nr. 120-32-1);

| (2) | buvo įvertinta, ar chlorfeną galima naudoti 3-io tipo veterinarinės higienos produktams, aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti; |
| --- | --- |

(2)

buvo įvertinta, ar chlorfeną galima naudoti 3-io tipo veterinarinės higienos produktams, aprašytiems Reglamento (ES) Nr. 528/2012 V priede, gaminti;

| (3) | Norvegija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2016 m. gruodžio 22 d. pateikė vertinimo ataskaitą ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

(3)

Norvegija buvo paskirta vertinančiąja kompetentinga institucija ir 2016 m. gruodžio 22 d. pateikė vertinimo ataskaitą ir rekomendacijas;

| (4) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2017 m. spalio 3 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę; |
| --- | --- |

(4)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1062/2014 7 straipsnio 2 dalį 2017 m. spalio 3 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę;

| (5) | remiantis ta nuomone, negalima tikėtis, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip 3-io tipo produktai ir kurių sudėtyje yra chlorfeno, atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus. Vertinant šio tipo produktų rizikos žmonių sveikatai scenarijus nustatyta nepriimtina rizika; |
| --- | --- |

(5)

remiantis ta nuomone, negalima tikėtis, kad biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip 3-io tipo produktai ir kurių sudėtyje yra chlorfeno, atitinka Reglamento (ES) Nr. 528/2012 19 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavimus. Vertinant šio tipo produktų rizikos žmonių sveikatai scenarijus nustatyta nepriimtina rizika;

| (6) | todėl chlorfeno negalima patvirtinti kaip tinkamo 3-io tipo biocidiniams produktams gaminti; |
| --- | --- |

(6)

todėl chlorfeno negalima patvirtinti kaip tinkamo 3-io tipo biocidiniams produktams gaminti;

| (7) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Chlorfenas (EB Nr. 204-385-8, CAS Nr. 120-32-1) nepatvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 3-io tipo biocidiniams produktams gaminti.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1062/2014 dėl visų esamų veikliųjų medžiagų, kurių yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 528/2012 nurodytuose biocidiniuose produktuose, sistemingo tyrimo darbo programos (OL L 294, 2014 10 10, p. 1).

2

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/81

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/623

2018 m. balandžio 20 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2481)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 (3) priimtas po labai patogeniško H5 potipio paukščių gripo protrūkių keliose valstybėse narėse (toliau – susijusios valstybės narės), tų valstybių narių kompetentingoms institucijoms pagal Tarybos direktyvos 2005/94/EB (4) 16 straipsnio 1 dalį nustačius apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 (3) priimtas po labai patogeniško H5 potipio paukščių gripo protrūkių keliose valstybėse narėse (toliau – susijusios valstybės narės), tų valstybių narių kompetentingoms institucijoms pagal Tarybos direktyvos 2005/94/EB (4) 16 straipsnio 1 dalį nustačius apsaugos ir priežiūros zonas;

| (2) | Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/247 nustatyta, kad apsaugos ir priežiūros zonos, kurias susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos nustatė pagal Direktyvą 2005/94/EB, turi apimti bent tas teritorijas, kurios to įgyvendinimo sprendimo priede yra nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos. Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/247 taip pat nustatyta, kad priemonės, kurios turi būti taikomos apsaugos ir priežiūros zonose pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnį, turi būti tęsiamos bent iki datų, kurios tų zonų atžvilgiu nustatytos to įgyvendinimo sprendimo priede; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/247 nustatyta, kad apsaugos ir priežiūros zonos, kurias susijusių valstybių narių kompetentingos institucijos nustatė pagal Direktyvą 2005/94/EB, turi apimti bent tas teritorijas, kurios to įgyvendinimo sprendimo priede yra nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos. Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/247 taip pat nustatyta, kad priemonės, kurios turi būti taikomos apsaugos ir priežiūros zonose pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnį, turi būti tęsiamos bent iki datų, kurios tų zonų atžvilgiu nustatytos to įgyvendinimo sprendimo priede;

| (3) | Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 nuo priėmimo dienos buvo kelis kartus iš dalies keistas, siekiant atsižvelgti į paukščių gripo epizootinės situacijos Sąjungoje raidą. Visų pirma, Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/696 (5), siekiant nustatyti vienadienių paukščių jauniklių siuntų išsiuntimo iš teritorijų, išvardytų Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priede, taisykles. Tame pakeitime atsižvelgta į faktą, kad vienadieniai paukščių jaunikliai, palyginti su kitomis naminių paukščių prekėmis, kelia labai nedidelę labai patogeniško paukščių gripo paplitimo riziką; |
| --- | --- |

(3)

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 nuo priėmimo dienos buvo kelis kartus iš dalies keistas, siekiant atsižvelgti į paukščių gripo epizootinės situacijos Sąjungoje raidą. Visų pirma, Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/696 (5), siekiant nustatyti vienadienių paukščių jauniklių siuntų išsiuntimo iš teritorijų, išvardytų Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priede, taisykles. Tame pakeitime atsižvelgta į faktą, kad vienadieniai paukščių jaunikliai, palyginti su kitomis naminių paukščių prekėmis, kelia labai nedidelę labai patogeniško paukščių gripo paplitimo riziką;

| (4) | Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 taip pat vėliau iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/1841 (6), siekiant sustiprinti taikomas ligų kontrolės priemones esant padidėjusiai labai patogeniško paukščių gripo paplitimo rizikai. Todėl dabar Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/247 numatyta Sąjungos lygmeniu susijusiose valstybėse narėse po labai patogeniško paukščių gripo protrūkio ar protrūkių nustatyti papildomas ribojamąsias zonas, kaip nurodyta Direktyvos 2005/94/EB 16 straipsnio 4 dalyje, ir jose taikomų priemonių trukmę. Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/247 dabar taip pat išdėstytos taisyklės dėl gyvų naminių paukščių, vienadienių paukščių jauniklių ir perinių kiaušinių išsiuntimo iš papildomų ribojamųjų zonų į kitas valstybes nares vadovaujantis tam tikromis sąlygomis; |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 taip pat vėliau iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/1841 (6), siekiant sustiprinti taikomas ligų kontrolės priemones esant padidėjusiai labai patogeniško paukščių gripo paplitimo rizikai. Todėl dabar Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/247 numatyta Sąjungos lygmeniu susijusiose valstybėse narėse po labai patogeniško paukščių gripo protrūkio ar protrūkių nustatyti papildomas ribojamąsias zonas, kaip nurodyta Direktyvos 2005/94/EB 16 straipsnio 4 dalyje, ir jose taikomų priemonių trukmę. Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/247 dabar taip pat išdėstytos taisyklės dėl gyvų naminių paukščių, vienadienių paukščių jauniklių ir perinių kiaušinių išsiuntimo iš papildomų ribojamųjų zonų į kitas valstybes nares vadovaujantis tam tikromis sąlygomis;

| (5) | be to, Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas buvo iš dalies pakeistas daugelį kartų, visų pirma siekiant atsižvelgti į susijusių valstybių narių pagal Direktyvą 2005/94/EB nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribų pakeitimus; |
| --- | --- |

(5)

be to, Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas buvo iš dalies pakeistas daugelį kartų, visų pirma siekiant atsižvelgti į susijusių valstybių narių pagal Direktyvą 2005/94/EB nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribų pakeitimus;

| (6) | Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas paskutinį kartą iš dalies buvo keistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/560 (7) po Bulgarijos pranešimo apie naują labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkį naminių paukščių ūkyje tos valstybės narės Jambolo regione. Bulgarija taip pat pranešė Komisijai, kad po šio protrūkio tinkamai ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių ir, be kita ko, aplink užkrėstą naminių paukščių ūkį nustatė apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(6)

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas paskutinį kartą iš dalies buvo keistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/560 (7) po Bulgarijos pranešimo apie naują labai patogeniško H5N8 potipio paukščių gripo protrūkį naminių paukščių ūkyje tos valstybės narės Jambolo regione. Bulgarija taip pat pranešė Komisijai, kad po šio protrūkio tinkamai ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių ir, be kita ko, aplink užkrėstą naminių paukščių ūkį nustatė apsaugos ir priežiūros zonas;

| (7) | nuo Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 paskutinio pakeitimo, padaryto Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/560, datos Bulgarija pranešė Komisijai apie naujausius labai patogeniško H5 potipio paukščių gripo protrūkius naminių paukščių ūkiuose tos valstybės narės Plovdivo regione; |
| --- | --- |

(7)

nuo Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 paskutinio pakeitimo, padaryto Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/560, datos Bulgarija pranešė Komisijai apie naujausius labai patogeniško H5 potipio paukščių gripo protrūkius naminių paukščių ūkiuose tos valstybės narės Plovdivo regione;

| (8) | Bulgarija taip pat pranešė Komisijai, kad po šių naujausių protrūkių ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių ir, be kita ko, aplink užkrėstus naminių paukščių ūkius nustatė apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(8)

Bulgarija taip pat pranešė Komisijai, kad po šių naujausių protrūkių ėmėsi pagal Direktyvą 2005/94/EB būtinų priemonių ir, be kita ko, aplink užkrėstus naminių paukščių ūkius nustatė apsaugos ir priežiūros zonas;

| (9) | bendradarbiaudama su Bulgarija Komisija išnagrinėjo tas priemones ir įsitikino, kad šios valstybės narės kompetentingos institucijos nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo naminių paukščių ūkių, kuriuose patvirtinti nauji ligos protrūkiai; |
| --- | --- |

(9)

bendradarbiaudama su Bulgarija Komisija išnagrinėjo tas priemones ir įsitikino, kad šios valstybės narės kompetentingos institucijos nustatytų apsaugos ir priežiūros zonų ribos yra pakankamai toli nuo naminių paukščių ūkių, kuriuose patvirtinti nauji ligos protrūkiai;

| (10) | kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdžių ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų kliūčių prekybai, po naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių toje valstybėje narėje būtina bendradarbiaujant su Bulgarija skubiai Sąjungos lygmeniu apibrėžti pagal Direktyvą 2005/94/EB šioje šalyje nustatytas apsaugos ir priežiūros zonas; |
| --- | --- |

(10)

kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdžių ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų kliūčių prekybai, po naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių toje valstybėje narėje būtina bendradarbiaujant su Bulgarija skubiai Sąjungos lygmeniu apibrėžti pagal Direktyvą 2005/94/EB šioje šalyje nustatytas apsaugos ir priežiūros zonas;

| (11) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 turėtų būti atnaujintas atsižvelgiant į naujausią epizootinę situaciją Bulgarijoje, susijusią su labai patogenišku paukščių gripu. Visų pirma į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedą turėtų būti įtrauktos naujai nustatytos apsaugos ir priežiūros zonos Bulgarijoje, kurioms dabar taikomi apribojimai pagal Direktyvą 2005/94/EB; |
| --- | --- |

(11)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 turėtų būti atnaujintas atsižvelgiant į naujausią epizootinę situaciją Bulgarijoje, susijusią su labai patogenišku paukščių gripu. Visų pirma į Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedą turėtų būti įtrauktos naujai nustatytos apsaugos ir priežiūros zonos Bulgarijoje, kurioms dabar taikomi apribojimai pagal Direktyvą 2005/94/EB;

| (12) | todėl Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad po naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Bulgarijoje būtų atnaujintas skirstymas į zonas Sąjungos lygmeniu ir įtrauktos pagal Direktyvą 2005/94/EB toje valstybėje narėje nustatytos apsaugos ir priežiūros zonos bei jose taikytinų apribojimų trukmė; |
| --- | --- |

(12)

todėl Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad po naujausių labai patogeniško paukščių gripo protrūkių Bulgarijoje būtų atnaujintas skirstymas į zonas Sąjungos lygmeniu ir įtrauktos pagal Direktyvą 2005/94/EB toje valstybėje narėje nustatytos apsaugos ir priežiūros zonos bei jose taikytinų apribojimų trukmė;

| (13) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(13)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (14) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  
  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  
  2017 m. vasario 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse (OL L 36, 2017 2 11, p. 62).

3

(4)  
  2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2005/94/EB dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių ir panaikinanti Direktyvą 92/40/EEB (OL L 10, 2006 1 14, p. 16).

4

(5)  
  2017 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/696, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse (OL L 101, 2017 4 13, p. 80).

5

(6)  
  2017 m. spalio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1841, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse (OL L 261, 2017 10 11, p. 26).

6

(7)  
  2018 m. balandžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/560, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 dėl apsaugos priemonių, susijusių su labai patogeniško paukščių gripo protrūkiais tam tikrose valstybėse narėse, priedas (OL L 93, 2018 4 11, p. 11).

7

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2017/247 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A dalyje Bulgarijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

  „
  Valstybė narė Bulgarija







  Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį) |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

1)

A dalyje Bulgarijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„
  Valstybė narė Bulgarija

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 29 straipsnio 1 dalį)

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

2018 4 26

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

2018 5 9

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

2018 5 10“

| 2) | B dalyje Bulgarijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

  „
  Valstybė narė Bulgarija







  Teritorija, kurią sudaro: | Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį) |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

2)

B dalyje Bulgarijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„
  Valstybė narė Bulgarija

Teritorija, kurią sudaro:

Taikoma iki (pagal Direktyvos 2005/94/EB 31 straipsnį)

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

Nuo 2018 4 27 iki 2018 5 6

Municipality of Yambol

| — | Yambol |
| --- | --- |

—

Yambol

2018 5 6

Municipality of Straldzha

| — | Straldzha |
| --- | --- |

—

Straldzha

| — | Vodenichene |
| --- | --- |

—

Vodenichene

| — | Dzhinot |
| --- | --- |

—

Dzhinot

Municipality of Tundzha

| — | Mogila |
| --- | --- |

—

Mogila

| — | Veselinovo |
| --- | --- |

—

Veselinovo

| — | Kabile |
| --- | --- |

—

Kabile

Sliven region:

Municipality of Sliven

| — | Zhelyu Voivoda |
| --- | --- |

—

Zhelyu Voivoda

| — | Blatets |
| --- | --- |

—

Blatets

| — | Dragodanovo |
| --- | --- |

—

Dragodanovo

| — | Gorno Aleksandrovo |
| --- | --- |

—

Gorno Aleksandrovo

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi:

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

Nuo 2018 5 10 iki 2018 5 18

Municipality of Rodopi

| — | Brestnik |
| --- | --- |

—

Brestnik

| — | Belashtica |
| --- | --- |

—

Belashtica

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Branipole |
| --- | --- |

—

Branipole

Municipality of Sadovo

| — | Katunica |
| --- | --- |

—

Katunica

| — | Karadzhovo |
| --- | --- |

—

Karadzhovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

| — | Mominsko |
| --- | --- |

—

Mominsko

Municipality of Kuklen

| — | Kuklen |
| --- | --- |

—

Kuklen

| — | Ruen |
| --- | --- |

—

Ruen

Municipality of Maritsa

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

Municipality of Asenovgrad

| — | Asenovgrad |
| --- | --- |

—

Asenovgrad

Municipality of Plovdiv

| — | Plovdiv |
| --- | --- |

—

Plovdiv

2018 5 18

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

Nuo 2018 5 11 iki 2018 5 19

Municipality of Maritsa

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Maritsa |
| --- | --- |

—

Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voivodino |
| --- | --- |

—

Voivodino

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko konare |
| --- | --- |

—

Manolsko konare

Municipality of Rakovski

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

2018 5 19“

---

REKOMENDACIJOS

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/87

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2018/624

2018 m. balandžio 20 d.

dėl gynybos sektoriaus subtiekėjų ir MVĮ patekimo į tarpvalstybinę rinką

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba nustatė tikslą sukurti geriau integruotą ir tvaresnę, novatoriškesnę ir konkurencingesnę gynybos pramoninę ir technologinę bazę (EGPTB), kurios reikia norint plėtoti ir išlaikyti gynybos pajėgumus ir didinti Europos strateginę autonomiją ir gebėjimą imtis veiksmų bendradarbiaujant su partneriais. Atsižvelgdama į tai, ji pabrėžė, kaip svarbu sudaryti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) galimybę patekti į tarpvalstybinę rinką, paragino Komisiją išnagrinėti galimybę imtis papildomų priemonių, kad visose valstybėse narėse tiekimo grandinės būtų atvertos MVĮ, ir pažymėjo, kad MVĮ yra itin svarbi gynybos tiekimo grandinės sudedamoji dalis, inovacijų šaltinis ir pagrindinis konkurencingumą skatinantis veiksnys (1); |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba nustatė tikslą sukurti geriau integruotą ir tvaresnę, novatoriškesnę ir konkurencingesnę gynybos pramoninę ir technologinę bazę (EGPTB), kurios reikia norint plėtoti ir išlaikyti gynybos pajėgumus ir didinti Europos strateginę autonomiją ir gebėjimą imtis veiksmų bendradarbiaujant su partneriais. Atsižvelgdama į tai, ji pabrėžė, kaip svarbu sudaryti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) galimybę patekti į tarpvalstybinę rinką, paragino Komisiją išnagrinėti galimybę imtis papildomų priemonių, kad visose valstybėse narėse tiekimo grandinės būtų atvertos MVĮ, ir pažymėjo, kad MVĮ yra itin svarbi gynybos tiekimo grandinės sudedamoji dalis, inovacijų šaltinis ir pagrindinis konkurencingumą skatinantis veiksnys (1);

| (2) | 2016 m. lapkričio 30 d. Europos gynybos veiksmų plane (EGVP) paskelbta, kad Komisija teiks rekomendacijas siekdama sudaryti lengvesnes galimybes gynybos sektoriaus MVĮ ir tarpinėms bendrovėms patekti į tarpvalstybinę rinką. 2017 m. birželio 7 d. komunikate „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“ (2) tai patvirtina ir Komisija; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. lapkričio 30 d. Europos gynybos veiksmų plane (EGVP) paskelbta, kad Komisija teiks rekomendacijas siekdama sudaryti lengvesnes galimybes gynybos sektoriaus MVĮ ir tarpinėms bendrovėms patekti į tarpvalstybinę rinką. 2017 m. birželio 7 d. komunikate „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“ (2) tai patvirtina ir Komisija;

| (3) | Komisijos nuomone, konkurencingos tarpvalstybinės tiekimo grandinės yra būtina geriau integruotos ir konkurencingesnės EGPTB dalis ir Europos gynybos įrangos rinkoje Europos bendrovėms turėtų būti sudaromos galimybės neatsižvelgiant į jų dydį ir buvimo vietą; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos nuomone, konkurencingos tarpvalstybinės tiekimo grandinės yra būtina geriau integruotos ir konkurencingesnės EGPTB dalis ir Europos gynybos įrangos rinkoje Europos bendrovėms turėtų būti sudaromos galimybės neatsižvelgiant į jų dydį ir buvimo vietą;

| (4) | ši rekomendacija parengta remiantis Komisijos patariamosios grupės dėl galimybės MVĮ vykdyti tarpvalstybines gynybos ir saugumo srities sutartis, kuri užbaigė savo darbą ir paskelbė galutinę ataskaitą 2016 m. lapkričio mėn. (3), ir valstybių narių ekspertų darbo rezultatais. Tai viena iš daugelio Komisijos iniciatyvų ir veiksmų, kuriais siekiama padėti gynybos srityje veikiančioms MVĮ; |
| --- | --- |

(4)

ši rekomendacija parengta remiantis Komisijos patariamosios grupės dėl galimybės MVĮ vykdyti tarpvalstybines gynybos ir saugumo srities sutartis, kuri užbaigė savo darbą ir paskelbė galutinę ataskaitą 2016 m. lapkričio mėn. (3), ir valstybių narių ekspertų darbo rezultatais. Tai viena iš daugelio Komisijos iniciatyvų ir veiksmų, kuriais siekiama padėti gynybos srityje veikiančioms MVĮ;

| (5) | rengiant šią rekomendaciją atsižvelgta į Europos gynybos agentūros (EGA) (4) darbą viešųjų pirkimų gynybos srityje, įgūdžių, finansavimo ir MVĮ pajėgumų srityse (5); |
| --- | --- |

(5)

rengiant šią rekomendaciją atsižvelgta į Europos gynybos agentūros (EGA) (4) darbą viešųjų pirkimų gynybos srityje, įgūdžių, finansavimo ir MVĮ pajėgumų srityse (5);

| (6) | kadangi sektoriaus dalyviai, ypač pagrindiniai rangovai, atlieka svarbų vaidmenį gynybos srityje, be šios rekomendacijos, Komisija taip pat pradėjo dialogą su šio sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais siekdama nustatyti galimus tolesnius veiksmus, kuriais siekiama sudaryti sąlygas kurti konkurencingas tarpvalstybines gynybos sektoriaus tiekimo grandines, ir dėl jų susitarti; |
| --- | --- |

(6)

kadangi sektoriaus dalyviai, ypač pagrindiniai rangovai, atlieka svarbų vaidmenį gynybos srityje, be šios rekomendacijos, Komisija taip pat pradėjo dialogą su šio sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais siekdama nustatyti galimus tolesnius veiksmus, kuriais siekiama sudaryti sąlygas kurti konkurencingas tarpvalstybines gynybos sektoriaus tiekimo grandines, ir dėl jų susitarti;

| (7) | valstybės narės savo veiksmais galėtų gerokai padidinti galimybę gynybos sektoriaus MVĮ ir tarpinėms bendrovėms patekti į tarpvalstybinę rinką. Taigi šioje rekomendacijoje reikėtų išvardyti įvairių tipų veiksmus, kuriais būtų galima išspręsti kai kurias MVĮ ir tarpinėms bendrovėms kylančias problemas arba padėti joms integruotis į gynybos sektoriaus tiekimo grandines; |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės savo veiksmais galėtų gerokai padidinti galimybę gynybos sektoriaus MVĮ ir tarpinėms bendrovėms patekti į tarpvalstybinę rinką. Taigi šioje rekomendacijoje reikėtų išvardyti įvairių tipų veiksmus, kuriais būtų galima išspręsti kai kurias MVĮ ir tarpinėms bendrovėms kylančias problemas arba padėti joms integruotis į gynybos sektoriaus tiekimo grandines;

| (8) | iš anksto gaudamos informaciją apie ateities ginkluotės planus ir projektus MVĮ ir tarpinės bendrovės galėtų geriau nuspėti rinkos pokyčius ir planuoti galimą dalyvavimą gynybos projektuose ir sutartyse; |
| --- | --- |

(8)

iš anksto gaudamos informaciją apie ateities ginkluotės planus ir projektus MVĮ ir tarpinės bendrovės galėtų geriau nuspėti rinkos pokyčius ir planuoti galimą dalyvavimą gynybos projektuose ir sutartyse;

| (9) | paskelbiant kvietimus dalyvauti sutartyse, kurių vertė neviršija Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/81/EB (6) 8 ir 9 straipsniuose nustatytos ribos, būtų didinama konkurencija. Tai taip pat paskatintų MVĮ dalyvauti veikloje gynybos sektoriuje. Skelbdamos tokius kvietimus, perkančiosios organizacijos neturėtų apsiriboti tik savo valstybe nare; |
| --- | --- |

(9)

paskelbiant kvietimus dalyvauti sutartyse, kurių vertė neviršija Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/81/EB (6) 8 ir 9 straipsniuose nustatytos ribos, būtų didinama konkurencija. Tai taip pat paskatintų MVĮ dalyvauti veikloje gynybos sektoriuje. Skelbdamos tokius kvietimus, perkančiosios organizacijos neturėtų apsiriboti tik savo valstybe nare;

| (10) | dėl sudėtingo viešųjų pirkimų dokumentų informacijos, kurią perkančiosios organizacijos teikia konkurso dalyviams arba galimiems dalyviams, pobūdžio naujos ir mažesnės įmonės gali vengti vykdyti veiklą viešųjų pirkimų rinkoje. Todėl tokia informacija turi būti aktuali ir tinkamos struktūros; |
| --- | --- |

(10)

dėl sudėtingo viešųjų pirkimų dokumentų informacijos, kurią perkančiosios organizacijos teikia konkurso dalyviams arba galimiems dalyviams, pobūdžio naujos ir mažesnės įmonės gali vengti vykdyti veiklą viešųjų pirkimų rinkoje. Todėl tokia informacija turi būti aktuali ir tinkamos struktūros;

| (11) | MVĮ ir tarpinėms bendrovėms kyla kliūčių ir dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje konkursų masto ir susijusių reikalavimų dėl tinkamumo teikti paslaugas. Šią problemą būtų galima išspręsti sudarant atskiras mažesnio masto sutartis, sujungiamas į vienos viešųjų pirkimų procedūros dalis; |
| --- | --- |

(11)

MVĮ ir tarpinėms bendrovėms kyla kliūčių ir dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje konkursų masto ir susijusių reikalavimų dėl tinkamumo teikti paslaugas. Šią problemą būtų galima išspręsti sudarant atskiras mažesnio masto sutartis, sujungiamas į vienos viešųjų pirkimų procedūros dalis;

| (12) | ilgesni paraiškų teikimo terminai taip pat galėtų būti naudingi MVĮ ir tarpinėms bendrovėms, nes jos turėtų daugiau laiko nustatyti verslo galimybes ir pasirengti dalyvauti; |
| --- | --- |

(12)

ilgesni paraiškų teikimo terminai taip pat galėtų būti naudingi MVĮ ir tarpinėms bendrovėms, nes jos turėtų daugiau laiko nustatyti verslo galimybes ir pasirengti dalyvauti;

| (13) | turint galimybę pasinaudoti kitų ekonominės veiklos vykdytojų, įskaitant subrangovus arba kitus konsorciumų ar grupių dalyvius, pajėgumais galima lengviau patekti į viešųjų pirkimų rinką, ypač rinkas, kuriose vykdomos itin didelės vertės viešųjų pirkimų procedūros. Ekonominės veiklos vykdytojai, pageidaujantys dalyvauti viešųjų pirkimų sutartyse, turėtų žinoti apie tokias galimybes nuo pat pradžių; |
| --- | --- |

(13)

turint galimybę pasinaudoti kitų ekonominės veiklos vykdytojų, įskaitant subrangovus arba kitus konsorciumų ar grupių dalyvius, pajėgumais galima lengviau patekti į viešųjų pirkimų rinką, ypač rinkas, kuriose vykdomos itin didelės vertės viešųjų pirkimų procedūros. Ekonominės veiklos vykdytojai, pageidaujantys dalyvauti viešųjų pirkimų sutartyse, turėtų žinoti apie tokias galimybes nuo pat pradžių;

| (14) | išsamūs ir sudėtingi konkurso dokumentai ir reikalavimas pateikti įrodymus ir pažymas taip pat yra veiksniai, kurie gali įmones, ypač MVĮ ir tarpines bendroves, atgrasyti nuo gynybos srities viešųjų pirkimų rinkos. Siekdamos palengvinti patekimą į šią rinką, perkančiosios organizacijos, kai įmanoma, turėtų susitarti pasiūlymų teikimo etape kvalifikacinės atrankos kriterijus vertinti remiantis tik preliminariais konkurso dalyvių pateiktais įrodymais. Jos turėtų reikalauti pateikti patvirtinamuosius dokumentus ir pažymas, kuriomis patvirtinamas tų kriterijų įvykdymas, tik prieš sutarties pasirašymą. Preliminarūs kokybinių atrankos kriterijų atitikties įrodymai galėtų būti standartinė savideklaracijos forma, Europos bendrasis viešųjų pirkimų dokumentas (EBVPD) (7); |
| --- | --- |

(14)

išsamūs ir sudėtingi konkurso dokumentai ir reikalavimas pateikti įrodymus ir pažymas taip pat yra veiksniai, kurie gali įmones, ypač MVĮ ir tarpines bendroves, atgrasyti nuo gynybos srities viešųjų pirkimų rinkos. Siekdamos palengvinti patekimą į šią rinką, perkančiosios organizacijos, kai įmanoma, turėtų susitarti pasiūlymų teikimo etape kvalifikacinės atrankos kriterijus vertinti remiantis tik preliminariais konkurso dalyvių pateiktais įrodymais. Jos turėtų reikalauti pateikti patvirtinamuosius dokumentus ir pažymas, kuriomis patvirtinamas tų kriterijų įvykdymas, tik prieš sutarties pasirašymą. Preliminarūs kokybinių atrankos kriterijų atitikties įrodymai galėtų būti standartinė savideklaracijos forma, Europos bendrasis viešųjų pirkimų dokumentas (EBVPD) (7);

| (15) | regioninis valstybių narių bendradarbiavimas ir įmonių klasterių kūrimas taip pat galėtų padėti pagerinti mažesnių įmonių padėtį rinkoje; |
| --- | --- |

(15)

regioninis valstybių narių bendradarbiavimas ir įmonių klasterių kūrimas taip pat galėtų padėti pagerinti mažesnių įmonių padėtį rinkoje;

| (16) | novatoriškumas yra pagrindinis MVĮ pranašumas gynybos pramonės sektoriuje. Todėl įgyvendinant visas su moksliniais tyrimais ir technologijomis (MTT) susijusias iniciatyvas reikėtų ypač atsižvelgti į MVĮ ir, kai įmanoma, užtikrinti veiksmingą jų dalyvavimą; |
| --- | --- |

(16)

novatoriškumas yra pagrindinis MVĮ pranašumas gynybos pramonės sektoriuje. Todėl įgyvendinant visas su moksliniais tyrimais ir technologijomis (MTT) susijusias iniciatyvas reikėtų ypač atsižvelgti į MVĮ ir, kai įmanoma, užtikrinti veiksmingą jų dalyvavimą;

| (17) | ugdant įgūdžius, labai reikalingus gynybos pramonės sektoriuje, nauji rinkos dalyviai galėtų patekti į Europos gynybos rinką, |
| --- | --- |

(17)

ugdant įgūdžius, labai reikalingus gynybos pramonės sektoriuje, nauji rinkos dalyviai galėtų patekti į Europos gynybos rinką,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1.   TERMINIJA

Šioje rekomendacijoje sąvoka „MVĮ“ vartojama taip, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (8), o „tarpinė bendrovė“ yra didesnė nei MVĮ, tačiau nėra pagrindinė sudėtingų gynybos sistemų tiekimo sutarties rangovė.

Šios rekomendacijos tekste nuorodos į sąvoką „perkančiosios organizacijos“ suprantamos kaip aprėpiančios ir perkančiąsias organizacijas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES (9) 2 straipsnio 1 dalyje, ir perkančiuosius subjektus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/25/ES (10) 4 straipsnyje. Perkančiosioms organizacijoms ar subjektams skirtos rekomendacijos susijusios su sutarčių skyrimu gynybos ir saugumo srityse, kaip numatyta Direktyvos 2009/81/EB 2 straipsnyje.

2.   VIEŠIEJI PIRKIMAI

2.1.   Ilgalaikiai planai ir prioritetai

Kai įmanoma ir tinkama, valstybės narės turėtų iš anksto teikti informaciją apie savo ilgalaikius ateities planus ginkluotės srityje (su pajėgumais ir moksliniais tyrimais ir technologijomis (MTT) susiję reikalavimai ir prioritetai). Tai galima daryti: paskelbiant planavimo dokumentus; organizuojant tikslinius renginius, kuriuose gali dalyvauti įmonės (pagrindiniai rangovai, MVĮ ir tarpinės bendrovės) iš įvairių valstybių narių; teikiant gynybos pramonės sektoriui, įskaitant Europos aeronautikos ir gynybos pramonės asociaciją (ASD), nacionalines gynybos pramonės asociacijas (NGPA) ir kitas gynybos ir saugumo verslo organizacijas (pvz., klasterius), skaidrią ir nediskriminacinę informaciją, siekiant užtikrinti, kad svarbi informacija būtų platinama visoje Sąjungoje. Reikėtų dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad dėl tokių veiksmų nebūtų iškraipoma konkurencija arba pažeidžiami nediskriminavimo ir skaidrumo principai.

2.2.   Savanoriško informacijos skelbimo ir skaidrumo priemonės

Perkančiosios organizacijos turėtų kuo aktyviau naudotis išankstinės viešųjų pirkimų reklamos priemonėmis, kaip antai skelbti išankstinius informacinius skelbimus (IIS) (11) ir organizuoti tikslinius renginius, susijusius su viešųjų pirkimų planų ir konkrečių projektų įgyvendinimu. Tokie renginiai turėtų būti skirti įvairių valstybių narių įmonėms (pagrindiniams rangovams, MVĮ ir tarpinėms bendrovėms). Svarbią informaciją galima teikti visam gynybos pramonės sektoriui, įskaitant ASD, NGPA ir kitas gynybos ir saugumo verslo organizacijas (pvz., klasterius). Naudodamosi šiomis priemonėmis perkančiosios organizacijos turėtų dėti pastangas laikytis skaidrumo ir nediskriminavimo principų ir pabrėžti laikiną skelbiamų viešųjų pirkimų planų pobūdį.

Perkančiosios organizacijos turėtų siekti kuo plačiau ir ne tik tiek, kiek reikalaujama taikomais teisiniais reikalavimais, skelbti informaciją apie galimybę dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose. Tai, pavyzdžiui, reiškia, kad po paskelbimo Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priede („Tender Electronic Daily“ (TED)) skelbimo apie pirkimą informacija skelbiama kuo plačiau ir sukuriamas mechanizmas, kuriuo naudodamiesi būsimais kvietimais teikti pasiūlymus besidomintys ekonominės veiklos vykdytojai galėtų užsiprenumeruoti pranešimus apie skelbiamus kvietimus.

Kai įmanoma, perkančiosios organizacijos turėtų skelbti informaciją apie galimybę dalyvauti viešųjų pirkimų sutartyse, kurių vertė neviršija Direktyvos 2009/81/EB 8 ir 9 straipsniuose (12) nustatytos ribos, savanoriškai skelbdamos informaciją tam tikruose portaluose ir interneto svetainėse (nebūtinai TED) ir siųsdamos prašymus pateikti informaciją arba prašymus pateikti pasiūlymą potencialioms suinteresuotoms įmonėms visoje Sąjungoje. Reikėtų dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad dėl tokių veiksmų nebūtų iškraipoma konkurencija arba pažeidžiami nediskriminavimo ir skaidrumo principai. Perkančiosios organizacijos taip pat turėtų taikyti supaprastintas procedūras nedidelės vertės sutartims sudaryti, net jeigu tai nėra privaloma pagal nacionalinės teisės normas.

2.3.   Informacijos kokybė

Perkančiosios organizacijos turėtų teikti rinkai prasmingą ir tikslią glaustą informaciją (pvz., viešųjų pirkimų aprašymą TED skelbiamuose skelbimuose apie pirkimą). Tai leidžia įmonėms vertinti ir nustatyti galimybes ir priimti pagrįstus sprendimus, ar jos būtų suinteresuotos pateikti pasiūlymą.

Kai įmanoma, perkančiosios organizacijos turėtų nemokamai pateikti tokios informacijos vertimą į anglų kalbą arba į vieną iš kitų kalbų, įprastai vartojamų prekybos gynybos produktais sektoriuje, savo interneto svetainėje arba paskelbti TED.

2.4.   Suskirstymas į dalis

Perkančiosios organizacijos taip pat turėtų apsvarstyti galimybę suskirstyti sutartis į dalis. Jos taip pat galėtų apsvarstyti galimybę skelbti konkursą dėl atskirų dalių ir reikalauti, kad bendrovės, laimėjusios konkursus dėl tų dalių, dirbtų su ekonominės veiklos vykdytoju, su kuriuo sudaryta viso projekto koordinavimo sutartis (pagrindiniu rangovu).

2.5.   Procedūrų rengimas ir vykdymas

Pagal Direktyvos 2009/81/EB 33 straipsnį, nustatydamos paraiškų dalyvauti pirkimo procedūroje ir pasiūlymų priėmimo terminus, perkančiosios organizacijos privalo ypač atsižvelgti į pirkimo sudėtingumą ir pasiūlymams parengti būtiną laiką, nepažeisdamos tame straipsnyje nustatytų trumpiausių terminų. Kai įmanoma, perkančiosios organizacijos turėtų skirti daugiau laiko pasiūlymams pateikti, nei reikalaujama pagal tame straipsnyje nustatytas taisykles. Skyrus daugiau laiko, sektoriaus dalyviai, ypač MVĮ, turės daugiau laiko apsispręsti, ar dalyvauti konkurse, parengti ir pateikti pasiūlymą ir imtis būtinų veiksmų konsorciumui arba subrangos sutartims sudaryti.

Vykdant elektronines viešųjų pirkimų procedūras, ypač teikiant pasiūlymus elektroniniu būdu, pavyksta supaprastinti procedūras ir sumažinti biurokratinę naštą ir administracines išlaidas. Taip galima sumažinti kliūtis patekti į rinką (dalyvavimo konkurse sąnaudas), ypač mažesnėms įmonėms, kurių administraciniai ištekliai yra riboti. Kai įmanoma, turėdamos omenyje sutarties dalyką ir ypač poreikį apsaugoti konfidencialią informaciją, perkančiosios organizacijos turėtų vykdyti viešųjų pirkimų procedūras elektroninėmis priemonėmis.

Skelbime apie pirkimą perkančiosios organizacijos turėtų nuosekliai atkreipti galimų konkurso dalyvių dėmesį į galimybę naudotis kitų šalių, įskaitant subrangovus (13) arba to paties konsorciumo ar grupės narius (14), pajėgumais siekiant įvykdyti tinkamumo kriterijus, kaip nustatyta Direktyvos 2009/81/EB 41 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 42 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

Perkančiosios organizacijos turėtų siekti sumažinti su viešųjų pirkimų procedūra susijusią administracinę naštą. Pavyzdžiui, kai įmanoma, jos turėtų stengtis nerengti daug deryboms skirtų susitikimų ir prašyti tik konkrečiai procedūrai būtinos informacijos ar dokumentų.

2.6.   Kvalifikacinė atranka

Perkančiosios organizacijos turėtų užtikrinti, kad atrankos kriterijai būtų proporcingi, ir nenustatyti nebūtinų reikalavimų. Vertindamos techninius ir profesinius pajėgumus, jos turėtų pasirinkti atrankos kriterijus, pagal kuriuos gali įvertinti, ar konkurso dalyvis pajėgus įvykdyti atitinkamą sutartį, ir neturėtų vertinti jo bendrųjų pajėgumų. Vertinant ekonominę ir finansinę būklę, minimali reikalaujama metinė apyvarta neturėtų viršyti dvigubos apskaičiuotosios sutarties vertės.

Tiekimo saugumo ir informacijos saugumo reikalavimai kaip neprivalomi paraiškos atmetimo pagrindai, atrankos kriterijai arba sutarties įvykdymo sąlygos taip pat turėtų būti proporcingi ir atitikti konkrečios viešųjų pirkimų procedūros poreikius. Konkrečiais atvejais, kai taikomi tokie reikalavimai, jie turėtų būti nustatomi taip, kad nebūtų viršijama tai, kas būtina konkrečiam tikslui pasiekti, ir kad būtų užtikrinama, kad jais nėra nepagrįstai ribojama konkurencija. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai reikia tikrinti patikimumą ir paraiškas perkančiosioms organizacijoms pateikia kandidatai, kurių patikimumas buvo patikrintas kitoje valstybėje narėje, būtų laiku imamasi tinkamų veiksmų siekiant įvertinti, tinkamai atsižvelgiant į Direktyvos 2009/81/EB 22 straipsnį, ar toks patikimumo patikrinimas prilygsta pagal perkančiosios organizacijos nacionalinę teisę (15) atliekamam patikimumo patikrinimui. Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad jų gynybos srityje veikiančios įmonės galėtų patikimai įvykdyti kitų valstybių narių tiekimo saugumo ir informacijos saugumo reikalavimus.

Pagal Direktyvos 2009/81/EB 38 straipsnį kandidatų tinkamumas turi būti vertinamas taikant perkančiųjų organizacijų pagal tą direktyvą nustatytus kriterijus ir įrodymus. Tokie įrodymai gali būti pažymos. Tačiau perkančiosios organizacijos neprivalo reikalauti pateikti pažymų ir kitų patvirtinamųjų dokumentų kartu su pasiūlymais. Siekdamos palengvinti dalyvavimą viešųjų pirkimų procedūrose, perkančiosios organizacijos turėtų apsvarstyti galimybę kartu su pasiūlymais priimti preliminarius įrodymus, kaip antai savideklaracijas dėl:

| — | asmeninės konkurso dalyvio padėties (Direktyvos 2009/81/EB 39 straipsnis), |
| --- | --- |

—

asmeninės konkurso dalyvio padėties (Direktyvos 2009/81/EB 39 straipsnis),

| — | konkurso dalyvio tinkamumo verstis profesine veikla (Direktyvos 2009/81/EB 40 straipsnis), |
| --- | --- |

—

konkurso dalyvio tinkamumo verstis profesine veikla (Direktyvos 2009/81/EB 40 straipsnis),

| — | konkurso dalyvio ekonominių ir finansinių pajėgumų bei techninių ir profesinių pajėgumų kriterijų atitikties (Direktyvos 2009/81/EB 41–44 straipsniai) |
| --- | --- |

—

konkurso dalyvio ekonominių ir finansinių pajėgumų bei techninių ir profesinių pajėgumų kriterijų atitikties (Direktyvos 2009/81/EB 41–44 straipsniai)

ir reikalauti pateikti atitinkamus įrodymus ir pažymas tik sutarties skyrimo etape, t. y. prieš pasirašant sutartį, bet atlikus vertinimą ir išrinkus laimėtoją. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę leisti ekonominės veiklos vykdytojams pateikti arba pakartotinai naudoti savideklaraciją, t. y. standartizuotą savideklaraciją (EBVPD, kaip nustatyta bendrojoje viešųjų pirkimų teisėje, Direktyvos 2014/24/ES 59 straipsnyje), prireikus kartu pateikiant į EBVPD neįtrauktą informaciją.

Niekas netrukdo perkančiosioms organizacijoms prašyti papildomos informacijos, įskaitant kelis ar visus patvirtinamuosius dokumentus, jeigu kuriame nors procedūros etape joms kiltų kokių nors abejonių, siekiant užtikrinti tinkamą procedūros vykdymą. Tai gali būti ypač reikalinga tuo atveju, jeigu perkančioji organizacija nusprendžia apriboti kandidatų, kviečiamų dalyvauti konkurse arba dialoge, skaičių (Direktyvos 2009/81/EB 38 straipsnio 3 dalis). Teikdamos tokius prašymus pateikti informaciją ar patvirtinamuosius dokumentus, perkančiosios organizacijos visais atvejais turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi nediskriminavimo principo.

Perkančiosios organizacijos neturėtų prašyti konkurso dalyvių pateikti patvirtinamųjų dokumentų, kuriuos jos jau turi arba kuriuos jos gali nesunkiai tiesiogiai nemokamai gauti nacionalinėje duomenų bazėje bet kurioje valstybėje narėje.

Kai įmanoma, perkančiosios organizacijos turėtų numatyti galimybę skirti kandidatams, kurių patikimumas dar nepatikrintas (jeigu tokio patikrinimo reikia), papildomą laiką, kad jų patikimumas būtų patikrintas (Direktyvos 2009/81/EB 42 straipsnio 1 dalies j punkto trečia pastraipa). Apskritai perkančiosios organizacijos visais atvejais turėtų pasinaudoti galimybe prašyti ekonominės veiklos vykdytojų pateikti trūkstamus dokumentus ir pažymas, susijusius su atmetimo ir atrankos kriterijais, arba paaiškinti tokius dokumentus ir pažymas, jeigu jie nėra aiškūs (Direktyvos 2009/81/EB 45 straipsnis).

Valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas naudoti dokumentus ir pažymas tarpvalstybiniu lygmeniu. Visų pirma, jos turėtų užtikrinti, kad informacija apie pažymas ir kitus patvirtinamuosius dokumentus vykdant viešųjų pirkimų procedūras pagal Direktyvą 2009/81/EB būtų įtraukta į sistemą „e-Certis“
   (16) ir reguliariai atnaujinama. Vykdydamos viešųjų pirkimų procedūras pagal Direktyvą 2009/81/EB, perkančiosios organizacijos turėtų naudotis sistemos „e-Certis“ interneto saugykla.

2.7.   Mokymas ir pajėgumų stiprinimas viešųjų pirkimų srityje

Valstybės narės turėtų rengti mokymą viešųjų pirkimų srities pareigūnams, sudaryti galimybę dalytis patirtimi ir teikti rekomendacijas. Jos turėtų organizuoti specializuotą mokymą atsižvelgdamos į MVĮ ypatumus ir joms būdingus veiklos apribojimus, susijusius su finansiniais srautais, žmogiškaisiais ištekliais, intelektinės nuosavybės teisėmis ir kt.

Valstybės narės taip pat turėtų organizuoti mokymą ir rengti informacinę medžiagą tiekėjams, paslaugų teikėjams ir rangovams. Tokia medžiaga turėtų būti prieinama visiems (arba bent jau visoms įmonėms, kurios pageidauja dalyvauti viešųjų pirkimų gynybos srityje sutartyse). Tai būtų ypač naudinga MVĮ ir tarpinėms bendrovėms.

3.   SEKTORIAUS POLITIKA

3.1.   Finansavimas

Valstybių narių vietos ir regioninės valdžios institucijos turėtų remti MVĮ ir tarpines bendroves, dalyvaujančias arba galinčias dalyvauti gynybos sektoriaus tiekimo grandinėje. Valstybės narės gali didinti valdžios institucijų ir galimų naudos gavėjų (kaip antai MVĮ, tarpinių bendrovių, mokslinių tyrimų institutų ar mokslo įstaigų) informuotumą apie Europos struktūrinių ir investicinių fondų panaudojimą gynybos srityje. Jos raginamos vadovautis konkrečiomis rekomendacijomis, kurias šiuo metu šiuo klausimu rengia Europos Komisija (17).

Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę leisti su gynybos sektoriumi susijusioms MVĮ ir tarpinėms bendrovėms naudoti turimas nacionalines finansavimo priemones, jeigu tai dar nėra padaryta.

Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę skirti kitokią paramą MVĮ, pvz., numatyti tikslines valstybės garantijas MVĮ ir tarpinėms bendrovėms, dalyvaujančioms novatoriškuose tarpvalstybiniuose Europos gynybos projektuose. Tokiomis garantijomis galėtų būti iš dalies arba visiškai padengiama tokiuose projektuose dalyvaujančių mažesnių įmonių arba tokius projektus finansuojančių bankų veiklos rizika (18).

Valstybės narės turėtų teikti MVĮ informaciją ir patarimus apie finansavimo galimybes nacionaliniu ir Europos lygmenimis įvairiuose forumuose ir platformose ir naudodamosi kitomis priemonėmis gynybos ar kituose ekonomikos sektoriuose.

Valstybės narės raginamos siūlyti pažangius investicinius projektus dėl būsimų bandymų ir vertinimo reikalavimų. Tai turėtų sudaryti galimybę MVĮ ir tarpinėms bendrovėms naudotis bandymų ir vertinimo priemonėmis padedant joms sertifikuoti savo produktus ir taip užtikrinant jų naudingą indėlį į Europos kvalifikacijos ir atestavimo veiklą gynybos srityje.

3.2.   Duomenų bazės

Valstybės narės galėtų pabandyti sukurti arba peržiūrėti savo nacionalinę gynybos pramonės bazę ir padėti skleisti informaciją apie šio pramonės sektoriaus pajėgumus. Tai būtų galima padaryti, pavyzdžiui, sukuriant naujas arba papildant jau turimas duomenų bazes pasitelkiant tokias organizacijas kaip nacionalinės gynybos pramonės asociacijos (NGPA).

Valstybės narės raginamos remti veiksmus, kuriais siekiama tobulinti turimas duomenų bazes, ir projektus, susijusius su gynybos sektoriuje veikiančiomis bendrovėmis, jų pajėgumus ir taikomas finansavimo sistemas ir galimybes. Tam visų pirma reikėtų susieti turimas nacionalines duomenų bazes, NGPA registrus ir kitus svarbius turimus šaltinius (pvz., su gynybos sektoriumi susijusių klasterių sąrašus). Tarp tokių priemonių taip pat gali būti informacija apie bendrovių technologinius pajėgumus. Vėliau tokios duomenų bazės galėtų leisti MVĮ ir tarpinėms bendrovėms susieti savo aprašymus su valstybių narių informacija apie būsimas programas arba paskelbtais skelbimais apie viešųjų pirkimų konkursus. Taigi pagrindiniai rangovai galėtų sparčiai susieti MVĮ aprašymą su tam tikro tipo projektu ar verslo galimybe.

3.3.   Klasteriai

Valstybės narės turėtų remti pasaulinio lygio konkurencingų regioninių kompetencijos klasterių formavimąsi gynybos srityje ir skatinti juos bendradarbiauti visuose regionuose ir valstybėse narėse. Klasteriuose galima skatinti ir kitų rūšių bendradarbiavimą, remiant aktyvų technologijų centrų ir mokslo parkų, gyvųjų laboratorijų, finansavimą skiriančių subjektų arba specializuotų projektų grupių dalyvavimą siekiant skatinti technologinį bendradarbiavimą tarp sektorių ir didinti gynybos sektoriaus MVĮ augimo galimybes.

Valstybės narės turėtų raginti savo klasterius dalyvauti Europos strateginių klasterių partnerysčių (19) veikloje, remiamoje pagal ES įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME). Tokiomis partnerystėmis siekiama dvejopo tikslo: sudaryti galimybę įmonėms patekti į ES nepriklausančių šalių rinkas ir paskatinti pažangias specializuotas investicijas Sąjungoje. Valstybės narės taip pat turėtų skatinti klasterius bendradarbiauti su Sąjunga, kai skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“
   (20).

Valstybės narės raginamos atsižvelgti į gynybos sektorių rengiant ir įgyvendinant klasteriams (regiono) remti skirtą politiką ir priemones. Tam jos gali naudotis turimomis Sąjungos lygmens priemonėmis ir tinklais, kaip antai Europos su gynyba susijusių regionų tinklu (21). Jos taip pat turėtų remti Europos klasterių bendradarbiavimo platformą (EKBP) (22), kad ji būtų plačiai naudojama kaip priemonė padėti joms susieti savo klasterius su daugiau nei 500 klasterių organizacijų ir taip pradėti bendradarbiauti Europoje ir už jos ribų – toks bendradarbiavimas būtų naudingas jų MVĮ.

3.4.   Inovacijos ir MTT

Valstybių narių prašoma konkrečiai remti MVĮ, diegiančias naujoviškas koncepcijas ir technologijas, kurias galima panaudoti gynybos srityje. Be to, specializuoti nacionalinių informacijos centrų tinklai turėtų teikti informaciją apie dalyvavimo mokslinių tyrimų projektuose ir dotacijų moksliniams tyrimams gavimo taisykles. Jie taip pat turėtų organizuoti tarpininkavimo renginius ir teikti tarpininkavimo paslaugas.

Valstybės narės turėtų siekti kurti mokslinių tyrimų projektus, kurie būtų palankūs MVĮ. Be to, jų mokslinių tyrimų gynybos srityje įstaigos turėtų įvertinti MVĮ dalyvavimo jų projektuose galimybę.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų gynybos srityje institucijose būtų skleidžiama informacija apie intelektinės nuosavybės teisių valdymą (pvz., pateikiant atitinkamų įstaigų kontaktinius duomenis arba valdžios institucijose platinant informacinius leidinius).

Valstybės narės turėtų remti atvirą orientacinę modulinių gynybos sistemų struktūrą, kad MVĮ galėtų savarankiškai kurti konkurencingus posistemius ir komponentus ir jais prekiauti.

3.5.   Įgūdžiai

Valstybės narės turėtų įvertinti nacionalinę, įgūdžių gynybos pramonės sektoriuje padėtį.

Siekdamos užpildyti įgūdžių spragas, valstybės narės turėtų naudotis neseniai patvirtinta Europos naujų įgūdžių darbotvarke ir pagal ją atsiveriančiomis galimybėmis Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis (23).

Valstybės narės turėtų skatinti savo pramonės, švietimo ir mokymo įstaigų ir kitų svarbių organizacijų bendradarbiavimą, siekdamos įgyvendinti bendrus veiksmus, kad būtų sėkmingiau derinama pasiūla ir paklausa ir skatinamas ES priemonių ir instrumentų naudojimas siekiant šių tikslų. Siekdamos užpildyti įgūdžių spragas, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę pasinaudoti Europos struktūriniais ir investicijų fondais (24) (ESI fondus), visų pirma Europos socialiniu fondu (ESF) (25).

3.6.   MVĮ pajėgumai

Valstybės narės turėtų skleisti informaciją apie sėkmingą tarpvalstybinę patirtį, kad paskatintų MVĮ ir subtiekėjus dalyvauti konkursuose tarpvalstybiniu lygmeniu. Jos taip pat turėtų remti tarpvalstybinių tiekėjų konferencijų (verslo renginių ir tiesioginių susitikimų su pagrindiniais rangovais) organizavimą siekiant užtikrinti, kad MVĮ geriau suprastų pagrindinių rangovų reikalavimus, darbo metodus ir reikalingas šio pramonės sektoriaus kompetencijas ir pajėgumus, ir suteikti platformas bei sudaryti galimybes MVĮ užmegzti tarpvalstybinius ryšius.

Tai galima padaryti, pavyzdžiui, skiriant dotacijas renginių organizatoriams atsižvelgiant į MVĮ ir pradedančiųjų įmonių dalyvavimo lygį. Tokios dotacijos galėtų būti subalansuotai skiriamos įvairioms sritims gynybos sektoriuje. Taip būtų galima padėti MVĮ dalyvauti tarptautiniuose verslo susitikimuose, vykti į užsienį ir dalyvauti kituose tarptautiniuose renginiuose.

Valstybės narės taip pat turėtų sistemingiau naudotis esamomis Sąjungos lygmens priemonėmis, kuriomis galima padėti MVĮ dalyvauti tarpvalstybinėje veikloje, ypač, pavyzdžiui, teikiant tarpininkavimo paslaugas Europos įmonių tinklui (26).

Priimta Briuselyje 2018 m. balandžio 20 d.

Komisijos vardu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komisijos narė

---

(1)  Šia rekomendacija sprendžiamas tiesiogiai su tarpvalstybiniu MVĮ ir tarpinių bendrovių dalyvavimu viešųjų pirkimų gynybos srityje sutartyse susijęs klausimas, bet nėra sprendžiami klausimai, kurie gali joms turėti reikšmingą, bet netiesioginį poveikį, visų pirma su gynyba susijusių produktų perdavimo ES viduje, standartizavimo ir sertifikavimo srityse.

1

(2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“, COM(2017) 295 final.

2

final

(3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

3

(4)  https://www.eda.europa.eu/

4

(5)  EGA veiklos šioje srityje apžvalga paskelbta šiuo adresu: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

5

(6)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (OL L 216, 2009 8 20, p. 76).

6

(7)  Europos bendrasis viešųjų pirkimų dokumentas (EBVPD), kaip apibrėžta 2016 m. sausio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/7, kuriuo nustatoma Europos bendrojo viešųjų pirkimų dokumento standartinė forma (OL L 3, 2016 1 6, p. 16), kaip numatyta Direktyvos 2014/24/ES 59 straipsnyje.

7

(8)  Žr. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF.

8

(9)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

9

(10)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

10

(11)  Direktyvos 2009/81/EB 30 straipsnio 1 dalis.

11

(12)  Apytikslė sutarčių ir preliminariųjų sutarčių vertė apskaičiuojama pagal 9 straipsnį. 8 straipsnyje nustatytos ribos atnaujinamos du kartus per metus; bendroji informacija apie galiojančias viešųjų pirkimų sutarčių vertės ribas skelbiama šiuo adresu: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_en

12

(13)  Žr. Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 22 punktą ir 21 straipsnį.

13

(14)  Žr. Direktyvos 2009/81/EB 1 straipsnio 13 punktą ir 5 straipsnio 2 dalį.

14

(15)  Direktyvos 2009/81/EB 22 straipsnio paskutinėje pastraipoje nustatyta: „Valstybės narės pripažįsta saugumo patikrinimą, kuris jų požiūriu atitinka patikrinimą, atliktą pagal jų nacionalinės teisės aktus, nepaisant galimybės pačioms atlikti tolesnius tyrimus, jei jie laikomi būtinais, ir į juos atsižvelgti.“ Taip pat žr. aiškinamosios pastabos dėl informacijos saugumo 12 punktą:https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native.

15

(16)  Žr. https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis.

16

(17)  Pvz., 2017 m. Komisijos brošiūra „Dvejopo naudojimo technologija ES“. Žr. http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255.

17

(18)  Garantijų sistemą kuriančios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tai nebūtų valstybės pagalba (šiuo klausimu žr. Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620%2802%29&from=EN), arba pranešti apie priemonę Komisijai.

18

(19)  Europos klasterių bendradarbiavimo platforma: https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships.

19

(20)  Dėl bendrosios informacijos apie programą „Horizontas 2020“ žr. https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020.

20

(21)  Žr. https://www.endr.eu/.

21

(22)  Žr. https://www.clustercollaboration.eu/.

22

(23)  Visų pirma, tai gynybos sektoriui skirta sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje plano iniciatyva pagal Europos naujų įgūdžių darbotvarkę.

23

(24)  Žr. https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_en.

24

(25)  Žr. http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=lt.

25

(26)  Žr. http://een.ec.europa.eu/.

26

---

Klaidų ištaisymas

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/95

---

2012 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 652/2012, kuriuo pataisomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 543/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisyklės, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 190, 2012 m. liepos 19 d.
  )

3 puslapyje I priedo, kuriuo pakeičiamas Reglamento (EB) Nr. 543/2008 I priedas, pirmosios lentelės skiltis, kurioje vengrų kalba nurodyti paukščių skerdenėlių pavadinimai, išdėstoma taip:

„hu

Csirke, brojlercsirke

Kakas, tyúk, sütésre vagy főzésre szánt szárnyas

Kappan

Csibe

Fiatal kakas

(Fiatal) pulyka

Pulyka

Fiatal kacsa, (fiatal) pézsmakacsa, (fiatal) Mulard-kacsa

Kacsa, pézsmakacsa, Mulard-kacsa

(Fiatal) liba

Liba

(Fiatal) gyöngytyúk

Gyöngytyúk“

5 puslapyje I priedo, kuriuo pakeičiamas Reglamento (EB) Nr. 543/2008 I priedas, antrosios lentelės skiltis, kurioje vengrų kalba nurodyti paukštienos dalių pavadinimai, išdėstoma taip:

„hu

Fél

Negyed

Összefüggő combnegyedek

Mell

Comb

Csirkecomb a hát egy részével

Felsőcomb

Alsócomb

Szárny

Összefüggő szárnyak

Mellfilé

Mellfilé villacsonttal

Bőrös kacsamellfilé vagy bőrös libamellfilé (magret, maigret)

Kicsontozott pulykacomb“

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/96

---

2018 m. vasario 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/286, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) 2017/1509 dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 55, 2018 m. vasario 27 d.
  )

16 puslapis, priedas (kuriuo pakeičiamas Reglamento (ES) 2017/1509 XIV priedo B dalies (Laivai, kuriems draudžiama atvykti į uostus) 6 įrašas:

yra:

„Pavadinimas: UL JI BONG 6

Papildoma informacija

IMO: 9114556.“,

turi būti:

„Pavadinimas: UL JI BONG 6

Papildoma informacija

IMO: 9114555.“

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/97

---

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 337, 2015 m. gruodžio 23 d.
  )

42 puslapis, 47 konstatuojamoji dalis, trečias sakinys:

yra:

„... Toks požiūris atitinka Finansinių veiksmų darbo grupės pinigų plovimo klausimais VI specialios rekomendacijos, kuria nustatomas mechanizmas, pagal kurį visų toje rekomendacijoje nustatytų sąlygų įvykdyti negalintys mokėjimo paslaugų teikėjai vis tiek galėtų būti laikomi mokėjimo įstaigomis, principus. ...“,

turi būti:

„... Toks požiūris atitinka Finansinių veiksmų darbo grupės pinigų plovimo klausimais 14 rekomendacijos, kuria nustatomas mechanizmas, pagal kurį visų toje rekomendacijoje nustatytų sąlygų įvykdyti negalintys mokėjimo paslaugų teikėjai vis tiek galėtų būti laikomi mokėjimo įstaigomis, principus. ...“;

62 puslapis, 5 straipsnio 2 dalis:

yra:

„... įsipareigojimus, kaip nurodyta 73, 89, 90 ir 92 straipsniuose.“ ,

turi būti:

„... įsipareigojimus, kaip nurodyta 73, 90 ir 92 straipsniuose.“ ;

86 puslapis, 52 straipsnio 5 dalies f punktas:

yra:

„... už mokėjimo operacijų inicijavimą arba vykdymą pagal 89 straipsnį;“,

turi būti:

„... už mokėjimo operacijų inicijavimą arba vykdymą pagal 89 ir 90 straipsnius;“;

89 puslapis, 61 straipsnio 1 dalis, pirmas sakinys:

yra:

„... mokėjimo paslaugų teikėjas gali susitarti visai ar iš dalies netaikyti 62 straipsnio 1 dalies, 64 straipsnio 3 dalies, 72, 74, 76, 77, 80 ir 89 straipsnių ...“,

turi būti:

„... mokėjimo paslaugų teikėjas gali susitarti visai ar iš dalies netaikyti 62 straipsnio 1 dalies, 64 straipsnio 3 dalies, 72, 74, 76, 77, 80, 89 ir 90 straipsnių ...“;

89 puslapis, 62 straipsnio 1 dalis, pirmas sakinys:

yra:

„..., išskyrus atvejus, kai 79 straipsnio 1 dalyje, 80 straipsnio 5 dalyje ir 88 straipsnio 2 dalyje nurodyta kitaip.“,

turi būti:

„..., išskyrus atvejus, kai 79 straipsnio 1 dalyje, 80 straipsnio 5 dalyje ir 88 straipsnio 4 dalyje nurodyta kitaip.“;

97 puslapis, 76 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa:

yra:

„Nedarant poveikio 3 daliai, valstybės narės užtikrina, kad, be 1 dalyje nurodytos teisės, tiesioginio debeto atveju, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 260/2012 1 straipsnyje, mokėtojas turėtų besąlygišką teisę į grąžinimą per šios direktyvos 77 straipsnyje nustatytą laikotarpį.“,

turi būti:

„Nedarant poveikio šio straipsnio 3 daliai, valstybės narės užtikrina, kad, be šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos teisės, tiesioginio debeto atveju, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 260/2012 1 straipsnyje, mokėtojas turėtų besąlygišką teisę į grąžinimą per šios direktyvos 77 straipsnyje nustatytą laikotarpį.“;

103 puslapis, 89 straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa, pirmas sakinys:

yra:

„Neįvykdytos ar netinkamai įvykdytos mokėjimo operacijos, už kurią gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas neatsako pagal pirmą ir antrą pastraipas, atveju mokėtojui atsako mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas. ...“,

turi būti:

„Neįvykdytos ar netinkamai įvykdytos mokėjimo operacijos, už kurią gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas neatsako pagal pirmą ir trečią pastraipas, atveju mokėtojui atsako mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas. ...“;

103 puslapis, 92 straipsnio 1 dalis, pirmas sakinys:

yra:

„1.   Kai mokėjimo paslaugų teikėjo atsakomybė pagal 73 ir 89 straipsnius yra priskirtina kitam mokėjimo paslaugų teikėjui arba tarpininkui, tas kitas mokėjimo paslaugų teikėjas ar tarpininkas pirmajam mokėjimo paslaugų teikėjui kompensuoja patirtus nuostolius arba pagal 73 ir 89 straipsnius sumokėtas sumas ...“,

turi būti:

„1.   Kai mokėjimo paslaugų teikėjo atsakomybė pagal 73, 89 ir 90 straipsnius yra priskirtina kitam mokėjimo paslaugų teikėjui arba tarpininkui, tas kitas mokėjimo paslaugų teikėjas ar tarpininkas pirmajam mokėjimo paslaugų teikėjui kompensuoja patirtus nuostolius arba pagal 73, 89 ir 90 straipsnius sumokėtas sumas ...“;

107 puslapis, 99 straipsnio 1 dalis:

yra:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurtos procedūros, pagal kurias mokėjimo paslaugų vartotojai ir kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant vartotojų asociacijas, galėtų kompetentingoms institucijoms pateikti skundus, jei įtaria, kad mokėjimo paslaugų teikėjai pažeidė šią direktyvą.“,

turi būti:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurtos procedūros, pagal kurias mokėjimo paslaugų vartotojai ir kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant vartotojų asociacijas, galėtų kompetentingoms institucijoms pateikti skundus, jei įtaria, kad mokėjimo paslaugų teikėjai pažeidė nacionalinės teisės nuostatas, kuriomis įgyvendinamos šios direktyvos nuostatos.“;

109 puslapis, 102 straipsnio 1 dalis, antras sakinys:

yra:

„... Valstybės narės užtikrina, kad AGS procedūros būtų taikomos mokėjimo paslaugų teikėjams ir kad jos taip pat būtų taikomos paskirtiems atstovams vykdant veiklą.“,

turi būti:

„... Valstybės narės užtikrina, kad AGS procedūros būtų taikomos mokėjimo paslaugų teikėjams.“;

110 puslapis, 107 straipsnio 1 dalis:

yra:

„...74 straipsnio 1 dalies antrai pastraipai ...“,

turi būti:

„...74 straipsnio 1 dalies ketvirtai pastraipai ...“.

---

| 2018 4 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 102/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 4 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 102/99

---

2018 m. balandžio 18 d. Komisijos reglamento (ES) 2018/589, kuriuo dėl metanolio iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 99, 2018 m. balandžio 19 d.
  )

Reglamento priede:

yra:

| „69. | Metanolis
  CAS Nr. 67-56-1
  EB Nr. 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanolis

CAS Nr. 67-56-1

EB Nr. 200-659-6

Negali būti tiekiamas rinkai ir parduodamas plačiajai visuomenei po 2018 m. gegužės 9 d., jei jo koncentracija stiklo plovikliuose ar ledui ant jo nutirpdyti skirtuose skysčiuose yra lygi 0,6 % masės arba didesnė.“

turi būti:

| „69. | Metanolis
  CAS Nr. 67-56-1
  EB Nr. 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanolis

CAS Nr. 67-56-1

EB Nr. 200-659-6

Negali būti tiekiamas rinkai ir parduodamas plačiajai visuomenei po 2019 m. gegužės 9 d., jei jo koncentracija stiklo plovikliuose ar ledui ant jo nutirpdyti skirtuose skysčiuose yra lygi 0,6 % masės arba didesnė.“

---