# Az Európai Unió L 109/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. április 27. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 109

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. április 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 16. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról: | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 132. számú előírása – Egységes rendelkezések a kompressziós gyújtású motorral felszerelt nehézgépjárművekbe, mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe utólag beszerelhető kibocsátásszabályozó berendezések (REC) jóváhagyásáról [2018/630] | 100 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 16. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

1

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 132. számú előírása – Egységes rendelkezések a kompressziós gyújtású motorral felszerelt nehézgépjárművekbe, mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe utólag beszerelhető kibocsátásszabályozó berendezések (REC) jóváhagyásáról [2018/630]

100

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2018.4.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 16. számú előírása – Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

| I. | A gépjárművekben utazók biztonsági övei, utasbiztonsági rendszerei, gyermekbiztonsági rendszerei és ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerei |
| --- | --- |

I.

A gépjárművekben utazók biztonsági övei, utasbiztonsági rendszerei, gyermekbiztonsági rendszerei és ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerei

| II. | Biztonsági övekkel, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezésekkel, gyermekbiztonsági rendszerekkel, ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerekkel és i-Size gyermekbiztonsági rendszerekkel felszerelt járművek [2018/629] |
| --- | --- |

II.

Biztonsági övekkel, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezésekkel, gyermekbiztonsági rendszerekkel, ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerekkel és i-Size gyermekbiztonsági rendszerekkel felszerelt járművek [2018/629]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 07. módosítássorozat 2. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja: 2018. július 19.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jelölések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Előírások |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vizsgálatok |
| --- | --- |

7.

| 8. | A járműbe történő beszerelésre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | Járműtípusnak vagy biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer típusának a módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

11.

| 12. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utasítások |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

| 15. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

15.

MELLÉKLETEK

| 1A. | Értesítés járműtípus biztonsági öve tekintetében történő jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 16. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1A.

| 1B. | Értesítés gépjárművekben utazó felnőttek számára készült biztonsági öv vagy biztonsági rendszer típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 16. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1B.

| 2. | A jóváhagyási jelek elrendezése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az övvisszahúzó mechanizmus tartósságának vizsgálatára szolgáló készülék ábrája |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó szerkezetek reteszelésének vizsgálatára szolgáló készülék ábrája |
| --- | --- |

4.

| 5. | A porállósági vizsgálathoz alkalmazandó készülék ábrája |
| --- | --- |

5.

| 6. | A vizsgálókocsi, az ülés, a rögzítések és a megállító eszköz leírása |
| --- | --- |

6.

| 7. | A próbabábu leírása |
| --- | --- |

7.

| 8. | A vizsgálókocsi lassulását vagy gyorsulását az idő függvényében ábrázoló görbe leírása |
| --- | --- |

8.

| 9. | Utasítások |
| --- | --- |

9.

| 10. | A kettős csat vizsgálata |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kopási és mikrocsúszási vizsgálat |
| --- | --- |

11.

| 12. | Korrózióvizsgálat |
| --- | --- |

12.

| 13. | A vizsgálatok sorrendje |
| --- | --- |

13.

| 14. | A gyártás megfelelőségének ellenőrzése |
| --- | --- |

14.

| 15. | Eljárás a H pont és a gépjárműben utazó személy törzsének különböző ülőhelyeken bezárt tényleges dőlésszöge meghatározására |
| --- | --- |

15.

| 16. | A biztonsági öv beszerelése megadva az övek és övvisszahúzók típusait |
| --- | --- |

16.

| 17. | A gépjárművek előrenéző ülésein utazó felnőtt utasok biztonsági öveinek és biztonsági rendszereinek, valamint az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszereknek és az i-Size gyermekbiztonsági rendszernek a beszerelésére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

17.

| 18. | A biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés vizsgálata |
| --- | --- |

18.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az alábbiakra vonatkozik:

| 1.1. | M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 és T kategóriájú járművek (1) menetirányba, a menetiránnyal ellentétes irányba vagy oldalra néző ülésein helyet foglaló, felnőtt testalkatú utasok önállóan alkalmazandó, azaz egyedileg beszerelt biztonsági öveinek és utasbiztonsági rendszereinek beszerelése tekintetében; |
| --- | --- |

1.1.

M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 és T kategóriájú járművek (1) menetirányba, a menetiránnyal ellentétes irányba vagy oldalra néző ülésein helyet foglaló, felnőtt testalkatú utasok önállóan alkalmazandó, azaz egyedileg beszerelt biztonsági öveinek és utasbiztonsági rendszereinek beszerelése tekintetében;

2

4

5

6

7

1

| 1.2. | M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 és T kategóriájú járművekbe (1) történő beszerelésre tervezett, a menetirányba, a menetiránnyal ellentétes irányba vagy az oldalra néző üléseken helyet foglaló, felnőtt testalkatú utasok önállóan alkalmazandó, azaz egyedileg beszerelt biztonsági övei és utasbiztonsági rendszerei; |
| --- | --- |

1.2.

M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 és T kategóriájú járművekbe (1) történő beszerelésre tervezett, a menetirányba, a menetiránnyal ellentétes irányba vagy az oldalra néző üléseken helyet foglaló, felnőtt testalkatú utasok önállóan alkalmazandó, azaz egyedileg beszerelt biztonsági övei és utasbiztonsági rendszerei;

2

4

5

6

7

1

| 1.3. | M1 és N1 kategóriájú járművek (1) a gyermekbiztonsági rendszerek, az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek és az i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelése tekintetében; |
| --- | --- |

1.3.

M1 és N1 kategóriájú járművek (1) a gyermekbiztonsági rendszerek, az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek és az i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelése tekintetében;

1

1

1

| 1.4. | az M és N kategóriájú járművek valamennyi, biztonsági övvel felszerelt ülőhelye a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés tekintetében; |
| --- | --- |

1.4.

az M és N kategóriájú járművek valamennyi, biztonsági övvel felszerelt ülőhelye a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés tekintetében;

| 1.5. | a gyártó kérésére az M2 és M3 kategóriájú járművekbe (1) történő beszerelésre tervezett gyermekbiztonsági rendszerek és ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére is vonatkozik; |
| --- | --- |

1.5.

a gyártó kérésére az M2 és M3 kategóriájú járművekbe (1) történő beszerelésre tervezett gyermekbiztonsági rendszerek és ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére is vonatkozik;

2

3

1

| 1.6. | a gyártó kérésére az M3 kategóriájú (II., III. és B. osztályú (1)) járművek oldalra néző üléseihez történő beszerelésre tervezett biztonsági övek beszerelésére is vonatkozik; |
| --- | --- |

1.6.

a gyártó kérésére az M3 kategóriájú (II., III. és B. osztályú (1)) járművek oldalra néző üléseihez történő beszerelésre tervezett biztonsági övek beszerelésére is vonatkozik;

3

1

| 1.7. | a gyártó kérésére az i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére is vonatkozik, amennyiben a jármű gyártója i-Size ülőhelyeket határoz meg. |
| --- | --- |

1.7.

a gyártó kérésére az i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére is vonatkozik, amennyiben a jármű gyártója i-Size ülőhelyeket határoz meg.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   Biztonsági öv (ülésheveder, öv)

Biztosító csattal, beállító eszközökkel és csatlakozóelemekkel ellátott hevederek összeállítása, amely a gépjármű belsejéhez rögzíthető, és amelyet úgy alakítottak ki, hogy a jármú ütközése vagy hirtelen lassulása esetén a viselő testének elmozdulását korlátozva csökkentse viselője sérülésének kockázatát. Az ilyen összeállítást rendszerint „övszerelvénynek” nevezik, amely magában foglalja az energia elnyelésére vagy az öv visszahúzására szolgáló berendezéseket is.

Az összeállítás vizsgálata és jóváhagyása történhet biztonságiöv-berendezésként vagy utasbiztonsági rendszerként.

2.1.1.   Medenceöv

Olyan kétpontos öv, amely a viselője medencetájéka előtt halad el.

2.1.2.   Átlós biztonsági öv

A mellkas elülső oldalán a csípőtől a másik váll irányában átlósan végigvezetett öv.

2.1.3.   Hárompontos öv

Lényegében medenceöv és átlós biztonsági öv kombinációjából álló öv.

2.1.4.   S-típusú öv

A hárompontos vagy a medenceövtől különböző övberendezés.

2.1.5.   Hámrendszerű biztonsági öv

Medenceövből és vállpántokból álló S-típusú öv; a hámrendszerű biztonsági övet ágyékheveder-összeállítással is ki lehet egészíteni.

2.2.   Övtípus

A különböző „típusú” övek egymástól alapvetően különböző övek, amelyek különbségei főként az alábbiakban nyilvánulhatnak meg:

| 2.2.1. | a merev részek (csat, csatlakozóelemek, övvisszahúzó stb.); |
| --- | --- |

2.2.1.

a merev részek (csat, csatlakozóelemek, övvisszahúzó stb.);

| 2.2.2. | a hevederek anyaga, szövése, méretei és színe; vagy |
| --- | --- |

2.2.2.

a hevederek anyaga, szövése, méretei és színe; vagy

| 2.2.3. | az övszerelvény geometriai kialakítása. |
| --- | --- |

2.2.3.

az övszerelvény geometriai kialakítása.

2.3.   Heveder

A test megtartására és a feszültségeknek a biztonsági öv rögzítési pontjaihoz történő elvezetésére kialakított rugalmas elem.

2.4.   Csat

Gyorskioldó berendezés, amely lehetővé teszi, hogy az öv megtartsa viselőjét. A csat magában foglalhatja a beállító eszközt is, a hámrendszerű biztonsági öv csatját kivéve.

2.5.   Övbeállító eszköz

Olyan szerkezet, amely lehetővé teszi az öv beállítását az egyes viselő igényeinek és az ülés helyzetének megfelelően. A beállító eszköz lehet a csat része, az övvisszahúzó vagy a biztonsági öv valamely más része.

2.6.   Előfeszítő szerkezet

Olyan kiegészítő vagy beépített szerkezet, amely megfeszíti a biztonsági övet, hogy csökkentse annak lazaságát az ütközés során.

2.7.   
  „Referenciazóna”: a H pontra szimmetrikus, egymástól 400 mm távolságra levő két olyan függőleges hosszirányú sík közötti tér, amelyeket a fejforma függőlegesből vízszintesbe forgatásával határoznak meg, a 21. sz. előírás 1. mellékletében szereplő leírás szerint. A berendezést a 21. sz. előírás említett mellékletében ismertetett módon kell beállítani a 840 mm-es legnagyobb hosszúságra.

2.8.   
  „Légzsákrendszer”: a biztonsági övek és az utasbiztonsági rendszerek kiegészítésére a gépjárművekbe beépített készülék, vagyis az a rendszer, amely a járművet érő komoly ütés esetén automatikusan működésbe helyez egy rugalmas szerkezetet, amelynek rendeltetése, hogy a benne lévő gáz összenyomása révén csökkentse a jármű valamely utasának egy vagy több testrésze és az utastér belseje közötti érintkezés súlyosságát. A leírt, működésbe helyezett szerkezet nem tekinthető merev résznek.

2.9.   
  „Utasoldali légzsák”: olyan légzsákrendszer, amely a vezetőülésen kívül, a többi ülésen helyet foglaló személy(ek) védelmét szolgálja frontális ütközés esetén.

2.10.   
  „Gyermekbiztonsági rendszer”: a 44. sz. előírás vagy a 129. sz. előírás szerinti biztonsági berendezés.

2.11.   
  „Menetiránynak háttal beszerelhető”: hátrafelé, azaz a jármű normál menetirányával ellentétes irányba néző.

2.12.   Csatlakozóelemek

Az övszerelvény részei, beleértve a szükséges rögzítőelemeket, amelyek lehetővé teszik a biztonsági öv rögzítési pontjaihoz való csatlakoztatását.

2.13.   Energiaelnyelő

Az övszerelvény részét alkotó olyan eszköz, amelyet arra terveztek, hogy önállóan vagy a hevederrel együtt eloszlassa az energiát.

2.14.   Övvisszahúzó

Olyan eszköz, amely befogadja a biztonsági öv hevederének egy részét vagy egészét.

2.14.1.   Nem reteszelő övvisszahúzó (1. típus)

Olyan övvisszahúzó, amelyből a hevedert egy kis külső erővel teljes hosszában ki lehet húzni, és amely nem szabályozza a kihúzott heveder hosszát.

2.14.2.   Kézzel kioldható övvisszahúzó (2. típus)

Olyan övvisszahúzó, amelynél a heveder kívánt mértékű kihúzásához a használónak kézzel működtetnie kell egy szerkezetet, hogy kioldja az övvisszahúzót, amely az említett művelet megszűnésekor automatikusan reteszel.

2.14.3.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzó (3. típus)

Olyan övvisszahúzó, amely lehetővé teszi a kívánt hosszúságú heveder kihúzását, és a csat rögzítésekor a hevedert automatikusan beállítja az utas testalkatának megfelelően. A heveder többi részének kihúzása csak az utas szándékos beavatkozásával lehetséges.

2.14.4.   Vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó (4. típus)

Olyan övvisszahúzó, amely normál vezetési körülmények között nem korlátozza a biztonsági öv viselőjének mozgásszabadságát. Hosszbeállító szerkezeteket foglal magában, amelyek automatikusan beállítják a hevedert az utas testalkatának megfelelően, valamint egy reteszelő mechanizmust, amelyet vészhelyzetben a következő események hoznak működésbe:

| 2.14.4.1. | a jármű lassulása (egyszeres érzékenység); |
| --- | --- |

2.14.4.1.

a jármű lassulása (egyszeres érzékenység);

| 2.14.4.2. | a jármű lassulása, a heveder mozgása és bármilyen más automatikus művelet kombinációja (többszörös érzékenység). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

a jármű lassulása, a heveder mozgása és bármilyen más automatikus művelet kombinációja (többszörös érzékenység).

2.14.5.   Vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó magasabb reakcióküszöbbel (4N típus)

A 2.14.4. szakaszban meghatározott típusú övvisszahúzó, amely azonban az M2, M3, N1, N2 és N3 kategóriájú járművekben (2) való használata szempontjából különleges tulajdonságokkal rendelkezik.

2

3

1

2

3

2

2.14.6.   Övmagasság-beállító szerkezet

Olyan szerkezet, amely lehetővé teszi, hogy az öv oszlopon lévő (és a járműhöz vagy merev ülésszerkezethez közvetlenül kapcsolódó) felső övtartó pántjának helyzetét a viselője és az ülőhely kívánalmai szerint beállítsák. Az ilyen szerkezetet az öv vagy a biztonsági öv rögzítése részének lehet tekinteni.

2.14.7.   Rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet

Olyan, az egyes viselő vállmagasságának megfelelő beállítását lehetővé tevő szerkezet, amelyben a beállító rész nem kapcsolódik közvetlenül a járműszerkezethez (pl. oszlophoz) vagy az ülésszerkezethez (pl. a merev ülésszerkezethez), de a vállrész beállítása:

| a) | egy rugalmas szerkezeten való elmozdítás révén történik; és |
| --- | --- |

a)

egy rugalmas szerkezeten való elmozdítás révén történik; és

| b) | nem befolyásolja a medenceöv vezetésének vonalát. |
| --- | --- |

b)

nem befolyásolja a medenceöv vezetésének vonalát.

2.15.   Biztonsági öv rögzítési pontjai

A jármű- vagy ülésszerkezet, illetve a jármű bármely más részei, amelyekhez a biztonsági öv csatlakozását erősítik.

2.16.   Járműtípus a biztonsági övek és az utasbiztonsági rendszerek tekintetében

Olyan kategóriájú gépjárművek, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges jellemzők tekintetében, mint a méretek, a járműszerkezet vagy az ülések szerkezete alkotóelemeinek méretei, vonalai és anyagai, illetve annak a járműnek bármely más része tekintetében, amelyhez a biztonsági öveket és az utasbiztonsági rendszereket csatlakoztatni kívánják.

2.17.   Utasbiztonsági rendszer

Olyan, meghatározott járműtípusba tervezett rendszer vagy a jármű gyártója által meghatározott és a műszaki szolgálat által elfogadott olyan típus, amely megfelelő módon a járműhöz erősített ülésből és övből, valamint olyan kiegészítő elemekből áll, amelyek úgy csökkentik az utas sérülésének kockázatát a jármű hirtelen lassulása esetén, hogy korlátozzák az utas testének elmozdulását.

2.18.   Ülés

Olyan szerkezet a kárpitozásával együtt, amely a jármű szerkezetével egy egységet alkot vagy különálló, és egy felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. A fogalom mind egyedi ülésekre, mind pedig az üléspadok egy személy számára szolgáló részére vonatkozik.

2.18.1.   „Első utasülés”: az az ülés, ahol a szóban forgó ülés „legelső H pontja” a jármű vezetőjének R pontján átmenő függőleges keresztsíkban vagy az előtt van.

„Első utasülés”

2.18.2.   „Menetirányba néző ülés”: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű eleje felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával + 10°-nál vagy – 10°-nál kisebb szöget zár be.

„Menetirányba néző ülés”

2.18.3.   „Hátrafelé néző ülés”: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű hátulja felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával + 10°-nál vagy – 10°-nál kisebb szöget zár be.

„Hátrafelé néző ülés”

2.18.4.   „Oldalra néző ülés”: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű oldala felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával 90° (± 10°)-ot zár be.

„Oldalra néző ülés”

2.19.   Üléscsoport

Üléspad vagy egymás mellett elhelyezkedő, különálló ülések (vagyis az egyik ülés első rögzítési pontjai egy vonalban vannak a másik ülés első vagy hátsó rögzítési pontjaival, vagy ezen rögzítési pontok között haladó vonalra esnek), és egy vagy több felnőtt személy elhelyezkedésére szolgálnak.

2.20.   Üléspad

Olyan kárpitozott szerkezet, amely több felnőttnek biztosít ülőhelyet.

2.21.   Ülésbeállító rendszer

Az a teljes berendezés, amellyel az ülés vagy annak részei az ülésben helyet foglaló utas testalkatának megfelelő helyzetbe állíthatók; ez a berendezés különösen a következőket teszi lehetővé:

| 2.21.1. | hosszirányú elmozdítás; |
| --- | --- |

2.21.1.

hosszirányú elmozdítás;

| 2.21.2. | függőleges elmozdítás; |
| --- | --- |

2.21.2.

függőleges elmozdítás;

| 2.21.3. | szögben történő elmozdítás. |
| --- | --- |

2.21.3.

szögben történő elmozdítás.

2.22.   Ülésrögzítő pont

Olyan rendszer, amellyel az ülésszerelvény hozzá van rögzítve a jármű szerkezetéhez, beleértve a járműszerkezet érintett részeit is.

2.23.   Üléstípus

Olyan üléskategória, amelyben az ülések az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól:

| 2.23.1. | az ülésszerkezet alakja, mérete és anyagai; |
| --- | --- |

2.23.1.

az ülésszerkezet alakja, mérete és anyagai;

| 2.23.2. | az ülésbeállító és -reteszelő rendszerek típusai és méretei; |
| --- | --- |

2.23.2.

az ülésbeállító és -reteszelő rendszerek típusai és méretei;

| 2.23.3. | a biztonsági öv ülésen lévő rögzítési pontjainak, az ülésrögzítő pontoknak és a járműszerkezet érintett részeinek típusa és mérete. |
| --- | --- |

2.23.3.

a biztonsági öv ülésen lévő rögzítési pontjainak, az ülésrögzítő pontoknak és a járműszerkezet érintett részeinek típusa és mérete.

2.24.   Üléselmozdító rendszer

Olyan szerkezet, amelynek segítségével az ülés vagy annak egy része közbenső rögzített helyzet nélkül elmozdítható szögben vagy hosszirányban (abból a célból, hogy ez megkönnyítse az utasok számára a ki-/beszállást).

2.25.   Ülésreteszelő rendszer

Olyan szerkezet, amely biztosítja, hogy az ülés és annak részei használati helyzetben maradjanak.

2.26.   Süllyesztett csatkioldó gomb

Olyan kioldó gomb, amelynek használata esetén a csatot nem lehet egy 40 mm átmérőjű gömb segítségével kioldani.

2.27.   Nem süllyesztett csatkioldó gomb

Olyan kioldó gomb, amelynek használata esetén a csatot egy 40 mm átmérőjű gömb segítségével ki lehet oldani.

2.28.   Feszüléscsökkentő szerkezet

Olyan, az övvisszahúzóba beépített szerkezet, amely a biztonsági öv bekapcsolásakor automatikusan csökkenti a heveder feszülését. Kioldáskor a szerkezet automatikusan kikapcsolódik.

2.29.   
  „ISOFIX”: a gyermekbiztonsági rendszerek járműhöz való erősítésére szolgáló olyan rendszer, amelynek két, a járműhöz erősített merev rögzítési pontja, a gyermekbiztonsági rendszeren két megfelelő merev csatlakozása és egy olyan eszköze van, amellyel a gyermekbiztonsági rendszer elfordulásból adódó billenését korlátozza.

2.30.   
  „ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer”: a 44. sz. előírás vagy a 129. sz. előírás követelményeinek megfelelő olyan rendszer, amelyet a 14. sz. előírás vagy a 145. sz. előírás követelményeinek megfelelő ISOFIX rögzítési rendszerhez kell erősíteni.

2.31.   
  „ISOFIX hely”: olyan rendszer, amely lehetővé teszi a következők elhelyezését:

| a) | vagy a 44. sz. előírás szerinti, menetirányba néző, univerzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

a)

vagy a 44. sz. előírás szerinti, menetirányba néző, univerzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| b) | vagy a 44. sz. előírás szerinti, menetirányba néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

b)

vagy a 44. sz. előírás szerinti, menetirányba néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| c) | vagy a 44. sz. előírás szerinti, hátrafelé néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

c)

vagy a 44. sz. előírás szerinti, hátrafelé néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| d) | vagy a 44. sz. előírás szerinti, oldalra néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

d)

vagy a 44. sz. előírás szerinti, oldalra néző, féluniverzális ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| e) | vagy meghatározott járműtípusba tervezett, a 44. sz. előírás szerinti ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

e)

vagy meghatározott járműtípusba tervezett, a 44. sz. előírás szerinti ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer;

| f) | vagy a 129. sz. előírás szerinti i-Size gyermekbiztonsági rendszer; |
| --- | --- |

f)

vagy a 129. sz. előírás szerinti i-Size gyermekbiztonsági rendszer;

| g) | vagy meghatározott járműtípusba tervezett, a 129. sz. előírás szerinti ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer. |
| --- | --- |

g)

vagy meghatározott járműtípusba tervezett, a 129. sz. előírás szerinti ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer.

2.32.   
  „ISOFIX rögzítési rendszer”: a 14. sz. előírás vagy a 145. sz. előírás követelményeinek megfelelő két alsó ISOFIX rögzítési pontból álló rendszer, amelyhez egy elfordulásgátló szerkezettel összekapcsolt ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer erősíthető.

2.33.   
  „Alsó ISOFIX rögzítési pont”: 6 mm átmérőjű, merev, kör keresztmetszetű vízszintes rúd, amely a járműből vagy az ülés szerkezetéből úgy nyúlik ki, hogy befogadja és megtartsa az ISOFIX csatlakozóelemekkel rendelkező ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert.

2.34.   
  „Elfordulásgátló szerkezet”:

| a) | az ISOFIX univerzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete az ISOFIX felső hevederből áll; |
| --- | --- |

a)

az ISOFIX univerzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete az ISOFIX felső hevederből áll;

| b) | az ISOFIX féluniverzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat egy felső hevederből, a jármű műszerfalából vagy a frontális ütközés során a biztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztó lábból; |
| --- | --- |

b)

az ISOFIX féluniverzális gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat egy felső hevederből, a jármű műszerfalából vagy a frontális ütközés során a biztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztó lábból;

| c) | az i-Size gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat egy felső hevederből vagy a frontális ütközés során a biztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztó lábból; |
| --- | --- |

c)

az i-Size gyermekbiztonsági rendszer elfordulásgátló szerkezete állhat egy felső hevederből vagy a frontális ütközés során a biztonsági rendszer elfordulását korlátozó kitámasztó lábból;

| d) | az ISOFIX, illetve i-Size univerzális és féluniverzális gyermekbiztonsági rendszerek szempontjából a jármű ülése önmagában nem minősül elfordulásgátló szerkezetnek. |
| --- | --- |

d)

az ISOFIX, illetve i-Size univerzális és féluniverzális gyermekbiztonsági rendszerek szempontjából a jármű ülése önmagában nem minősül elfordulásgátló szerkezetnek.

2.35.   
  „ISOFIX felsőheveder-rögzítési pont”: meghatározott helyű, a 14. sz. előírás vagy a 145. sz. előírás követelményeinek megfelelő olyan eszköz, például rúd, amelynek kialakítása lehetővé teszi az ISOFIX felső heveder csatjának befogadását, hogy a visszatartó erőt átvigye a jármű szerkezetére.

2.36.   
  „Vezetőszerkezet”: az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert beszerelő személyt segíti azzal, hogy az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszeren levő ISOFIX csatlakozóelemeket fizikailag a helyes elrendezésben az alsó ISOFIX rögzítési pontokhoz vezeti, megkönnyítve azok bekapcsolását.

2.37.   
  „ISOFIX megjelölő készülék”: az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszert beszerelni kívánó személyt a jármű ISOFIX helyeinek elhelyezkedéséről, valamint az ISOFIX rögzítési rendszernek megfelelő egyes ISOFIX csatlakozók helyzetéről tájékoztató megoldás.

2.38.   
  „Gyermekbiztonsági készülék (CRF)”: az ezen előírás 17. melléklete 2. függelékének 4. szakaszában meghatározott ISOFIX készülékek egyike szerinti készülék, amely készülékek méreteit az előbb említett 4. szakasz 1–8. ábrája adja meg. A szóban forgó gyermekbiztonsági készülékeket (CRF) ezen előírás szerint annak megállapítására használják, hogy a 44. sz. előírásban vagy a 129. sz. előírásban említettek közül az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek mely méret szerinti burkológörbe-osztályai helyezhetők el a jármű ISOFIX helyein. Az egyik gyermekbiztonsági készüléket, az előbb említett 4. szakasz 2. ábráján ismertetett, úgynevezett ISO/F2-t a 14. sz. előírásban vagy a 145. sz. előírásban az ISOFIX rögzítési rendszerek helyének és hozzáférhetőségének ellenőrzésére használják.

Vagy az ezen előírás 17. mellékletének 5. függelékében meghatározott két ülésmagasító készülék egyike szerinti készülék, amely készülékek méreteit a 17. melléklet 5. függelékének 2. és 3. ábrája adja meg. A szóban forgó készülékeket ezen előírás szerint annak megállapítására használják, hogy a 129. sz. előírásban említettek közül az ülésmagasítók mely méret szerinti burkológörbe-osztályai helyezhetők el a jármű ülőhelyein.

2.39.   
  „i-Size kitámasztóláb méretezési térfogata”: azon térfogat, amely biztosítja egy i-Size gyermekbiztonsági rendszer kitámasztólábának és egy jármű i-Size ülőhelyének méretbeli és geometriai összeegyeztethetőségét.

2.40.   
  „i-Size ülőhely”: a jármű gyártója által meghatározott olyan ülőhely, amely úgy van kialakítva, hogy azon el lehessen helyezni a 129. sz. előírásban meghatározott i-Size gyermekbiztonsági rendszereket, és amely megfelel az ezen előírásban meghatározott követelményeknek.

2.41.   
  „Biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés”: olyan rendszer, amely figyelmezteti a járművezetőt, ha valamelyik utas nem kapcsolta be a biztonsági övet. A rendszer egyrészt észleli a biztonsági öv be nem kapcsolt állapotát, másrészt figyelmezteti erre a vezetőt; a figyelmeztetésnek két szintje van.

2.42.   
  „Látható figyelmeztetés”: látható jelzéssel történő figyelmeztetés (felgyulladó vagy villogó fény vagy jel vagy üzenet megjelenítése).

2.43.   
  „Hallható figyelmeztetés”: hangjelzéssel történő figyelmeztetés.

2.44.   
  „Első szintű figyelmeztetés”: olyan látható figyelmeztetés, amely akkor jelenik meg, ha a gyújtáskapcsolót vagy a főkapcsolót bekapcsolják, a járművezető vagy valamelyik utas biztonsági öve pedig nincs bekapcsolva. Ez a jelzés hallható figyelmeztetéssel egészíthető ki.

2.45.   A második szintű figyelmeztetés olyan látható és hallható figyelmeztetés, amely akkor kapcsolódik be, ha a járművet a 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakasz szerint üzemeltetik úgy, hogy az első sorban ülők valamelyikének a biztonsági öve nincs bekapcsolva és a hátsó sorban ülők valamelyikének a biztonsági öve nincs bekapcsolva vagy kikapcsolódik.

2.46.   
  „A biztonsági öv nincs bekapcsolva”: a gyártó döntésétől függően vagy azt jelenti, hogy a járműben ülők valamelyike biztonsági övének csatja nincs bekapcsolva, vagy azt, hogy az övvisszahúzóból kihúzott heveder rövidebb annál, mint amekkora egy el nem foglalt, leghátsó helyzetben lévő ülésnél a heveder bekapcsolásához szükséges.

2.47.   
  „A jármű normál üzemben van”: a jármű előrementben 10 km/h-nál nagyobb sebességgel halad.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Járműtípus

3.1.1.   A járműtípusnak a biztonsági övek és az utasbiztonsági rendszerek beszerelése tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártója vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.1.2.   A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

| 3.1.2.1. | a járműszerkezet megfelelő méretarányú rajzai, amelyeken fel van tüntetve a biztonsági övek helye, valamint a biztonsági öveket és azokat a pontokat ábrázoló részletes rajzok, amelyekhez ezek csatlakoznak; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

a járműszerkezet megfelelő méretarányú rajzai, amelyeken fel van tüntetve a biztonsági övek helye, valamint a biztonsági öveket és azokat a pontokat ábrázoló részletes rajzok, amelyekhez ezek csatlakoznak;

| 3.1.2.2. | azon szerkezeti anyagok jellemzői, amelyek befolyásolhatják a biztonsági övek szilárdságát; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

azon szerkezeti anyagok jellemzői, amelyek befolyásolhatják a biztonsági övek szilárdságát;

| 3.1.2.3. | a biztonsági övek műszaki leírása. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

a biztonsági övek műszaki leírása.

| 3.1.2.4. | az ülésszerkezethez rögzített biztonsági övek esetében: |
| --- | --- |

3.1.2.4.

az ülésszerkezethez rögzített biztonsági övek esetében:

| 3.1.2.5. | a járműtípus részletes leírását az ülések, az ülésrögzítések és a beállító és reteszelő rendszerek szempontjából; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

a járműtípus részletes leírását az ülések, az ülésrögzítések és a beállító és reteszelő rendszerek szempontjából;

| 3.1.2.6. | megfelelő méretarányú és kellően részletezett rajzokat az ülésekről, azoknak a járműhöz való rögzítéséről, valamint beállító és reteszelő rendszereikről. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

megfelelő méretarányú és kellően részletezett rajzokat az ülésekről, azoknak a járműhöz való rögzítéséről, valamint beállító és reteszelő rendszereikről.

3.1.3.   A gyártó választása szerint vagy egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járműpéldányt, vagy a műszaki szolgálat által a biztonsági övek vizsgálata szempontjából lényegesnek tartott járműrészeket át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

3.2.   A biztonsági öv típusa

3.2.1.   A biztonsági öv adott típusára vonatkozó jóváhagyási kérelmet a jármű gyártója vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. Utasbiztonsági rendszerek esetében az utasbiztonsági rendszer adott típusára vonatkozó jóváhagyási kérelmet a védjegy jogosultja vagy képviselője vagy annak a járműnek a gyártója vagy annak képviselője nyújtja be, amelybe a rendszert be kívánják szerelni.

3.2.2.   A kérelemhez csatolni kell a következőket:

| 3.2.2.1. | a biztonsági öv adott típusának műszaki leírása, amely részletezi az alkalmazott hevedereket és merev részeket, és amely tartalmazza az öv alkotórészeinek ábráit is. Az ábrákon meg kell jelölni azt a helyet, ahol a körben elhelyezett jóváhagyási jelhez képest a jóváhagyási számot és a kiegészítő szimbólumokat fel szeretnék tüntetni. A leírásban meg kell jelölni a jóváhagyásra benyújtott modell színét, és meg kell határozni az(oka)t a járműtípus(oka)t, amely(ek)hez az adott övtípust szánják. Az övvisszahúzók esetében beszerelési utasítást kell az érzékelő eszközhöz mellékelni; az előfeszítő szerkezethez vagy rendszerhez mellékelni kell a konstrukció és a működés teljes műszaki leírását, beleértve az esetleges érzékelőt, ismertetve a működésbe hozás módszerét és minden olyan szükséges módszert, amely a véletlenszerű működtetés elkerülésére szolgál. Utasbiztonsági rendszer esetében a leírásnak tartalmaznia kell: a járműszerkezet és az ülésszerkezet, a beállító rendszer és a rögzítések megfelelő méretarányú ábráit, amelyek kellő részletességgel feltüntetik az ülésrögzítő pontok és a biztonsági öv rögzítési pontjainak helyét és megerősítéseit; azon szerkezeti anyagok jellemzőit, amelyek befolyásolhatják az ülésrögzítő pontoknak és a biztonsági öv rögzítési pontjainak szilárdságát; továbbá az ülésrögzítő pontok és a biztonsági öv rögzítési pontjainak műszaki leírását. Amennyiben az övet úgy tervezték, hogy egy övmagasság-beállítószerkezet révén lehessen a jármű szerkezetéhez rögzíteni, a műszaki leírásban meg kell adni, hogy ezt az eszközt az öv részének kell-e tekinteni vagy sem; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

a biztonsági öv adott típusának műszaki leírása, amely részletezi az alkalmazott hevedereket és merev részeket, és amely tartalmazza az öv alkotórészeinek ábráit is. Az ábrákon meg kell jelölni azt a helyet, ahol a körben elhelyezett jóváhagyási jelhez képest a jóváhagyási számot és a kiegészítő szimbólumokat fel szeretnék tüntetni. A leírásban meg kell jelölni a jóváhagyásra benyújtott modell színét, és meg kell határozni az(oka)t a járműtípus(oka)t, amely(ek)hez az adott övtípust szánják. Az övvisszahúzók esetében beszerelési utasítást kell az érzékelő eszközhöz mellékelni; az előfeszítő szerkezethez vagy rendszerhez mellékelni kell a konstrukció és a működés teljes műszaki leírását, beleértve az esetleges érzékelőt, ismertetve a működésbe hozás módszerét és minden olyan szükséges módszert, amely a véletlenszerű működtetés elkerülésére szolgál. Utasbiztonsági rendszer esetében a leírásnak tartalmaznia kell: a járműszerkezet és az ülésszerkezet, a beállító rendszer és a rögzítések megfelelő méretarányú ábráit, amelyek kellő részletességgel feltüntetik az ülésrögzítő pontok és a biztonsági öv rögzítési pontjainak helyét és megerősítéseit; azon szerkezeti anyagok jellemzőit, amelyek befolyásolhatják az ülésrögzítő pontoknak és a biztonsági öv rögzítési pontjainak szilárdságát; továbbá az ülésrögzítő pontok és a biztonsági öv rögzítési pontjainak műszaki leírását. Amennyiben az övet úgy tervezték, hogy egy övmagasság-beállítószerkezet révén lehessen a jármű szerkezetéhez rögzíteni, a műszaki leírásban meg kell adni, hogy ezt az eszközt az öv részének kell-e tekinteni vagy sem;

| 3.2.2.2. | az adott övtípus hat mintadarabja, amelyek közül egy referenciául szolgál; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

az adott övtípus hat mintadarabja, amelyek közül egy referenciául szolgál;

| 3.2.2.3. | az övtípushoz használt minden egyes hevedertípusból egy 10 méter hosszú mintadarab; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

az övtípushoz használt minden egyes hevedertípusból egy 10 méter hosszú mintadarab;

| 3.2.2.4. | a típus-jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat jogosult további mintadarabokat kérni. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

a típus-jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat jogosult további mintadarabokat kérni.

3.2.3.   Utasbiztonsági rendszerek esetében két, a 3.2.2.2. és a 3.2.2.3. szakaszban előírt övek két-két mintadarabjával felszerelt mintadarabot, valamint a gyártó választása szerint vagy egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járműpéldányt, vagy a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által az utasbiztonsági rendszerek vizsgálata szempontjából lényegesnek tartott járműrészt vagy -részeket át kell adni a szolgálatnak.

4.   JELÖLÉSEK

A 3.2.2.2., a 3.2.2.3. és a 3.2.2.4. szakasz rendelkezései szerint jóváhagyásra benyújtott biztonságiöv-típus vagy utasbiztonságirendszer-típus mintadarabjain jól láthatóan és kitörölhetetlenül fel kell tüntetni a gyártó nevét, kezdőbetűit, márkanevét vagy védjegyét.

5.   JÓVÁHAGYÁS

5.1.   A típusbizonyítványhoz az 5.1.1. vagy az 5.1.2. szakaszban meghatározott mintának megfelelő tanúsítványt kell csatolni:

| 5.1.1. | a 3.1. szakaszban említett kérelmek esetében ez az 1A. melléklet; |
| --- | --- |

5.1.1.

a 3.1. szakaszban említett kérelmek esetében ez az 1A. melléklet;

| 5.1.2. | a 3.2. szakaszban említett kérelmek esetében ez az 1B. melléklet. |
| --- | --- |

5.1.2.

a 3.2. szakaszban említett kérelmek esetében ez az 1B. melléklet.

5.2.   Járműtípus

5.2.1.   Ha az ezen előírás szerinti jóváhagyásra benyújtott jármű megfelel ezen előírás alábbi 8. szakasza, valamint 15. és 16. melléklete követelményeinek, a járműtípust jóvá kell hagyni.

5.2.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 07. módosítássorozatnak megfelelően 07). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több, a fenti 2.16. szakasz szerinti járműtípushoz.

5.2.3.   Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1A. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

5.2.4.   Minden olyan járművön, amely megfelel egy ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni a következőkből álló nemzetközi jóváhagyási jelet:

| 5.2.4.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);

3

| 5.2.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy R betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követi az 5.2.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy R betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követi az 5.2.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

5.2.5.   Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor az 5.2.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni; ilyen esetben az összes olyan előírás számát és kiegészítő jeleit, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, az 5.2.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

5.2.6.   A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

5.2.7.   A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

5.3.   A biztonsági öv típusa

5.3.1.   Ha a fenti 3.2. szakasz rendelkezéseinek megfelelően jóváhagyásra benyújtott övtípus mintadarabjai megfelelnek ezen előírás 4., 5.3. és 6. szakasza követelményeinek, a járműtípust jóvá kell hagyni.

5.3.2.   Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez a 06. módosítássorozatnak megfelelően 06). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több öv- vagy utasbiztonságirendszer-típushoz.

5.3.3.   Egy öv- vagy utasbiztonságirendszer-típusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1B. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

5.3.4.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott valamely típusnak megfelelő valamennyi biztonsági övön a fenti 4. szakaszban előírt jelölések mellett, megfelelő helyen fel kell tüntetni a következő adatokat:

| 5.3.4.1. | egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  5.3.4.1.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (4); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.

egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

5.3.4.1.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (4);

4

| 5.3.4.1.2. | a jóváhagyási szám; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

a jóváhagyási szám;

| 5.3.4.2. | a következő kiegészítő jel(ek):






  5.3.4.2.1. | hárompontos biztonsági övek esetében egy „A” betű, medenceövek esetében egy „B” betű és különleges típusú övek esetében egy „S” betű. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.

a következő kiegészítő jel(ek):

5.3.4.2.1.

hárompontos biztonsági övek esetében egy „A” betű, medenceövek esetében egy „B” betű és különleges típusú övek esetében egy „S” betű.

| 5.3.4.2.2. | A fenti 5.3.4.2.1. szakaszban említett jeleket a következő kiegészítő jelölésekkel kell ellátni:






  5.3.4.2.2.1. | energiaelnyelő készülékkel ellátott biztonsági övek esetében egy „e” betű; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2.

A fenti 5.3.4.2.1. szakaszban említett jeleket a következő kiegészítő jelölésekkel kell ellátni:

5.3.4.2.2.1.

energiaelnyelő készülékkel ellátott biztonsági övek esetében egy „e” betű;

| 5.3.4.2.2.2. | övvisszahúzóval rendelkező öv esetében az ezen előírás 2.14. szakaszának megfelelően egy „r” betű, amelyet az alkalmazott övvisszahúzó jele (1, 2, 3, 4 vagy 4N) követ és egy „m” betű, ha az alkalmazott övvisszahúzó többszörös érzékenységű, vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

övvisszahúzóval rendelkező öv esetében az ezen előírás 2.14. szakaszának megfelelően egy „r” betű, amelyet az alkalmazott övvisszahúzó jele (1, 2, 3, 4 vagy 4N) követ és egy „m” betű, ha az alkalmazott övvisszahúzó többszörös érzékenységű, vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó;

| 5.3.4.2.2.3. | előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági övek esetében egy „p” betű; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági övek esetében egy „p” betű;

| 5.3.4.2.2.4. | feszüléscsökkentő szerkezettel ellátott övvisszahúzóval rendelkező biztonsági öv esetében egy „t” betű; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

feszüléscsökkentő szerkezettel ellátott övvisszahúzóval rendelkező biztonsági öv esetében egy „t” betű;

| 5.3.4.2.2.5. | a 4N típusú övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övek esetében egy olyan jel, amely egy téglalapból és benne egy áthúzott M1 kategóriájú járműből áll, amely azt jelzi, hogy az ilyen kategóriájú járművekben az ilyen típusú övvisszahúzó használata tilos. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

a 4N típusú övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övek esetében egy olyan jel, amely egy téglalapból és benne egy áthúzott M1 kategóriájú járműből áll, amely azt jelzi, hogy az ilyen kategóriájú járművekben az ilyen típusú övvisszahúzó használata tilos.

1

| 5.3.4.2.2.6. | Ha a biztonsági övet ezen előírás 6.4.1.3.3. és 6.4.1.3.4. szakaszának rendelkezései alapján hagyták jóvá, ezt a téglalapban szereplő „AIRBAG” szóval kell jelölni. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

Ha a biztonsági övet ezen előírás 6.4.1.3.3. és 6.4.1.3.4. szakaszának rendelkezései alapján hagyták jóvá, ezt a téglalapban szereplő „AIRBAG” szóval kell jelölni.

| 5.3.4.2.3. | A fenti 5.3.4.2.1. szakaszban említett jel előtt egy „Z” betűnek kell szerepelnie, ha a biztonsági öv egy utasbiztonsági rendszer része. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

A fenti 5.3.4.2.1. szakaszban említett jel előtt egy „Z” betűnek kell szerepelnie, ha a biztonsági öv egy utasbiztonsági rendszer része.

5.3.5.   Ezen előírás 2. mellékletének 2. szakaszában a jóváhagyási jel elrendezésére láthatók példák.

5.3.6.   A fenti 5.3.4. szakaszban leírt adatokat jól olvashatóan és kitörölhetetlenül kell feltüntetni az eszközre tartósan felerősített címkén vagy közvetlen jelöléssel. A címkének vagy jelölésnek kopásállónak kell lennie.

5.3.7.   Az 5.3.6. szakaszban megadott címkéket vagy a típusjóváhagyó hatóság, vagy pedig a hatóság engedélyével a gyártó adja ki.

6.   ELŐÍRÁSOK

6.1.   Általános előírások

6.1.1.   A fenti 3.2.2.2., 3.2.2.3. és 3.2.2.4. szakasz szerint benyújtott mintadaraboknak meg kell felelniük az ezen előírás 6. szakaszában meghatározott műszaki előírásoknak.

6.1.2.   A biztonsági övet vagy az utasbiztonsági rendszert úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy annak helyes beszerelése és az utas általi helyes használata esetén mindig kielégítően működjön, baleset esetén pedig csökkentse a testi sérülések kockázatát.

6.1.3.   Az öv hevederei nem vehetnek fel veszélyes helyzetet.

6.1.4.   A vízvisszatartás tekintetében a poliamid 6-énak megfelelő tulajdonságokkal rendelkező anyagok használata tilos minden olyan mechanikai alkatrészben, amelyeknél e tulajdonságok hátrányosan befolyásolhatják ezen alkatrészek működését.

6.2.   Merev részek

6.2.1.   Általános előírások

6.2.1.1.   A biztonsági öv merev részeinek, mint a csatok, a beállító eszközök, a csatlakozóelemek és egyebek, nem lehetnek éles széleik, amelyek a dörzsölődés folytán a heveredek elhasználódását vagy szakadását okozhatják.

6.2.1.2.   Az övszerelvény rozsdásodásra hajlamos összes részét megfelelően védeni kell a korróziótól. A 7.2. szakaszban előírt korrózióvizsgálat után képzett szakember számára szabad szemmel nem lehetnek láthatók sem olyan károsodásra utaló jelek, melyek befolyásolhatják a rendszer megfelelő működését, sem jelentős korrózióra utaló jelek.

6.2.1.3.   Az energia elnyelésére szolgáló vagy terhelésnek kitett vagy a terhelést átadó merev részek nem lehetnek törékenyek.

6.2.1.4.   A biztonsági öv merev darabjait és műanyag részeit úgy kell elhelyezni és beszerelni, hogy a gépjármű mindennapi használata során a jármű mozgatható ülése vagy ajtaja ne csíphesse be; ha ezek a darabok és részek nem felelnek meg a fenti feltételeknek, az alábbi 7.5.4. szakaszban előírt hidegben végzett ütésvizsgálatnak kell alávetni őket. Amennyiben a vizsgálat után a merev darabok műanyag burkolatán vagy rögzítőelemein repedések láthatók, a teljes műanyag elemet el kell távolítani, és meg kell vizsgálni, hogy a rendszer fennmaradó része továbbra is biztonságos-e. Ha a rendszer fennmaradó része továbbra is biztonságos, vagy nincsenek rajta látható repedések, ezt követően a 6.2.2., a 6.2.3. és a 6.4. szakaszban meghatározott vizsgálati követelmények szerint folytatni kell a vizsgálatát.

6.2.2.   Csat

6.2.2.1.   A csatot úgy kell megtervezni, hogy kizárt legyen a helytelen használat lehetősége. Ez többek között azt jelenti, hogy meg kell akadályozni, hogy a csat részlegesen zárt helyzetben maradjon. A csat nyitási eljárásának egyértelműnek kell lennie. A csat azon részei, amelyek valószínűsíthetően érintkezni fognak a viselő testével, legalább 20 cm2 keresztmetszetűek, illetve 46 mm szélesek legyenek (az érintkezési felülettől legfeljebb 2,5 mm-re lévő síkban mérve). A hámrendszerű övek csatjai esetében az utóbbi követelményt teljesültnek kell tekinteni, ha a csatnak a viselő testével érintkező területe 20 és 40 cm2 között van.

2

2

6.2.2.2.   A csatnak a jármű bármilyen helyzetében zárt állapotban kell maradnia, akkor is, ha nincs megfeszítve. A csatot ne lehessen akaratlanul, véletlenszerűen vagy 1 daN-nál kisebb erővel kioldani. A csatnak könnyen használhatónak és megfoghatónak kell lennie; amikor nincs megfeszítve vagy az alábbi 7.8.2. szakaszban említettnél kisebb a feszítés, a viselőnek egy kézzel egy irányba tett egyetlen mozdulattal ki kell tudnia oldani azt, ezenkívül az elülső szélső üléseknél használandó övrendszerek esetében – a hámrendszerű övek kivételével – arra is alkalmasnak kell lennie, hogy viselője egy kézzel egy irányba tett egyetlen mozdulattal becsatolja azt. A csatot vagy egy gomb vagy egy hasonló szerkezet megnyomásával lehessen kioldani. A gomb felületének, amelyre a tényleges nyitási helyzetben ezt a nyomást kifejtik, a gomb kezdeti mozgásirányára merőleges síkra vetítve az alábbi méretűnek kell lennie: süllyesztett gombok esetében legalább 4,5 cm2 méretűnek és legalább 15 mm szélesnek; nem süllyesztett gombok esetében legalább 2,5 cm2 méretűnek és legalább 10 mm szélesnek. A csat kioldási területét piros színnel kell jelölni. A csat egyéb részei nem lehetnek ugyanilyen színűek. Az ülés foglaltsága esetén felgyulladhat egy, a csat részét képező piros figyelmeztető fény, amennyiben az öv becsatolásával kialszik. A csatot megvilágító, pirostól eltérő színű fényeknek nem kötelező az öv becsatolásával kialudniuk. Ezek a fények nem világíthatják meg a csatot oly módon, hogy az befolyásolja a csatkioldó vagy a figyelmeztető fény piros színének érzékelését.

2

2

6.2.2.3.   A csatnak az alábbi 7.5.3. szakasz szerint elvégzett vizsgálata során szabályosan kell működnie.

6.2.2.4.   A csatnak ellen kell állnia az ismétlődő műveleteknek, és a 7.7. szakaszban leírt dinamikus vizsgálat előtt a szokásos használati körülmények között át kell esnie 5 000 nyitási és zárási cikluson. Hámrendszerű övek csatja esetében ezt a vizsgálatot az összes zárnyelv behelyezése nélkül is végre lehet hajtani.

6.2.2.5.   A 7.8. szakaszban előírt vizsgálat során a csat nyitásához szükséges erő nem haladhatja meg a 6 daN értéket.

6.2.2.6.   A csat szilárdságát a 7.5.1. szakasz – és adott esetben – a 7.5.5. szakasz szerint kell vizsgálni. A csat nem törhet el, nem deformálódhat jelentősen és szét sem válhat, amikor az előírt terhelésnek vetik alá.

6.2.2.7.   Olyan csatok esetében, amelyek két szerelvényben használt közös alkatrészt foglalnak magukban, a 7.7. és 7.8. szakaszok szilárdsági és oldási vizsgálatait úgy is el kell végezni, hogy a csatnak az egyik szerelvényhez tartozó részét a másik szerelvényhez tartozó fogadórészbe csatolják, amennyiben a gyakorlatban lehetőség van a csat ilyen módon történő összeállítására.

6.2.3.   Övbeállító eszköz

6.2.3.1.   Az övnek, miután az utas becsatolta, vagy automatikusan be kell állítódnia az utas testalkatához, vagy a kézi beállító eszköznek könnyen elérhetőnek kell lennie az ülő helyzetben lévő utas számára, és kényelmesnek, valamint könnyen használhatónak kell lennie. Lehetővé kell tennie az öv egy kézzel történő megfeszítését úgy, hogy megfeleljen az övet viselő utas testalkatának és a jármű ülése helyzetének.

6.2.3.2.   Minden egyes övbeállító eszköz két mintadarabját kell a 7.3. szakasz követelményei szerint megvizsgálni. A heveder megcsúszása egyik beállító eszköznél sem lehet több, mint 25 mm, és az összes beállító eszköznél mért megcsúszások összege nem haladhatja meg a 40 mm-t.

6.2.3.3.   Valamennyi beállító eszköz szilárdságát a 7.5.1. szakaszban előírtak szerint kell vizsgálni. A beállító eszközök nem törhetnek el és szét sem válhatnak, amikor az előírt terhelésnek vetik alá azokat.

6.2.3.4.   A 7.5.6. szakasz szerint végrehajtott vizsgálat során a kézi beállító eszköz működtetéséhez szükséges erő nem haladhatja meg az 5 daN-t.

6.2.4.   Csatlakozóelemek és övmagasság-beállító szerkezetek

A csatlakozóelemek szilárdságát a 7.5.1. és a 7.5.2. szakasz szerint kell vizsgálni. Az övmagasság-beállító szerkezetek szilárdságát az ezen előírás 7.5.2. szakaszában előírtak szerint kell vizsgálni, amennyiben előzőleg nem vizsgálták azokat a járművön a (legutóbbi módosítássorozattal módosított) 14. sz. előírás szerint a biztonsági övek rögzítési pontjai tekintetében. A beállító szerkezetek nem törhetnek el és szét sem válhatnak, amikor az előírt terhelésnek vetik alá azokat.

6.2.5.   Övvisszahúzók

Az övvisszahúzókat vizsgálatoknak kell alávetni, és teljesíteniük kell az alábbiakban meghatározott követelményeket, beleértve a 7.5.1. és a 7.5.2. szakaszban előírt szilárdsági vizsgálatokat. (Ezek a követelmények kizárják a nem reteszelő övvisszahúzókat.)

6.2.5.1.   Kézzel kioldható övvisszahúzók

6.2.5.1.1.   A manuálisan kioldható övvisszahúzóval felszerelt biztonságiöv-szerelvény hevedere az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem tekeredhet le 25 mm-nél nagyobb mértékben.

6.2.5.1.2.   A biztonságiöv-szerelvény hevederének a teljes hosszánál kevesebb mint 6 mm-rel rövidebb hosszúságban ki kell húzódnia a manuálisan kireteszelhető övvisszahúzóból, amikor legalább 1,4 daN és legfeljebb 2,2 daN húzóerőt fejtenek ki a hevederre a húzás szokásos irányában.

6.2.5.1.3.   A hevedert 5 000 alkalommal a 7.6.1. szakaszban leírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Ezt követően az övvisszahúzón el kell végezni a 7.2. szakaszban leírt korrózióvizsgálatot, valamint a 7.6.3. szakasz szerinti porállósági vizsgálatot. Ezután egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton is meg kell felelnie. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak továbbra is megfelelően kell működnie, és meg kell felelnie a fenti 6.2.5.1.1. és 6.2.5.1.2. szakaszban meghatározott követelményeknek.

6.2.5.2.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzók

6.2.5.2.1.   Az automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt biztonságiöv-szerelvény az övvisszahúzó reteszelési pozíciói között nem mozdulhat el 30 mm-nél nagyobb mértékben. Az utas hátrafelé irányuló mozgása esetén az övnek vagy a kiindulási helyzetben kell maradnia, vagy az utas előrefelé irányuló mozgása esetén automatikusan vissza kell térnie ebbe a helyzetbe.

6.2.5.2.2.   Ha az övvisszahúzó egy medenceöv része, a heveder visszahúzó erejének legalább 0,7 daN nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúság mérésekor, a lenti 7.6.4. szakasz előírásai szerint.

Ha az övvisszahúzó egy átlós öv része, ugyanazon mérés esetén a heveder visszahúzó ereje nem lehet 0,1 daN-nál kisebb és 0,7 daN-nál nagyobb.

6.2.5.2.3.   A hevedert 5 000 alkalommal a 7.6.1. szakaszban leírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Ezt követően az övvisszahúzón el kell végezni a 7.2. szakaszban leírt korrózióvizsgálatot, majd a 7.6.3. szakasz szerinti porállósági vizsgálatot. Ezután egy további 5 000 kihúzási és visszahúzási ciklusból álló vizsgálaton is meg kell felelnie. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak továbbra is megfelelően kell működnie, és meg kell felelnie a fenti 6.2.5.2.1. és 6.2.5.2.2. szakaszban meghatározott követelményeknek.

6.2.5.3.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók

6.2.5.3.1.   A vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzónak a 7.6.2. szakasz szerinti vizsgálat végrehajtásakor az alábbi feltételeknek kell megfelelnie: Az ezen előírás 2.14.4.1. szakasza szerinti egyszeres érzékenység esetén csupán a jármű lassulására vonatkozó előírások érvényesek.

6.2.5.3.1.1.   A reteszelésnek akkor kell bekövetkeznie, amikor a jármű lassulása eléri a 0,45 g (5) értéket a 4. típusú öv, vagy a 0,85 g értéket a 4N típusú övvisszahúzók esetében.

5

6.2.5.3.1.2.   A 4. típusú övvisszahúzók nem reteszelhetnek 0,8 g értéknél kisebb, a kihúzás irányában mért hevedergyorsulási érték, illetve 4N típus esetében 1,0 g értéknél kisebb hevedergyorsulási érték esetén.

6.2.5.3.1.3.   Nem szabad reteszelődnie, amikor az érzékelő eszköz a gyártó által megadott szerelési helyzettől bármelyik irányban legfeljebb 12°-os szögben megdől.

6.2.5.3.1.4.   Reteszelődnie kell, amikor az érzékelő eszköz a gyártó által előírt beépítési helyzethez viszonyítva bármelyik irányban a 4. típusú övvisszahúzó esetében 27°-nál, a 4N típusú övvisszahúzó esetében 40°-nál nagyobb mértékben megdől.

6.2.5.3.1.5.   Abban az esetben, ha az övvisszahúzót egy külső jel- vagy áramforrás hozza működésbe, a tervezésnek biztosítania kell, hogy a jel- vagy áramforrás meghibásodása vagy megszakítása esetén az övvisszahúzó automatikusan reteszelődjön. Ennek a követelménynek ugyanakkor nem kell eleget tenni a többszörös érzékenységű övvisszahúzók esetében, amennyiben csak egy érzékenység függ külső jel- vagy áramforrástól, és a jel- vagy áramforrás meghibásodását látható és/vagy hallható jelekkel a vezető tudomására hozzák.

6.2.5.3.2.   A 7.6.2. szakasz szerint végzett vizsgálat során a többszörös érzékenységű – a heveder érzékenységét is beleértve –, vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzónak meg kell felelnie az előírt követelményeknek, és akkor is reteszelnie kell, ha a hevedernek a lecsévélődés irányába mért gyorsulása 3,0 g-nél nem kisebb.

6.2.5.3.3.   A fenti 6.2.5.3.1. és 6.2.5.3.2. szakaszban említett vizsgálatok során az övvisszahúzó reteszelődése előtt a heveder nem húzódhat ki 50 mm-nél hosszabban a 7.6.2.1. szakaszban meghatározott lecsévélődési hossztól számítva. A 6.2.5.3.1.2. szakaszban említett vizsgálat során a reteszelődés nem következhet be az övnek a 7.6.2.1. szakaszban meghatározott lecsévélődési hossztól számított 50 mm-es kihúzódásáig.

6.2.5.3.4.   Ha az övvisszahúzó egy medenceöv része, a heveder visszahúzó erejének legalább 0,7 daN nagyságúnak kell lennie a próbabábu és az övvisszahúzó közötti szabad hosszúság mérésekor, a 7.6.4. szakasz előírásai szerint.

Ha az övvisszahúzó egy átlós öv része, ugyanazon mérés esetén a heveder visszahúzó ereje nem lehet 0,1 daN-nál kisebb és 0,7 daN-nál nagyobb, kivéve, ha az öv feszüléscsökkentő szerkezettel van felszerelve, amikor is a legkisebb övvisszahúzó erőt 0,05 daN-ra lehet csökkenteni, de csak akkor, ha a szerkezet működik. Amennyiben a heveder egy vezetőn vagy görgőn halad át, a visszahúzó erőt a próbabábu és a vezető vagy a görgő közötti szabad hosszúságban kell mérni.

Amennyiben a szerelvény olyan eszközt tartalmaz, amely – kézi vagy automatikus működtetéssel – megakadályozza a heveder teljes visszahúzását, a fenti mérések végrehajtásakor ezt az eszközt nem szabad működtetni.

Amennyiben a szerelvény feszüléscsökkentő szerkezetet is tartalmaz, a fentiekben említett heveder visszahúzó erejét működés közben és nem működő állapotban is meg kell mérni, amikor ezeket a követelményeket a 6.2.5.3.5. szakasz szerinti tartóssági vizsgálat előtt és után ellenőrzik.

6.2.5.3.5.   A hevedert 40 000 alkalommal a 7.6.1. szakaszban leírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Ezt követően az övvisszahúzón el kell végezni a 7.2. szakaszban leírt korrózióvizsgálatot, majd a 7.6.3. szakasz szerinti porállósági vizsgálatot. Ezután egy további 5 000 (összesen 45 000) ciklusból álló vizsgálaton is meg kell felelnie.

Ha a szerelvénynek feszüléscsökkentő szerkezet is részét képezi, a fenti vizsgálatokat el kell végezni úgy is, hogy a feszüléscsökkentő szerkezet működik, és úgy is, hogy ki van kapcsolva.

A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak továbbra is megfelelően kell működnie, és meg kell felelnie a fenti 6.2.5.3.1., 6.2.5.3.3. és 6.2.5.3.4. szakaszban meghatározott követelményeknek.

6.2.5.4.   Az övvisszahúzóknak a 6.2.5.3.5. szakasz szerinti tartóssági vizsgálat és közvetlenül a 6.2.5.3.4. szakasz szerinti visszahúzóerő-mérés után teljesíteniük kell a következő két követelményt:

| 6.2.5.4.1. | ha az övvisszahúzókat – kivéve az automatikus reteszelésű övvisszahúzókat – a 7.6.4.2. szakasz szerint vizsgálják, az övvisszahúzóknak meg kell tudniuk akadályozni, hogy az öv laza legyen a törzsön, és |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

ha az övvisszahúzókat – kivéve az automatikus reteszelésű övvisszahúzókat – a 7.6.4.2. szakasz szerint vizsgálják, az övvisszahúzóknak meg kell tudniuk akadályozni, hogy az öv laza legyen a törzsön, és

| 6.2.5.4.2. | ha a csatot a nyelv kiengedése céljából kioldják, az övvisszahúzónak egyedül is képesnek kell lennie teljesen visszahúzni a hevedert. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

ha a csatot a nyelv kiengedése céljából kioldják, az övvisszahúzónak egyedül is képesnek kell lennie teljesen visszahúzni a hevedert.

6.2.6.   Előfeszítő szerkezet

6.2.6.1.   A 7.2. szakasz szerinti korróziós vizsgálatot követően az előfeszítő szerkezetnek (beleértve az eredeti csatlakozókkal a szerkezethez csatlakoztatott ütközésérzékelőt, amelyben azonban nem halad át áram) a szokásos módon kell működnie.

6.2.6.2.   Gondoskodni kell arról, hogy a szerkezet véletlen működtetése ne járjon a viselő személyi sérülésének bármilyen kockázatával.

6.2.6.3.   Pirotechnikai előfeszítő szerkezetek esetében:

| 6.2.6.3.1. | A 7.9.1. szakasz szerinti előkezelés után az előfeszítő szerkezet nem léphet működésbe hő hatására, és a szerkezetnek a szokásos módon kell működnie. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

A 7.9.1. szakasz szerinti előkezelés után az előfeszítő szerkezet nem léphet működésbe hő hatására, és a szerkezetnek a szokásos módon kell működnie.

| 6.2.6.3.2. | Óvintézkedéseket kell tenni, hogy a kibocsátott forró gázok ne gyújthassák meg a környező tűzveszélyes anyagokat. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

Óvintézkedéseket kell tenni, hogy a kibocsátott forró gázok ne gyújthassák meg a környező tűzveszélyes anyagokat.

6.3.   Hevederek

6.3.1.   Általános előírások

6.3.1.1.   A hevedereknek olyan jellemzőkkel kell rendelkezniük, hogy a viselőjük testére kifejtett nyomás a lehető legegyenletesebben oszoljon el a hevederek teljes szélességében, és még feszülés alatt se csavarodjanak meg. A hevederek energiaelnyelő és -elosztó tulajdonságúak legyenek. A hevederek szegélyeit úgy kell eldolgozni, hogy használat során se rojtosodjanak ki.

6.3.1.2.   980 daN + 100 – 0 daN terhelés alatt a heveder nem lehet keskenyebb 46 mm-nél. Ezt a méretet a 7.4.3. szakaszban előírt szakítószilárdsági vizsgálat alatt, a szakítógépet a fent említett terhelésnél leállítva kell mérni (6).

6

6.3.2.   Szilárdság szobahőmérsékleten történő előkezelés után

A 7.4.1.1. szakaszban leírtaknak megfelelően előkezelt két hevederminta esetében a 7.4.2. szakasz szerint megállapított szakítóterhelés nem lehet kevesebb 1 470 daN-nál. A két mintadarab szakítóterhelése közötti különbség nem haladhatja meg a két mért szakítóterhelési érték közül a nagyobbik 10 százalékát.

6.3.3.   Szakítószilárdság különleges előkezelés után

A 7.4.1. szakasz egyik rendelkezése szerint (kivéve a 7.4.1.1. szakaszt) előkezelt két heveder esetében a heveder szakítóterhelése nem lehet kisebb, mint a 6.3.2. szakaszban említett vizsgálat során megállapított terhelésértékek átlagának 75 százaléka, illetve 1 470 daN. A vizsgálatokat végző műszaki szolgálat eltekinthet a fentiek közül egy vagy több vizsgálat végrehajtásától, ha a használt anyag összetétele vagy a már rendelkezésre álló adatok miatt a vizsgálat vagy vizsgálatok feleslegesnek tekinthetők.

6.4.   Övszerelvény vagy utasbiztonsági rendszer

6.4.1.   Dinamikus vizsgálat

6.4.1.1.   Az övszerelvényt vagy utasbiztonsági rendszert a 7.7. szakasznak megfelelően dinamikus vizsgálatnak kell alávetni.

6.4.1.2.   A dinamikus vizsgálatot két olyan övszerelvényen végzik el, amelyek előzőleg nem voltak terhelésnek kitéve, kivéve az utasbiztonsági rendszerek részét képező övszerelvényeket, amelyek esetében a dinamikus vizsgálatot előzőleg még nem terhelt üléscsoporthoz tartozó utasbiztonsági rendszereken végzik el. A vizsgálandó övszerelvények csatjainak ki kell elégíteniük a fenti 6.2.2.4. szakasz követelményeit. Övvisszahúzóval felszerelt biztonsági övek esetében az övvisszahúzón már el kellett, hogy végezzék a 7.6.3. szakaszban meghatározott porállósági vizsgálatot; ezenkívül a pirotechnikai eszközzel ellátott előfeszítő szerkezettel felszerelt biztonsági öveken vagy utasbiztonsági rendszereken már el kellett, hogy végezzék a 7.9.1. szakaszban meghatározott előkezelést.

6.4.1.2.1.   Az öveken el kell végezni a 7.2. szakaszban leírt korróziós vizsgálatot, ezt követően a csatokat további 500 nyitásból és zárásból álló ciklusnak kell alávetni a szokásos használati körülmények között.

6.4.1.2.2.   Az övvisszahúzóval felszerelt biztonsági öveken el kell végezni vagy a 6.2.5.2. szakaszban, vagy a 6.2.5.3. szakaszban leírt vizsgálatokat. Ha azonban az övvisszahúzót már alávetették a fenti 6.4.1.2.1. szakasz rendelkezései szerinti korróziós vizsgálatnak, akkor ezt a vizsgálatot nem kell megismételni.

6.4.1.2.3.   A fenti 2.14.6. szakaszban meghatározott övmagasság-beállító szerkezettel felszerelt öv esetében a vizsgálatot úgy kell végrehajtani, hogy a szerkezetet a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat által kiválasztott legkedvezőtlenebb helyzet(ek)be állítják. Azonban:

| 6.4.1.2.3.1. | ha a 14. sz. előírás szerint jóváhagyott övrögzítési pont egyben övmagasság-beállító szerkezet is, a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat belátása szerint az alábbi 7.7.1. szakasz rendelkezéseit is alkalmazhatja; |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1.

ha a 14. sz. előírás szerint jóváhagyott övrögzítési pont egyben övmagasság-beállító szerkezet is, a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat belátása szerint az alábbi 7.7.1. szakasz rendelkezéseit is alkalmazhatja;

| 6.4.1.2.3.2. | ha egy rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet is a biztonsági öv részét képezi, azt utasbiztonsági rendszerként kell vizsgálni, és a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak alkalmaznia kell a 7.7.1. szakasz azon rendelkezéseit, amelyek a járműszerkezet azon részén végzett vizsgálatra vonatkoznak, amelyre a biztonsági rendszert szokásosan felszerelik. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2.

ha egy rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet is a biztonsági öv részét képezi, azt utasbiztonsági rendszerként kell vizsgálni, és a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak alkalmaznia kell a 7.7.1. szakasz azon rendelkezéseit, amelyek a járműszerkezet azon részén végzett vizsgálatra vonatkoznak, amelyre a biztonsági rendszert szokásosan felszerelik.

6.4.1.2.4.   Előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági öv esetében az alábbi 6.4.1.3.2. szakaszban előírt minimális elmozdulás a felére csökkenthető. A vizsgálat elvégzéséhez az előfeszítő szerkezetnek működésben kell lennie.

6.4.1.2.5.   Feszüléscsökkentő szerkezettel felszerelt biztonsági öv esetében a dinamikus vizsgálat előtt a 6.2.5.3.5. szakasz szerint tartóssági vizsgálatot kell végrehajtani úgy, hogy a feszüléscsökkentő szerkezet működik. Ezután el kell végezni a dinamikus vizsgálatot úgy, hogy a feszüléscsökkentő szerkezet működik.

6.4.1.3.   A vizsgálat során a következő követelményeknek kell eleget tenni:

6.4.1.3.1.   az övszerelvény vagy az utasbiztonsági rendszer egyik, az utast rögzítő része sem szakadhat el, és sem a csat, sem a reteszelő, sem az elmozdító rendszer nem oldhat ki, illetve nem reteszelhet ki; és

6.4.1.3.2.   medenceövek esetében a próbabábu menetirányba történő elmozdulásának a medencetájék magasságában 80 és 200 mm között kell lennie. Más övtípusok esetében a menetirányba történő elmozdulásnak a medencetájék magasságában 80 és 200 mm között, a mellkas magasságában pedig 100 és 300 mm között kell lennie. Hámrendszerű övek esetében a fent meghatározott legkisebb elmozdulás felére csökkenthető. Ezen elmozdulások az ezen előírás 7. mellékletének 6. ábráján feltüntetett mérési pontokhoz viszonyított elmozdulásoknak felelnek meg.

6.4.1.3.3.   Az előtte elhelyezett légzsákkal védett, első külső ülőhelyen való használatra szánt biztonsági öv esetében a mellkas referenciapontjának elmozdulása meghaladhatja a fenti 6.4.1.3.2. szakaszban megadott értéket, ha sebessége ennél az értéknél nem haladja meg a 24 km/h-t.

6.4.1.3.4.   Az első külső ülőhelytől eltérő, előtte elhelyezett légzsákkal védett ülőhely esetében a mellkas referenciapontjának elmozdulása meghaladhatja a 6.4.1.3.2. szakaszban megadott értéket, ha sebessége ennél az értéknél nem haladja meg a 24 km/h-t a légzsák beszerelési és rögzítési pontjainak járműkoordinátáit tükröző, a járművel összefüggő környezetben a légzsákkal végrehajtott vizsgálatok során.

6.4.1.4.   Utasbiztonsági rendszer esetében:

6.4.1.4.1.   A mellkas referenciapontjának elmozdulása meghaladhatja a fenti 6.4.1.3.2. szakaszban előírt értéket, ha számítással vagy további vizsgálattal kimutatható, hogy a dinamikus vizsgálat során alkalmazott próbabábu törzsének és fejének egyik része sem érintkezik a jármű elöl lévő merev részeivel, kivéve a következő eseteket:

| 6.4.1.4.1.1. | a járművezető esetében megengedett a mellkas érintkezése a kormányberendezéssel, ha az utóbbi megfelel a 12. sz. előírás követelményeinek, és feltéve, hogy az érintkezés nem 24 km/h-t meghaladó sebességgel történik. Ehhez az értékeléshez úgy kell tekinteni, hogy az ülés az alábbi 7.7.1.5. szakaszban meghatározott helyzetek egyikében van; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1.

a járművezető esetében megengedett a mellkas érintkezése a kormányberendezéssel, ha az utóbbi megfelel a 12. sz. előírás követelményeinek, és feltéve, hogy az érintkezés nem 24 km/h-t meghaladó sebességgel történik. Ehhez az értékeléshez úgy kell tekinteni, hogy az ülés az alábbi 7.7.1.5. szakaszban meghatározott helyzetek egyikében van;

| 6.4.1.4.1.2. | bármely más utas esetében nem megengedett a fej vagy a mellkas a járműnek a próbabábu előtt lévő merev részeivel való érintkezése. Ezenkívül a próbabábu fejének a térdével való érintkezése sem megengedett.
  Ehhez az értékeléshez úgy kell tekinteni, hogy a vizsgált próbabábu ülése és adott esetben a próbabábu előtti ülés az alábbi 7.7.1.6. szakaszban meghatározott helyzetben van. A 2.8. szakaszban meghatározott légzsákrendszer által kioldott szerkezet kivételével az 50 Shore A-nál kisebb keménységű nem merev anyagokat el lehet távolítani annak bizonyításához, hogy a vizsgálat során a próbabábu feje vagy mellkasa nem érintkezik bevont vagy párnázott merev részekkel. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2.

bármely más utas esetében nem megengedett a fej vagy a mellkas a járműnek a próbabábu előtt lévő merev részeivel való érintkezése. Ezenkívül a próbabábu fejének a térdével való érintkezése sem megengedett.

Ehhez az értékeléshez úgy kell tekinteni, hogy a vizsgált próbabábu ülése és adott esetben a próbabábu előtti ülés az alábbi 7.7.1.6. szakaszban meghatározott helyzetben van. A 2.8. szakaszban meghatározott légzsákrendszer által kioldott szerkezet kivételével az 50 Shore A-nál kisebb keménységű nem merev anyagokat el lehet távolítani annak bizonyításához, hogy a vizsgálat során a próbabábu feje vagy mellkasa nem érintkezik bevont vagy párnázott merev részekkel.

6.4.1.4.2.   Az olyan járművekben, amelyekben ilyen szerkezeteket használnak, az elmozdító és reteszelő rendszereknek, amelyek minden ülésen helyet foglaló utas számára lehetővé teszik a jármű elhagyását, kézzel működtethetőnek kell maradniuk a dinamikus vizsgálat után.

6.4.1.5.   Eltérésként utasbiztonsági rendszerek esetében az elmozdulás nagyobb lehet, mint a 6.4.1.3.2. szakaszban meghatározott érték, amennyiben az üléshez szerelt felső rögzítési pontra vonatkozik a 14. sz. előírás 7.4. szakaszában engedélyezett eltérés.

6.4.2.   Szakítószilárdság koptató előkezelés után

6.4.2.1.   A 7.4.1.6. szakaszban leírtaknak megfelelően előkezelt két mintadarab szakítószilárdságát meg kell határozni a 7.4.2. és 7.5. szakasz előírásai szerint. A szakítószilárdságnak el kell érnie a nem koptatott hevedereken elvégzett vizsgálatok során megállapított átlagos szakítószilárdság legalább 75 %-át, és nem lehet kisebb a vizsgált mintadarabra előírt legkisebb szakító terhelésnél. A két minta szakítószilárdságának különbsége nem haladhatja meg a mért legnagyobb szakítószilárdság 20 %-át. Az 1. és a 2. eljárástípus esetében a szakítószilárdság-vizsgálatot csak hevedermintákon kell végrehajtani (7.4.2. szakasz). A 3. eljárástípus esetében a szakítószilárdság-vizsgálatot a hevederen a hozzá tartozó fém alkatrésszel együtt kell elvégezni (7.5. szakasz).

6.4.2.2.   Az övszerelvénynek a koptató eljárásnak alávetendő alkatrészeit az alábbi táblázat sorolja fel, és a velük kapcsolatban számításba jövő eljárástípusokat egy x jelöli. Minden egyes vizsgálathoz új mintadarabot kell használni.

| | 1. eljárás | 2. eljárás | 3. eljárás |
| --- | --- | --- | --- |
| Csatlakozóelem | — | — | x |
| Vezető vagy görgő | — | x | — |
| Csattartó pánt | — | x | x |
| Beállító eszköz | x | — | x |
| A hevederre rávarrt részek | — | — | x |
| Rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet | x | — | — |

1. eljárás

2. eljárás

3. eljárás

Csatlakozóelem

—

—

x

Vezető vagy görgő

—

x

—

Csattartó pánt

—

x

x

Beállító eszköz

x

—

x

A hevederre rávarrt részek

—

—

x

Rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet

x

—

—

7.   VIZSGÁLATOK

7.1.   A biztonsági öv vagy biztonsági rendszer típusjóváhagyására bemutatott minták felhasználása (lásd ezen előírás 13. mellékletét)

7.1.1.   Két öv vagy biztonsági rendszer szükséges a csatvizsgálathoz, az alacsony hőmérsékleten végzett csatvizsgálathoz, a 7.5.4. szakasz szerinti, esetlegesen szükséges, alacsony hőmérsékleten végzett vizsgálathoz, a csat tartóssági vizsgálatához, az öv korróziós vizsgálatához, az övvisszahúzó működési vizsgálatához, a dinamikus vizsgálathoz és a csat dinamikus vizsgálata utáni nyitási vizsgálatához. E két mintadarab közül az egyiket kell használni a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer vizsgálatához.

7.1.2.   Egy övre vagy utasbiztonsági rendszerre van szükség a csat vizsgálatához, valamint a csat, a csatlakozóelemek rögzítésének, az övbeállító eszközök és adott esetben az övvisszahúzók szilárdságvizsgálatához.

7.1.3.   Két öv vagy utasbiztonsági rendszer szükséges a csat ellenőrzéséhez, a mikrocsúszási vizsgálathoz és a koptatóvizsgálathoz. Az övbeállító eszköz működésvizsgálatát e két mintadarab egyikén kell elvégezni.

7.1.4.   A hevederminta a heveder szakítószilárdságának vizsgálatára szolgál. A mintadarab egy részét a jóváhagyás érvényességének végéig meg kell őrizni.

7.2.   Korrózióvizsgálat

7.2.1.   A teljes biztonságiöv-szerelvényt az ezen előírás 12. mellékletében ismertetett vizsgálókamrában kell elhelyezni. Amennyiben a szerelvény övvisszahúzóval van felszerelve, a hevedert 300 ± 3 mm kivételével a teljes hosszúságában le kell csévélni. A behatás vizsgálatát, a sóoldat ellenőrzéséhez és utántöltéséhez szükséges rövid megszakításoktól eltekintve, 50 órán keresztül folyamatosan kell végezni.

7.2.2.   A behatás vizsgálata után a szerelvény fémrészeit legfeljebb 38 °C-os tiszta folyóvízben óvatosan le kell mosni, vagy bele kell meríteni az esetleg képződött sólerakódás eltávolítása érdekében, majd a 6.2.1.2. szakaszban leírtak szerinti vizsgálat előtt szobahőmérsékleten 24 órán keresztül hagyni kell száradni.

7.3.   Mikrocsúszási vizsgálat (lásd az ezen előírás 11. mellékletének 3. ábráját)

7.3.1.   A mikrocsúszási vizsgálatra benyújtandó mintadarabokat legalább 24 órán keresztül 20 ± 5 °C hőmérsékletű és 65 ± 5 százalékos relatív páratartalmú környezetben kell tartani. A vizsgálatot 15 és 30 °C közötti hőmérsékleten kell elvégezni.

7.3.2.   Gondoskodni kell arról, hogy a próbapadon a beállító eszköz szabad szakasza felfelé vagy lefelé nézzen, ahogyan a járműben is.

7.3.3.   A hevederszakasz alsó végére 5 daN nagyságú terhet kell erősíteni. A másik végét előre-hátra irányuló mozgásnak kell kitenni, amelynek teljes amplitúdója 300 ± 20 mm (lásd az ábrát).

7.3.4.   Ha van egy tartalékul szolgáló szabad hevedervég, azt semmiképpen sem szabad a terhelés alatt lévő részhez rögzíteni vagy csatolni.

7.3.5.   Gondoskodni kell arról, hogy a próbapadon a heveder – megeresztett helyzetben – a beállító szerkezettől konkáv görbét leírva helyezkedjen el úgy, mint a járműben. A próbapadon alkalmazott 5 daN terhelést függőlegesen úgy kell vezetni, hogy a teher ne lengjen ki, és az öv ne csavarodjon meg. A csatlakozóelemet úgy kell az 5 daN nagyságú teherhez rögzíteni, mint a járművön.

7.3.6.   A vizsgálat tényleges megkezdése előtt 20 ciklusból álló sorozatot kell elvégezni úgy, hogy az önfeszítő rendszer megfelelően beálljon.

7.3.7.   A vizsgálat során 1 000 ciklust kell végrehajtani 0,5 ciklus/s frekvenciával és 300 ± 20 mm teljes amplitúdóval. Az 5 daN nagyságú terhelést csak a 100 ± 20 mm elmozdulásnak megfelelő idő alatt kell kifejteni minden egyes félperiódus alatt.

7.4.   A hevederek előkezelése és (statikus) szakítószilárdsági vizsgálat

7.4.1.   A hevederek előkezelése a szakítószilárdsági vizsgálathoz

A 3.2.2.3. szakaszban említett hevederből kivágott mintákat a következőképpen kell előkezelni:

7.4.1.1.   Hőmérséklet-kondicionálás és légnedvesség

A hevedert az ISO 139:2005 nemzetközi szabványnak megfelelően, az egyezményes légkörben vagy az alternatív egyezményes légkörben kell előkezelni. Amennyiben a vizsgálatot nem közvetlenül az előkezelés után hajtják végre, a mintadarabot a vizsgálat megkezdéséig hermetikusan lezárt tartályba kell helyezni. A szakítóerőt a hevedernek az előkezelési környezetből vagy a tartályból való eltávolítása után 5 percen belül meg kell mérni.

7.4.1.2.   Előkezelés fényben

7.4.1.2.1.   Az ISO 105-B02 (1994/Amd2:2000) ajánlás előírásait kell alkalmazni. A hevedert annyi időre kell fénynek kitenni, amennyi ahhoz szükséges, hogy a 7. típusú szabványos kék színárnyalat a szürkeskála 4. fokozatával megegyező kontrasztnak megfelelően elhalványuljon.

7.4.1.2.2.   Miután ki volt téve a fénynek, a hevedert a 7.4.1.1. szakaszban leírt módon elő kell kezelni. Amennyiben a vizsgálatot nem közvetlenül az előkezelés után hajtják végre, a mintadarabot a vizsgálat megkezdéséig hermetikusan lezárt tartályba kell helyezni. A szakítóerőt a hevedernek az előkezelési környezetből való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

7.4.1.3.   Előkezelés hidegben

7.4.1.3.1.   A hevedert a 7.4.1.1. szakaszban leírt módon elő kell kezelni.

7.4.1.3.2.   Ezután a hevedert másfél óráig egy alacsony hőmérsékletű kamrában sík felületen kell tartani, amelyben a levegő hőmérséklete –30 ± 5 °C. Ezt követően össze kell hajtani, majd 2 kg-os, előzőleg – 30 ± 5 °C hőmérsékletre lehűtött tömeggel kell terhelni. A terhelést 30 percen keresztül fenn kell tartani ugyanabban az alacsony hőmérsékletű kamrában, majd a tömeget el kell távolítani, és a hevedernek az alacsony hőmérsékletű kamrából való eltávolítása után 5 percen belül meg kell mérni a szakítóerőt.

7.4.1.4.   Előkezelés hővel

7.4.1.4.1.   A hevedert három órán keresztül fűtőkamrában 60 ± 5 °C hőmérsékletű és 65 ± 5 százalék relatív páratartalmú környezetben kell tartani.

7.4.1.4.2.   A szakítóerőt a heveder fűtőkamrából való eltávolítása után öt percen belül meg kell mérni.

7.4.1.5.   Víz behatása

7.4.1.5.1.   A hevedert három órán keresztül 20 ± 5 °C hőmérsékletű desztillált vízbe teljesen be kell meríteni, amihez kis mennyiségű nedvesítőszert kell hozzáadni. Bármilyen nedvesítőszer használható, amely a vizsgált szálhoz megfelelő.

7.4.1.5.2.   A szakítóerőt a heveder vízből történő kivétele után 10 percen belül meg kell mérni.

7.4.1.6.   Előkezelés koptatással

7.4.1.6.1.   A koptatással történő előkezelést minden olyan eszközön el kell végezni, amelyben a heveder érintkezik az öv merev részével, kivéve az összes beállító eszközt, ahol a mikrocsúszási vizsgálat (7.3. szakasz) azt mutatja, hogy a heveder megcsúszása kisebb az előírt érték felénél, amely esetben az 1. jelű koptatási előkezelési eljárás (7.4.1.6.4.1. szakasz) nem szükséges. Az előkezelő készülék beállítása megközelítőleg megtartja a heveder és az érintkezési terület viszonylagos helyzetét.

7.4.1.6.2.   A mintákat a 7.4.1.1. szakaszban leírtak szerint kell előkezelni. A koptatási eljárás során a környezeti hőmérsékletnek 15 és 30 °C között kell lennie.

7.4.1.6.3.   Az alábbi táblázat az egyes koptatási eljárásokra vonatkozó általános feltételeket mutatja be:

| | Terhelés daN | Frekvencia Hz | Ciklusok száma | Elmozdulás mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. eljárás | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| 2. eljárás | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| 3. eljárás (*1) | 0–5 | 0,5 | 45 000 | — |

Terhelés daN

Frekvencia Hz

Ciklusok száma

Elmozdulás mm

1. eljárás

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

2. eljárás

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

3. eljárás (*1)

*1

0–5

0,5

45 000

—

A táblázat ötödik oszlopában megadott elmozdulás a hevederre gyakorolt előre-hátra mozgás amplitúdójának felel meg.

7.4.1.6.4.   Az előkezelési eljárások részletezése

7.4.1.6.4.1.   1. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder beállító eszközön csúszik keresztül.

A heveder egyik végén 2,5 daN értékű, függőleges irányú állandó terhelés legyen, míg a heveder másik végét olyan készülékhez kell csatlakoztatni, amely a heveder vízszintes előre-hátra irányuló mozgását biztosítja.

A beállító eszközt úgy kell elhelyezni a heveder vízszintes részén, hogy a heveder terhelés alatt maradjon (lásd ezen előírás 11. mellékletének 1. ábráját).

7.4.1.6.4.2.   2. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder irányt változtat a merev részen való áthaladáskor.

A vizsgálat során a heveder által bezárt szögeket az ezen előírás 11. mellékletének 2. ábráján szereplő értékeknek megfelelően fenn kell tartani.

A 0,5 daN állandó terhelést az egész vizsgálat alatt fenn kell tartani.

Ha a heveder többször is irányt változtat, amikor merev részen halad át, a 0,5 daN nagyságú terhelés növelhető, hogy a heveder a merev részen keresztüli mozgása közben elérje az előírt 300 mm-es elmozdulást.

7.4.1.6.4.3.   3. eljárás: azokban az esetekben, amelyekben a heveder varrással vagy más hasonló módon merev részhez van erősítve.

A teljes előre-hátra mozgatás hossza 300 ± 20 mm legyen, azonban az 5 daN terhelést csak 100 ± 20 mm-es elmozdulási hosszon kell alkalmazni mindkét félperiódus alatt (lásd az ezen előírás 11. mellékletének 3. ábráját).

7.4.2.   A heveder szakítószilárdságának vizsgálata (statikus vizsgálat)

7.4.2.1.   A vizsgálatot mindig két elegendő hosszúságú új hevedermintán kell elvégezni, amelyeket a 7.4.1. szakasz rendelkezéseinek megfelelően kell előkezelni.

7.4.2.2.   Mindkét hevedert be kell szorítani a szakítógép szorítókengyelei közé. A szorítókengyeleket úgy kell kialakítani, hogy a heveder a szorítókengyelekkel való érintkezési pontban vagy annak közelében ne szakadjon el. Az előtolási sebesség 100 mm/perc kell, hogy legyen. A mintadarab szabad hosszának a szakítógép szorítókengyelei között a vizsgálat kezdetekor 200 ± 40 mm értékűnek kell lennie.

7.4.2.3.   A húzóerőt addig kell növelni, amíg a heveder el nem szakad, a szakítóerőt pedig fel kell jegyezni.

7.4.2.4.   Ha a heveder megcsúszik vagy elszakad valamelyik szorítókengyellel való érintkezési pontban vagy az attól mért 10 mm távolságon belül, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni, és egy másik mintadarabon új vizsgálatot kell végezni.

7.4.3.   Szélesség terhelés alatt

7.4.3.1.   A vizsgálatot mindig két elegendő hosszúságú új hevedermintán kell elvégezni, amelyeket a 7.4.1. szakasz rendelkezéseinek megfelelően kell előkezelni.

7.4.3.2.   Mindkét hevedert be kell szorítani a szakítógép szorítókengyelei közé. A szorítókengyeleket úgy kell kialakítani, hogy a heveder a szorítókengyelekkel való érintkezési pontban vagy annak közelében ne szakadjon el. Az előtolási sebesség 100 mm/perc kell, hogy legyen. A mintadarab szabad hosszának a szakítógép szorítókengyelei között a vizsgálat kezdetekor 200 ± 40 mm értékűnek kell lennie.

7.4.3.3.   Amikor a terhelés eléri a 980 daN + 100 – 0 daN értéket, a gépet le kell állítani, és a mérést 5 másodpercen belül el kell végezni. A vizsgálatot a szakítóvizsgálattól külön kell elvégezni.

7.5.   Merev alkatrészeket tartalmazó övszerelvény vizsgálata

7.5.1.   A csatot és a beállító eszközt a szakítógéphez az övszerelvény szokásosan felerősített részeivel kell csatlakoztatni, azután a terhelést 980 daN értékig kell növelni.

Hámrendszerű övek esetében a csatot azokkal a hevederekkel kell a vizsgálóberendezéshez erősíteni, amelyek a csat geometriai középpontjához viszonyítva megközelítőleg szimmetrikusan vannak a csathoz és a nyelvhez vagy a két nyelvhez erősítve. Ha a csat vagy a beállító eszköz a csatlakozóelem vagy a hárompontos öv közös részének része, a csatot vagy a beállító eszközt a csatlakozóelemmel együtt kell vizsgálni a 7.5.2. szakasz szerint, kivéve az olyan övvisszahúzók esetében, amelyeken görgő vagy hevedervezető van a felső rögzítési pontnál; ekkor a terhelésnek 980 daN értékűnek kell lennie, és a hevederorsón maradó résznek a heveder végétől számított 450 mm-hez lehető legközelebb eső reteszeléssel adódó hosszúságot tekintik.

7.5.2.   A csatlakozóelemeket és az övmagasság-beállító szerkezeteket a 7.5.1. szakaszban megadott módon kell vizsgálni, de a terhelés értékének 1 470 daN-nak kell lennie, és a terhelést az alábbi 7.7.1. szakasz második mondatának rendelkezéseit figyelembe véve a legkedvezőtlenebb feltételek között kell kifejteni, amelyek valószínűleg előfordulnak a járműben, ha az övet helyesen építették be. Övvisszahúzók esetében a vizsgálatot az orsóról teljesen letekert hevederrel kell elvégezni.

7.5.3.   A teljes övszerelvény két mintadarabját két órára – 10 ± 1 °C hőmérsékletű hűtőkamrába kell helyezni. A hűtőkamrából való kivételt követően a csat párdarabjait kézzel azonnal össze kell kapcsolni.

7.5.4.   A teljes övszerelvény két mintadarabját két órára – 10 °C ± 1 °C hőmérsékletű hűtőkamrába kell helyezni. Ezután a merev darabokat és a műanyagból készült részeket egymás után egy legalább 100 kg tömegű tömör, szilárd, vízszintes felületre helyezett sima, szilárd acélfelületre kell fektetni (amely a mintákkal együtt a hűtőkamrában volt), és a hűtőkamrából való kivételt követő 30 másodpercen belül 300 mm-ről egy 18 kg-os acéltömeget kell a vizsgálati mintára ejteni. A 18 kg-os tömeg ütőfelülete legalább 45 HRC keménységű, keresztirányban 10 mm sugarú és a tömeg középvonala mentén hosszirányban 150 mm sugarú konvex felület. Az egyik mintadarabot úgy kell vizsgálni, hogy a görbített rúd tengelye párhuzamos a vizsgált hevederrel, a másik mintát pedig úgy, hogy 90°-os szöget zár be a hevederrel.

7.5.5.   Az olyan csatokat, amelyeknek vannak olyan részeik, amelyek két övszerelvényben közösek, olyan módon kell terhelni, amely jól megközelíti a középső helyzetbe állított ülés járműben történő használatának körülményeit. Minden hevederre egyidejűleg 1 470 daN terhelést kell kifejteni. A terhelés kifejtésének irányát az alábbi 7.7.1. szakasz szerint kell megállapítani. A vizsgálathoz alkalmas készüléket az ezen előírás 10. melléklete mutatja be.

7.5.6.   Kézi beállító eszköz vizsgálatakor a hevedert a normál használati feltételek figyelembevételével körülbelül 100 mm/s sebességgel egyenletesen kell húzni a beállító eszközön keresztül, és a heveder első 25 mm hosszúságú elmozdulását követően a legközelebbi 0,1 daN értéknél mért maximális erővel. A vizsgálatot a hevedert az eszközön keresztül húzva mindkét irányban el kell végezni úgy, hogy a hevedert a mérés előtt 10 teljes áthúzási ciklusnak kell kitenni.

7.6.   Visszahúzóval felszerelt biztonsági övek kiegészítő vizsgálatai

7.6.1.   A visszahúzó mechanizmus tartóssága

7.6.1.1.   A hevedert az előírt ciklusszámnak megfelelően és percenként legfeljebb 30 ciklus gyakorisággal kell kihúzni és visszaengedni. Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetében minden ötödik ciklusnál meg kell rántani az övet, hogy az övvisszahúzó reteszelődjön.

Az övet ugyanannyiszor kell megrántani mind az öt különböző kihúzási hosszúság esetében, vagyis amikor a heveder teljes hosszúságának 90, 80, 75, 70, illetve 65 százaléka az övvisszahúzóban feltekerve található. Amennyiben a heveder hosszúsága meghaladja a 900 mm-t, a fenti százalékértékeket az övvisszahúzóból utoljára kihúzható 900 mm-es hevederszakaszra kell vonatkoztatni.

7.6.1.2.   A fenti 7.6.1.1. szakaszban előírt vizsgálathoz alkalmas berendezést az ezen előírás 3. melléklete mutatja be.

7.6.2.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók reteszelése

7.6.2.1.   Az övvisszahúzó reteszelését először akkor kell megvizsgálni, amikor 300 ± 3 mm kivételével a heveder teljes hossza le van csévélve.

7.6.2.1.1.   Amennyiben az övvisszahúzó a heveder mozgására kapcsol be, a kihúzást olyan irányban kell elvégezni, ahogyan azt a járműbe beszerelt övvisszahúzó lehetővé teszi.

7.6.2.1.2.   Amennyiben az övvisszahúzóknak a jármű lassulására való érzékenységét vizsgálják, a vizsgálatot a heveder fenti kihúzási hosszúságának megfelelően két egymásra merőleges tengely mentén kell elvégezni, amelyek vízszintesek, ha az övvisszahúzót a biztonsági öv gyártójának előírásai szerint szerelik be a járműbe. Amennyiben a gyártó nem adott meg előírásokat erre a helyzetre, a vizsgáló hatóságnak fel kell vennie a kapcsolatot a biztonsági öv gyártójával. A tengelyek egyikének a jóváhagyási vizsgálatokat végző műszaki szolgálat által választott irányban kell lennie, mégpedig úgy, hogy az a legkedvezőtlenebb feltételeket jelentse a reteszelő mechanizmus bekapcsolása szempontjából.

7.6.2.2.   A fenti 7.6.2.1. szakaszban előírt vizsgálathoz alkalmas berendezést az ezen előírás 4. melléklete mutatja be. Valamennyi vizsgáló berendezés kialakításának biztosítania kell, hogy az előírt gyorsulás bekövetkezzen, mielőtt a hevedert az övvisszahúzóból 5 mm-nél nagyobb mértékben kihúznák, és miközben az övet kihúzzák, a gyorsulás növekedésének átlagos mértéke a heveder mozgására vonatkozó érzékenység vizsgálatakor legalább 55 g/s (7) és legfeljebb 150 g/s, a jármű lassulására vonatkozó érzékenység vizsgálatakor pedig legalább 25 g/s és legfeljebb 150 g/s legyen.

7

7.6.2.3.   A 6.2.5.3.1.3. és a 6.2.5.3.1.4. szakasz követelményeinek való megfelelés ellenőrzése céljából az övvisszahúzót egy vízszintes lemezre kell szerelni, amelyet másodpercenként legfeljebb 2° sebességgel addig kell dönteni, amíg a reteszelődés be nem következik. A vizsgálatot más irányokba való döntéssel is el kell végezni annak érdekében, hogy a követelmények biztosan teljesüljenek.

7.6.3.   Porállóság

7.6.3.1.   Az övvisszahúzót az ezen előírás 5. mellékletében ismertetett vizsgálókamrában kell elhelyezni. Ahhoz hasonló helyzetben kell felszerelni, mint amilyen helyzetben a járműbe is beszerelik. A vizsgálókamrának a 7.6.3.2. szakaszban előírt port kell tartalmaznia. Az övvisszahúzóból egy 500 mm hosszúságú hevedert ki kell húzni és kihúzva kell tartani, de a por felkavarása után minden alkalommal egy-két percen belül tízszer teljesen ki kell húzni és vissza kell engedni. A port egy 1,5 ± 0,1 mm átmérőjű nyíláson bevezetett, 5,5 · 105 ± 0,5 · 105 Pa nyomású, száraz és olajmentes sűrített levegővel öt órán keresztül 20 percenként öt másodpercre fel kell kavarni.

5

5

7.6.3.2.   A 7.6.3.1. szakaszban leírt vizsgálathoz használt pornak körülbelül 1 kg száraz kvarchomokból kell állnia. A részecskeméret eloszlása a következő:

| a) | 104 μm szálátmérőjű, 150 μm lyukméretű szitán átmegy: 99–100 %; |
| --- | --- |

a)

104 μm szálátmérőjű, 150 μm lyukméretű szitán átmegy: 99–100 %;

| b) | 64 μm szálátmérőjű, 105 μm lyukméretű szitán átmegy: 76–86 %; |
| --- | --- |

b)

64 μm szálátmérőjű, 105 μm lyukméretű szitán átmegy: 76–86 %;

| c) | 52 μm szálátmérőjű, 75 μm lyukméretű szitán átmegy: 60–70 %. |
| --- | --- |

c)

52 μm szálátmérőjű, 75 μm lyukméretű szitán átmegy: 60–70 %.

7.6.4.   Visszahúzó erők

7.6.4.1.   A visszahúzó erő méréséhez a biztonsági öv szerelvényét a 7.7. szakaszban a dinamikus vizsgálathoz előírt módon kell felszerelni a próbabábura. A heveder feszülését a próbabábuval való érintkezési ponthoz a lehető legközelebb (de a próbabábut nem érintve) kell megmérni, miközben a heveder körülbelül 0,6 m/perc sebességgel visszahúzódik. Feszüléscsökkentő szerkezettel ellátott biztonsági öv esetében a visszahúzó erőt és a heveder feszességét a feszességcsökkentővel együtt működés közben és nem működő állapotban is meg kell mérni.

7.6.4.2.   A 7.7. szakaszban ismertetett dinamikus vizsgálat előtt az ülésben elhelyezett, pamutpólóba öltöztetett próbabábut előre kell dönteni, amíg 350 mm heveder ki nem húzódik az övvisszahúzóból, majd vissza kell engedni kiindulási helyzetébe.

7.7.   Az övszerelvény vagy az utasbiztonsági rendszer dinamikus vizsgálata

7.7.1.   Az övszerelvényt üléssel és az ezen előírás 6. mellékletének 1. ábráján ismertetett általános rögzítőpontokkal ellátott vizsgálókocsira kell felszerelni. Ha azonban az övszerelvényt egy meghatározott járműbe vagy meghatározott járműtípusokba szánják, a próbabábu és a rögzítőpontok közötti távolságot a vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálatnak kell meghatároznia vagy az övhöz mellékelt beszerelési utasításokkal összhangban, vagy a jármű gyártója által biztosított adatoknak megfelelően. Ha az öv fel van szerelve a fenti 2.14.6. szakaszban meghatározott övmagasság-beállító szerkezettel, a szerkezet helyzetének és rögzítőeszközeinek meg kell egyezniük a jármű kialakításával.

Abban az esetben, ha a dinamikus vizsgálatot végrehajtották egy járműtípusra vonatkozóan, a vizsgálatot nem kell megismételni olyan egyéb járműtípusok esetében, amelyeknek minden egyes rögzítési pontja kevesebb mint 50 mm távolságra van a vizsgált öv megfelelő rögzítési pontjától. Ellenben a gyártók meghatározhatnak elméleti rögzítési pontokat a vizsgálathoz annak érdekében, hogy egy vizsgálattal a lehető legtöbb valós rögzítési pontot lehessen vizsgálni.

7.7.1.1.   Olyan biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer esetében, amely egy olyan szerelvény részét képezi, amelyre mint utasbiztonsági rendszerre kérnek jóváhagyást, a biztonsági övet vagy a 7.7.1. szakaszban meghatározott módon, vagy a járműszerkezet azon részére kell felszerelni, amelyre a biztonsági rendszert szokásosan felszerelik, és ezt a részt szilárdan rögzíteni kell a vizsgálókocsihoz a 7.7.1.2–7.7.1.6. szakaszokban előírtak szerint.

Olyan, előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer esetében, amely nem magába az övszerelvénybe beépített szerkezeti részekhez kapcsolódik, a szükséges kiegészítő járműrészekkel együtt kell felszerelni a vizsgálókocsira az alábbi 7.7.1.2–7.7.1.6. szakaszokban előírt módon.

Abban az esetben, ha az említett eszközök a vizsgálókocsin nem vizsgálhatók, a gyártó az ISO 3560:1975 szabvány szerint lefolytatott 50 km/h sebességű hagyományos frontális ütközési vizsgálattal bizonyíthatja, hogy a készülék kielégíti ezen előírás követelményeit.

7.7.1.2.   A vizsgálat során a jármű rögzítésére alkalmazott módszer nem növelheti az ülés vagy a biztonsági öv rögzítési pontjainak szilárdságát, és nem csökkentheti a járműszerkezet szokásos alakváltozását sem. A járműből minden olyan alkatrészt el kell távolítani, amely a próbabábu (kivéve a lábfej) előre irányuló mozgásának korlátozásával csökkentheti a vizsgálat közben az utasbiztonsági rendszerre ható terhelést. A kiszerelt szerkezetrészeket olyan azonos szilárdságú részekkel lehet helyettesíteni, amelyek nem akadályozzák a próbabábu előre irányuló mozgását.

7.7.1.3.   A rögzítőeszköz akkor tekinthető megfelelőnek, ha nem a szerkezet teljes szélességében fejti ki hatását, és a járművet vagy a szerkezetet az utasbiztonsági rendszer rögzítési pontja előtt legalább 500 mm-re blokkolja vagy rögzíti. A szerkezetet hátul a rögzítési pontoktól hátrafelé megfelelő távolságban rögzíteni kell, hogy a 7.7.1.2. szakasz követelményei teljesüljenek.

7.7.1.4.   A jármű üléseit be kell szerelni, és a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat által választott vezetési helyzetbe kell helyezni, amely a szilárdság tekintetében a legkedvezőtlenebb feltételeket biztosítja, és összeegyeztethető a próbabábu járműbe történő beszerelésével. Az ülések helyzetét a jelentésben fel kell tüntetni. A háttámlát, ha dőlésszöge állítható, a gyártó előírásainak megfelelően kell reteszelni, vagy – ilyen előírás hiányában – olyan helyzetben, amely a lehető legjobban megközelíti az M1 és az N1 kategóriájú járművek esetében a 25°-os tényleges háttámlaszöget, illetve az összes többi kategóriájú jármű esetében a 15°-os háttámlaszöget.

1

1

7.7.1.5.   A 6.4.1.4.1. és a 6.4.1.4.1.1. szakasz követelményei teljesülésének értékeléséhez az ülést a próbabábu méreteinek megfelelő legelső vezetési helyzetbe kell állítani.

7.7.1.6.   A 6.4.1.4.1. és a 6.4.1.4.1.2. szakasz követelményei teljesülésének értékeléséhez az ülést a következőképpen kell beállítani:

| 7.7.1.6.1. | Első utasülések esetében: az elöl helyet foglaló utasnak a próbabábu méretei szerinti legelső utazási helyzetében kell lennie. Az ülések helyzetét a jelentésben fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

7.7.1.6.1.

Első utasülések esetében: az elöl helyet foglaló utasnak a próbabábu méretei szerinti legelső utazási helyzetében kell lennie. Az ülések helyzetét a jelentésben fel kell tüntetni.

| 7.7.1.6.2. | Hátsó ülések esetében: a hátul ülő utasok vizsgálati helyzetét illetően a vizsgált ülőhely helyzetét úgy kell tekinteni, hogy az ülés R pontjához van igazítva. Ha az ülés háttámlája állítható, az üléstámla dőlésszögét úgy kell beállítani a háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz segítségével, hogy annak törzsszöge a lehető legközelebb essen a 10°-hoz.
  A vizsgált ülőhely előtt lévő ülőhelyet az utazás és a magasság szerinti középső helyzetbe vagy az ahhoz legközelebbi, reteszelhető helyzetbe kell állítani. Ha ennek az ülésnek a háttámlája állítható, az üléstámla dőlésszögét úgy kell beállítani a háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz segítségével, hogy annak törzsszöge a lehető legközelebb essen a 10°-hoz.
  Ezt a járműbeli helyzetről készített CAD ábrázoláson vagy rajzon felvett körvonallal lehet igazolni. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2.

Hátsó ülések esetében: a hátul ülő utasok vizsgálati helyzetét illetően a vizsgált ülőhely helyzetét úgy kell tekinteni, hogy az ülés R pontjához van igazítva. Ha az ülés háttámlája állítható, az üléstámla dőlésszögét úgy kell beállítani a háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz segítségével, hogy annak törzsszöge a lehető legközelebb essen a 10°-hoz.

A vizsgált ülőhely előtt lévő ülőhelyet az utazás és a magasság szerinti középső helyzetbe vagy az ahhoz legközelebbi, reteszelhető helyzetbe kell állítani. Ha ennek az ülésnek a háttámlája állítható, az üléstámla dőlésszögét úgy kell beállítani a háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz segítségével, hogy annak törzsszöge a lehető legközelebb essen a 10°-hoz.

Ezt a járműbeli helyzetről készített CAD ábrázoláson vagy rajzon felvett körvonallal lehet igazolni.

7.7.1.7.   Abban az esetben, ha az említett eszközök a vizsgálókocsin nem vizsgálhatók, a gyártó a 7.7.1.5. és a 7.7.1.6. szakasz alkalmazása helyett az ISO 3560:2013 szabvány szerint lefolytatott 50 km/h sebességű hagyományos frontális ütközési vizsgálattal bizonyíthatja, hogy a készülék kielégíti ezen előírás követelményeit.

7.7.1.8.   Ugyanazon üléscsoport összes ülését egyidejűleg kell vizsgálni.

7.7.1.9.   A hámrendszerű öv dinamikus vizsgálatát az – esetleges – ágyékheveder (szerelvény) nélkül kell elvégezni.

7.7.2.   Az övszerelvényt az ezen előírás 7. mellékletében meghatározott próbabábuhoz kell csatlakoztatni a következők szerint: a próbabábu hátrésze és az ülés háttámlája közé 25 mm vastag deszkát kell helyezni. Az övet szorosan a próbabábura kell igazítani. A deszkát ekkor úgy kell kivenni, hogy a próbabábu háta teljes hosszában érintkezzen a háttámlával. Ellenőrizni kell, hogy a csat két részének összekapcsolási módja nem jelent-e kockázatot a reteszelés megbízhatóságára.

7.7.3.   A hevederek szabad végeinek elég hosszúnak kell lenniük a beállító eszközön túl, hogy a csúszás bekövetkezhessen.

7.7.4.   Lassító- vagy gyorsítókészülékek

A kérelmezőnek az alábbi két készülék valamelyikének a használatát kell választania:

7.7.4.1.   Lassulásvizsgáló eszköz

A vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy szabad mozgási sebessége az ütközés pillanatában 50 ± 1 km/h legyen, és a próbabábu stabil maradjon. A vizsgálókocsi fékútja 40 cm ± 5 cm legyen. A vizsgálókocsinak a lassulás teljes időtartama alatt vízszintes helyzetben kell maradnia. A vizsgálókocsit az ezen előírás 6. mellékletében meghatározott berendezés vagy egyéb, azonos rendeltetésű eszköz használatával kell lelassítani. Ennek a berendezésnek az alábbiakban meghatározott teljesítménnyel kell rendelkeznie.

A biztonsági övek vizsgálatához 455 kg ± 20 kg össztömeg eléréséhez szükséges tehetetlen tömeggel, és az utasbiztonsági rendszerek vizsgálatához szükséges 910 kg ± 40 kg össztömeg eléréséhez szükséges tehetetlen tömeggel megterhelt, a járműszerkezettel együtt 800 kg névleges tömegű vizsgálókocsi lassulási görbéjének a 8. melléklet ábráján a vonalkázott területen belül kell maradnia. Szükség esetén a vizsgálókocsi és a ráerősített gépjárműszerkezet névleges tömege 200 kg-os lépésekben növelhető, de ebben az esetben minden egyes növekményhez hozzá kell adni 28 kg tehetetlen tömeget. A vizsgálókocsi és a járműszerkezet, valamint a tehetetlen tömegek össztömege semmilyen esetben sem térhetnek el ± 40 kg-nál nagyobb mértékben a hitelesítési vizsgálatokhoz előírt névleges értéktől. A megállító eszköz hitelesítése alatt a vizsgálókocsi sebessége 50 km/h ± 1 km/h, a féktávolság pedig 40 cm ± 2 cm legyen.

7.7.4.2.   Gyorsulásvizsgáló eszköz

A vizsgálókocsit úgy kell meghajtani, hogy a ΔV teljes sebességváltozása 51 km/h
  Formula
  km/h legyen. A vizsgálókocsinak a gyorsulás alatt vízszintes helyzetben kell maradnia. A vizsgálókocsit az alábbiakban meghatározott teljesítményelőírásnak megfelelő berendezéssel kell felgyorsítani.

A tehetetlen tömeggel megterhelt vizsgálókocsi gyorsulási görbéjének a 8. mellékletben található ábra vonalkázott területére kell esnie, és a 10 g, 5 ms és 20 g, 10 ms koordináták által meghatározott szakasz fölött kell maradnia. Az ütközés kezdetét (T0) az ISO 17 373 (2005) szabvány szerint 0,5 g mértékű gyorsuláshoz határozzák meg. A vizsgálókocsi és a járműszerkezet, valamint a tehetetlen tömegek össztömege semmilyen esetben sem térhet el ±40 kg-nál nagyobb mértékben a hitelesítési vizsgálatokhoz előírt névleges értéktől. A gyorsulási vizsgálathoz használt eszköz hitelesítése alatt a vizsgálókocsi ΔV teljes sebességváltozásának 51 km/h
  Formula
  km/h-nak kell lennie.

A műszaki szolgálatnak a fenti követelmények teljesülése ellenére olyan, a 6. melléklet 1. szakaszában meghatározott (üléssel felszerelt) vizsgálókocsit kell használnia, melynek tömege 380 kg-nál nagyobb.

7.7.5.   Mérni kell a vizsgálókocsi közvetlenül az ütközés előtti sebességét (csak a lassító vizsgálókocsik esetében a fékút kiszámításához), a vizsgálókocsi gyorsulását vagy lassulását, a próbabábu előre történő elmozdulását és a próbabábu mellkasának 300 mm-es elmozdulása során a mellkas sebességét.

A sebességváltozást a vizsgálókocsi rögzített gyorsulásából vagy lassulásából integrálással kell kiszámolni.

A vizsgálókocsi sebességváltozásának első 50 km/h
  Formula
  km/h értékének eléréséhez szükséges távolságot a vizsgálókocsi rögzített lassulásából kettős integrálással lehet kiszámolni.

7.7.6.   Ütközés után szemrevételezéssel, a csat kinyitása nélkül meg kell vizsgálni, hogy az övszerelvény vagy az utasbiztonsági rendszer és merev részeik nem hibásodtak-e meg, vagy nem törtek-e el. Utasbiztonsági rendszerek esetében a vizsgálat után arról is meg kell bizonyosodni, hogy a járműszerkezet vizsgálókocsihoz rögzített részei nem szenvedtek-e látható maradandó alakváltozást. Ha van ilyen alakváltozás, azt a 6.4.1.4.1. szakasz szerint elvégzett számítások során figyelembe kell venni.

7.7.7.   Ha a vizsgálatokat nagyobb sebességen végzik el és/vagy a gyorsulási görbe a vonalkázott terület felső része fölé kerül, de a biztonsági öv megfelel a követelményeknek, a vizsgálatot megfelelőnek kell tekinteni.

7.8.   Csatnyitási vizsgálat

7.8.1.   Ehhez a vizsgálathoz olyan övszerelvényt vagy utasbiztonsági eszközt kell használni, amely már átesett a 7.7. szakasz szerinti dinamikus vizsgálaton.

7.8.2.   Az övszerelvényt a csat kinyitása nélkül el kell távolítani a vizsgálókocsiról. A csatot a hozzá csatlakoztatott hevederek közvetlen húzásával kell megterhelni úgy, hogy valamennyi hevederre
  Formula
  daN erőt kell kifejteni. (Ebben az esetben n a csathoz kapcsolódó hevederek száma, amikor a csat reteszelt helyzetben van). Abban az esetben, ha a csat merev alkatrészhez kapcsolódik, a terhelést ugyanolyan szögben kell kifejteni, mint amit a csat és a merev végződés a dinamikus vizsgálat során bezár. A terhelést 400 ± 20 mm/min sebességgel a csat kioldógombjának geometriai középpontjára kell kifejteni a gomb kezdeti mozgásirányával párhuzamos, állandó tengely mentén. A csat nyitásához szükséges erő kifejtése közben a csatot mereven alá kell támasztani. A fent említett terhelés nem haladhatja meg a fenti 6.2.2.5. szakaszban említett határértéket. A vizsgálóberendezés érintkezési pontjának 2,5 mm ± 0,1 mm sugarú gömbnek kell lennie, amely polírozott fémfelülettel rendelkezik.

7.8.3.   A csatot nyitó erőt meg kell mérni, és a csat esetleges meghibásodásait fel kell jegyezni.

7.8.4.   A csat nyitási vizsgálata után az övszerelvény vagy az utasbiztonsági eszköz azon alkatrészeit, amelyeken a 7.7. szakaszban előírt vizsgálatokat elvégezték, szemrevételezéssel meg kell vizsgálni, és az öv vagy az utasbiztonsági eszköz által a dinamikus vizsgálat során elszenvedett károsodás mértékét fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

7.9.   Előfeszítő szerkezettel ellátott biztonsági övek további vizsgálatai

7.9.1.   Előkezelés

Az előfeszítő szerkezetet le lehet választani a vizsgálni kívánt biztonsági övről, és 24 órán keresztül 60 ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani. A hőmérsékletet azután két óra hosszára 100 ± 5 °C-ra kell emelni. A szerkezetet ezt követően 24 órán keresztül – 30° ± 5 °C-os hőmérsékleten kell tartani. Az előkezelőből történő eltávolítást követően a szerkezetet fel kell melegíteni szobahőmérsékletűre. Amennyiben a biztonsági övről leválasztották, vissza kell rá szerelni.

7.10.   Vizsgálati jegyzőkönyv

7.10.1.   A vizsgálati jegyzőkönyvben rögzíteni kell a 7. szakaszban meghatározott összes vizsgálat eredményét és különösen a következőket:

| a) | a vizsgálathoz használt készülék típusa (gyorsulásos vagy lassulásos berendezés); |
| --- | --- |

a)

a vizsgálathoz használt készülék típusa (gyorsulásos vagy lassulásos berendezés);

| b) | a teljes sebességváltozás; |
| --- | --- |

b)

a teljes sebességváltozás;

| c) | a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt, kizárólag lassulásos vizsgálókocsik esetében; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálókocsi sebessége közvetlenül az ütközés előtt, kizárólag lassulásos vizsgálókocsik esetében;

| d) | a gyorsulási vagy lassulási görbe a vizsgálókocsi teljes sebességváltozása alatt; |
| --- | --- |

d)

a gyorsulási vagy lassulási görbe a vizsgálókocsi teljes sebességváltozása alatt;

| e) | a próbabábu legnagyobb előre történő elmozdulása; |
| --- | --- |

e)

a próbabábu legnagyobb előre történő elmozdulása;

| f) | a csat helye a vizsgálatok során, amennyiben változtatható; |
| --- | --- |

f)

a csat helye a vizsgálatok során, amennyiben változtatható;

| g) | a csatot nyitó erő; |
| --- | --- |

g)

a csatot nyitó erő;

| h) | minden meghibásodás vagy törés. |
| --- | --- |

h)

minden meghibásodás vagy törés.

| i) | A járművezető utasbiztonsági rendszerén kívül minden más utas utasbiztonsági rendszerének esetében a műszaki szolgálatnak az érintkezés körvonalát a próbabábunak a szánban bekövetkező mozgásával összehasonlítva ebben a jegyzőkönyvben kell értékelnie. |
| --- | --- |

i)

A járművezető utasbiztonsági rendszerén kívül minden más utas utasbiztonsági rendszerének esetében a műszaki szolgálatnak az érintkezés körvonalát a próbabábunak a szánban bekövetkező mozgásával összehasonlítva ebben a jegyzőkönyvben kell értékelnie.

Ha a 7.7.1. szakasz értelmében az ezen előírás 6. mellékletében előírt rögzítőpontokat nem vették figyelembe, a vizsgálati jegyzőkönyvben ismertetni kell, hogy az övszerelvényt vagy az utasbiztonsági rendszert miként szerelték be, és meg kell adni a lényeges szögeket és méreteket.

8.   A JÁRMŰBE TÖRTÉNŐ BESZERELÉSRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

8.1.   Biztonsági öv és utasbiztonsági rendszerek beszerelése

8.1.1.   A csak a jármű álló helyzetében használatos ülések kivételével, az M1, M2 (III. vagy B. osztályú (8)), M3 (III. vagy B. osztályú) és N kategóriájú járművek üléseit az ezen előírás követelményeinek megfelelő biztonsági övekkel vagy utasbiztonsági rendszerekkel kell felszerelni.

1

2

8

3

Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek kérhetik biztonsági öv beszerelését a II. osztályba tartozó M2 és M3 kategóriájú járművekbe.

2

3

Amennyiben M2 vagy M3 kategóriájú, I., II. vagy A. osztályú járművekbe biztonsági öveket és/vagy utasbiztonsági rendszereket szerelnek, azoknak meg kell felelniük ezen előírás követelményeinek.

2

3

A szerződő felek a nemzeti joguk értelmében engedélyezhetik az ezen előírás által szabályozott biztonsági övektől és utasbiztonsági rendszerektől eltérő biztonsági övek és utasbiztonsági rendszerek beszerelését, feltéve, hogy azok mozgáskorlátozottak számára készülnek.

A 02. módosítássorozattal módosított 107. sz. előírás 8. melléklete rendelkezéseinek megfelelő utasbiztonsági rendszerek mentesülnek ezen előírás rendelkezései alól.

Az M2 vagy M3 kategóriájú, I. vagy A. osztályú járművekbe be lehet szerelni az ezen előírás követelményeinek megfelelő biztonsági öveket és/vagy utasbiztonsági rendszereket.

2

3

Csak az M2 és az M3 kategóriájú járművekbe lehet rugalmas vállmagasság-beállító szerkezetet is magában foglaló biztonsági övet szerelni (lásd a 2.14.7. szakaszt).

2

3

8.1.2.   Minden olyan ülőhelynél, amelynél biztonsági öv vagy biztonsági rendszer beszerelése kötelező, típusának [amelyhez sem nem reteszelő övvisszahúzó (2.14.1. szakasz), sem kézzel kioldható övvisszahúzó (2.14.2. szakasz) nem használható] a 16. mellékletben előírt típusnak kell lennie. Minden olyan ülőhelynél, amelyhez a 16. melléklet B. típusú medenceövet ír elő, megengedett a Br3. típusú medenceöv, kivéve abban az esetben, ha a használat során ezek olyan mértékben visszahúzódnak, hogy a szokásos becsatolás után jelentősen csökkentik a kényelemérzetet.

8.1.2.1.   Az N1 kategóriájú járművek elsőtől eltérő szélső, a 16. mellékletben ismertetett és Ø jelölésű ülőhelyeinél a Br4m vagy a Br4Nm típusú medenceöv beszerelése megengedett, amennyiben az ülés és a gépjármű legközelebbi oldalfala között olyan átjáró van, amely az utasok számára lehetővé teszi a jármű más részeinek megközelítését. Az ülés és az oldalfal közötti teret átjárónak kell tekinteni, amennyiben az R pont helyzetében és a jármű hosszirányú középsíkjára merőlegesen mért távolság – zárt ajtóknál – az oldalfal és az ülés középvonalán átmenő hosszirányú függőleges sík között 500 mm-nél nagyobb.

1

8.1.3.   Amennyiben biztonsági öv nincs előírva, a gyártó belátása szerint az ezen előírásnak megfelelő bármely biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer alkalmazható. Azoknál az ülőhelyeknél, amelyek esetében a 16. melléklet medenceövet ír elő, a medenceövek alternatívájaként a 16. mellékletben engedélyezett típusú övek közé tartozó A típusú öveket lehet alkalmazni.

8.1.4.   Övvisszahúzókkal felszerelt hárompontos biztonsági övön legalább az egyik visszahúzónak az átlós hevederen kell működnie.

8.1.5.   Az M1 kategóriájú járművek kivételével engedélyezhető a 4N típusú, vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó (2.14.5. szakasz) a 4. típusú övvisszahúzó helyett (2.14.4. szakasz), amennyiben a vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatok kellően megbizonyosodtak arról, hogy a 4. típusú övvisszahúzó felszerelése nem célszerű.

1

8.1.6.   A 16. mellékletben ábrázolt és * jelölésű első szélső és első középső ülőhelyek esetében az említett mellékletben meghatározott típusú medenceöveket megfelelőnek kell tekinteni, amennyiben a szélvédő a 21. sz. előírás 1. mellékletében meghatározott referenciazónán kívül található.

A biztonsági övek szempontjából a szélvédő akkor része a referenciazónának, ha a 21. sz. előírás 1. mellékletében ismertetett módszer szerint statikus érintkezésbe kerülhet a vizsgálóberendezéssel.

8.1.7.   A 16. mellékletben ߦ szimbólummal jelölt valamennyi ülőhelyhez a 16. mellékletben előírt hárompontos övet kell biztosítani, kivéve, ha teljesül az alábbi feltételek valamelyike, amikor is a 16. mellékletben meghatározott medenceövek is alkalmazhatók:

8.1.7.1.   közvetlenül az ülés előtt van egy ülés, vagy más járműrész a 80. sz. előírás 1. függeléke 3.5. szakaszának megfelelően; vagy

8.1.7.2.   a jármű egyetlen része sincs a referenciazónában, vagy nem lehet a referenciazónában, amikor a jármű mozog; vagy

8.1.7.3.   a járműnek az említett referenciazónán belül eső részei teljesítik a 80. sz. előírás 6. függelékében meghatározott energiaelnyelési követelményeket.

8.1.8.   Az összes, elülső légzsákkal ellátott utasülőhelyen el kell helyezni a menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer használatát tiltó figyelmeztetést. A tájékoztató feliratnak legalább az alábbiak szerinti egyértelmű figyelmeztető piktogramokat tartalmazó címkéből kell állnia:

A piktogram képeinek csoportosítva, pontosan akkorának vagy nagyobbnak, valamint meghatározott színűnek (vörösnek, feketének és fehérnek) kell lenniük.

A piktogramnak pontosan akkorának vagy nagyobbnak kell lennie, mint az ISO 2575: 2004 – Z.01 piktogram, valamint meghatározott színűnek (vörösnek, feketének és fehérnek).

A címke körvonala, a függőleges és vízszintes vonalak feketék

Fehér háttér

A felső szimbólumok feketék sárga vagy borostyán háttérben

Fehér háttér

A címke teljes mérete legalább 120 × 60 mm kell, hogy legyen, vagy a feliratot egy ilyen méretű területen kell elhelyezni.

A fent bemutatott címkén az elrendezés eltérhet a fenti mintától, de a tartalmának meg kell felelnie a fenti előírásoknak.

8.1.9.   Az első utasülésnél elhelyezett frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsák esetében a figyelmeztető címkét tartósan fel kell erősíteni az első utasülés feletti napellenző mindkét oldalára oly módon, hogy legalább a napellenzőn lévő egyik felirat mindig látható legyen, függetlenül a napellenző beállításától. A másik megoldás az, hogy az egyik figyelmeztető címkét a felhajtott napellenző látható felületére helyezik el, a másikat pedig a napellenző mögött a mennyezetre, így legalább az egyik figyelmeztetés mindig látható. A figyelmeztető címke nem lehet könnyen eltávolítható a napellenzőről vagy a mennyezetről, és ha eltávolítják is, annak nyilvánvaló, jól látható nyoma kell, hogy maradjon a napellenzőn vagy a mennyezeten a jármű belsejében.

Amennyiben a jármű nem rendelkezik napellenzővel vagy tetővel, a figyelmeztető címkét olyan helyen kell elhelyezni, ahol mindig jól látható.

Amennyiben a jármű egyéb üléseinél frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsák van elhelyezve, a figyelmeztetést közvetlenül az adott ülés előtt kell elhelyezni úgy, hogy mindig jól látható legyen mindenki számára, aki arra az ülésre egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szeretne felszerelni. Ennek a szakasznak és a 8.1.8. szakasznak a követelményei nem vonatkoznak az olyan eszközzel felszerelt ülőhelyekre, amely automatikusan kikapcsolja a frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsákrendszert, ha egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szerelnek rá.

8.1.10.   A jármű kezelési kézikönyvének részletes tájékoztatást kell tartalmaznia, hivatkozással a figyelmeztetésre; az alábbi szöveget azon ország vagy országok valamennyi hivatalos nyelvén fel kell tüntetni, amely(ek)ben észszerűen lehet számítani a jármű forgalomba helyezésére (azaz az Európai Unió területén, Japánban, az Oroszországi Föderációban, Új-Zélandon stb.). A szövegnek legalább a következőket kell tartalmaznia:

„SOHA ne használjon menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést olyan ülésen, amelyet az ülés elé beszerelt AKTÍV LÉGZSÁK véd: ez a GYERMEK HALÁLÁT vagy SÚLYOS SÉRÜLÉSÉT okozhatná!”

A szöveghez mellékelni kell a járműben elhelyezett figyelmeztető címkét szemléltető ábrát. Az információnak könnyen megtalálhatónak kell lennie a kezelési kézikönyvben (pl. konkrét hivatkozás az információra az első oldalon, az oldalt azonosító fül vagy különálló füzet stb.).

Ennek a szakasznak a követelményei nem vonatkoznak azon járművekre, amelyeknek valamennyi ülőhelye olyan eszközzel van felszerelve, amely automatikusan kikapcsolja a frontális ütközéssel szembeni védelemre szolgáló légzsákrendszert, ha egy menetiránnyal szembeni gyermekbiztonsági ülést szerelnek rá.

8.1.11.   Elfordítható vagy más irányba helyezhető ülések esetében, amelyek a jármű álló helyzetében használhatók, a 8.1.1. szakasz követelményeit csak azokra az irányokra kell alkalmazni, amelyeket a közúton haladó jármű esetében az ezen előírással összhangban a rendeltetésszerű használatra meghatároznak.

8.2.   Általános követelmények

8.2.1.   A 17. melléklet 3. függeléke szerinti biztonsági öveket, utasbiztonsági rendszereket és ISOFIX gyermekbiztonsági rendszereket, valamint i-Size gyermekbiztonsági rendszereket olyan rögzítőpontokhoz kell erősíteni, illetve i-Size gyermekbiztonsági rendszerek esetében olyan járműpadló-érintkezési felületnek kell alátámasztania, amelyek megfelelnek a 14. sz. előírás vagy a 145. sz. előírás többek között a kialakításra és a méretbeli jellemzőkre, a rögzítőpontok számára és a szilárdsági követelményekre vonatkozó előírásainak.

8.2.2.   A gyártó által a 17. melléklet 3. függeléke szerint ajánlott biztonsági öveket, utasbiztonsági rendszereket és gyermekbiztonsági rendszereket úgy kell beszerelni, hogy kielégítően működjenek, és baleset bekövetkeztekor csökkentsék a személyi sérülések kockázatát. Különösképpen úgy kell őket beszerelni, hogy:

| 8.2.2.1. | a hevederek ne vehessenek fel veszélyes helyzetet; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

a hevederek ne vehessenek fel veszélyes helyzetet;

| 8.2.2.2. | a legkisebbre csökkenjen annak a veszélye, hogy a megfelelően elhelyezett biztonsági öv a menetirányba történő elmozdulása eredményeként lecsússzon a viselőjének a válláról. |
| --- | --- |

8.2.2.2.

a legkisebbre csökkenjen annak a veszélye, hogy a megfelelően elhelyezett biztonsági öv a menetirányba történő elmozdulása eredményeként lecsússzon a viselőjének a válláról.

| 8.2.2.3. | A minimumra csökken annak a veszélye, hogy a heveder a jármű vagy az ülésszerkezet, illetve a gyártó által a 17. melléklet 3. függeléke szerint ajánlott gyermekbiztonsági rendszerek éles részeivel érintkezve károsodik. |
| --- | --- |

8.2.2.3.

A minimumra csökken annak a veszélye, hogy a heveder a jármű vagy az ülésszerkezet, illetve a gyártó által a 17. melléklet 3. függeléke szerint ajánlott gyermekbiztonsági rendszerek éles részeivel érintkezve károsodik.

| 8.2.2.4. | Minden ülőhelynél valamennyi biztonsági öv kialakításának és beszerelésének olyannak kell lennie, hogy könnyen használatba lehessen venni. Ezenfelül, amennyiben a teljes ülés vagy az üléspárna és/vagy az üléstámla felhajtásával lehetőség van a jármű hátsó részének, rakterének vagy csomagterének elérésére, ezeknek az üléseknek a lehajtása és ülőhelyzetbe visszaállítása után az ülések biztonsági övéhez valakinek a jármű kézikönyvében levő utasítások alapján könnyen hozzá kell tudnia férni, vagy ki kell tudnia szabadítani azt az ülés alól vagy mögül anélkül, hogy ennek a személynek oktatásra vagy gyakorlatra lenne szüksége. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

Minden ülőhelynél valamennyi biztonsági öv kialakításának és beszerelésének olyannak kell lennie, hogy könnyen használatba lehessen venni. Ezenfelül, amennyiben a teljes ülés vagy az üléspárna és/vagy az üléstámla felhajtásával lehetőség van a jármű hátsó részének, rakterének vagy csomagterének elérésére, ezeknek az üléseknek a lehajtása és ülőhelyzetbe visszaállítása után az ülések biztonsági övéhez valakinek a jármű kézikönyvében levő utasítások alapján könnyen hozzá kell tudnia férni, vagy ki kell tudnia szabadítani azt az ülés alól vagy mögül anélkül, hogy ennek a személynek oktatásra vagy gyakorlatra lenne szüksége.

| 8.2.2.5. | A műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy ha a zárnyelvet bepattintották a zárba, akkor:






  8.2.2.5.1. | az öv esetleges lazasága ne akadályozza a gyártó által ajánlott biztonsági gyermekülés rendeltetésszerű beszerelését; és |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.

A műszaki szolgálatnak ellenőriznie kell, hogy ha a zárnyelvet bepattintották a zárba, akkor:

8.2.2.5.1.

az öv esetleges lazasága ne akadályozza a gyártó által ajánlott biztonsági gyermekülés rendeltetésszerű beszerelését; és

| 8.2.2.5.2. | hárompontos övek esetében az öv átlós részének megfeszítésével a kétpontos részen legalább 50 N feszítést lehessen elérni, amikor az öv az alábbi módon van elhelyezve:






  a) | a 44. sz. előírás 8. mellékletének 1. függelékében meghatározott, 10 éves gyermeknek megfelelő próbabábun ezen előírás 17. mellékletének 4. függeléke szerint beállítva; vagy |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2.

hárompontos övek esetében az öv átlós részének megfeszítésével a kétpontos részen legalább 50 N feszítést lehessen elérni, amikor az öv az alábbi módon van elhelyezve:

a)

a 44. sz. előírás 8. mellékletének 1. függelékében meghatározott, 10 éves gyermeknek megfelelő próbabábun ezen előírás 17. mellékletének 4. függeléke szerint beállítva; vagy

| b) | az univerzális kategóriájú gyermekbiztonsági eszköz beszerelését lehetővé tevő ülésekhez az ezen előírás 17. melléklete 1. függelékének 1. ábráján meghatározott készüléken. |
| --- | --- |

b)

az univerzális kategóriájú gyermekbiztonsági eszköz beszerelését lehetővé tevő ülésekhez az ezen előírás 17. melléklete 1. függelékének 1. ábráján meghatározott készüléken.

8.3.   A biztonsági övbe vagy az utasbiztonsági rendszerbe beépített merev részekre vonatkozó különleges követelmények

8.3.1.   A merev részek, mint a csatok, beállító eszközök és csatlakozóelemek, baleset esetén nem növelhetik a viselőik vagy a járműben ülő egyéb utasok testi sérülésének kockázatát.

8.3.2.   A csatkioldó szerkezet tisztán látható és könnyen elérhető kell, hogy legyen a viselője számára, és azt úgy kell kialakítani, hogy gondatlanságból vagy véletlenül ne lehessen kinyitni. A csatot úgy kell elhelyezni, hogy vészhelyzetben a mentést végző személy könnyen hozzáférjen, ha ki kell szabadítania a viselőjét.

A csatot úgy kell elhelyezni, hogy amikor nincs terhelés alatt, és akkor is, amikor a viselője tömegét tartja, viselője bármelyik kezével egy irányba tett egyetlen egyszerű mozdulattal ki tudja azt oldani.

Első szélső ülőhelyek biztonsági övei vagy utasbiztonsági rendszerei esetében – kivéve, ha ezek hámrendszerű övek – a csatot ugyanilyen módon lehessen becsatolni.

Ellenőrizni kell, és gondoskodni kell arról, hogy amennyiben a csat érintkezik viselőjével, az érintkezési felületnek legalább 46 mm szélesnek kell lennie.

Ellenőrizni kell, és gondoskodni kell arról, hogy amennyiben a csat érintkezik viselőjével, az érintkezési felületnek eleget kell tennie az ezen előírás 6.2.2.1. szakaszában foglalt követelményeknek.

8.3.3.   Ha az övet viselik, az övnek vagy automatikusan idomulnia kell viselőjéhez, vagy kialakításának olyannak kell lennie, hogy a viselő ülő helyzetben könnyen hozzáférjen a kézi beállító eszközhöz, amelynek kényelmesnek és könnyen használhatónak kell lennie. Az övet egy kézzel is meg kell tudni feszíteni, hogy illeszkedjen viselőjének testalkatához és a jármű ülésének helyzetéhez.

8.3.4.   A visszahúzóval ellátott biztonsági öveket vagy utasbiztonsági rendszereket úgy kell beszerelni, hogy az övvisszahúzó helyesen működhessen, és hatásosan húzza vissza az övet. Övbeállító eszköz és rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet megléte esetén legalább a legmagasabb és a legalacsonyabb helyzetükben ellenőrizni kell, hogy az övvisszahúzó becsatolás után automatikusan hozzáigazítja a hevedert az érintett viselő vállához, valamint hogy kicsatolás esetén az öv nyelvlemeze felhúzódik.

8.3.5.   A jármű használójának (használóinak) a gyermekek szállítására vonatkozó előírásokról való tájékoztatása érdekében az M1, az M2, az M3 és az N1 kategória járműveinek teljesíteniük kell a 17. melléklet tájékoztatásra vonatkozó követelményeit. A 14. sz. előírás vagy a 145. sz. előírás vonatkozó előírásainak megfelelően minden M1 kategóriájú járművet fel kell szerelni ISOFIX helyekkel.

1

2

3

1

1

Az első ISOFIX helynek a 17. melléklet 2. függelékében meghatározott három előrenéző szerelvény közül legalább egynek a behelyezését lehetővé kell tennie; a második ISOFIX helynek legalább egy, a 17. melléklet 2. függelékében meghatározott hátranéző szerelvény behelyezését lehetővé kell tennie. Ennél a második ISOFIX helynél abban az esetben, ha a hátranéző szerelvény elhelyezése a kialakítása miatt nem lehetséges a jármű második üléssorában, egy szerelvény elhelyezése a jármű bármelyik helyén megengedett.

8.3.6.   Minden i-Size ülőhelyen el kell férniük az „ISO/F2X” és az „ISO/R2” méretosztályokba tartozó ISOFIX gyermekbiztonsági készülékeknek a 17. melléklet 2. függelékében meghatározott kitámasztóláb méretezési térfogatával együtt, valamint a 17. melléklet 5. függelékében meghatározott, „ISO/B2” méretosztályba tartozó ülésmagasítónak az ISOFIX csatlakozóelemek nélkül (lásd a B. részletet). Minden szomszédos i-Size ülőhelyen egyidejűleg helyet kell tudni foglalni. Ez akkor tekinthető bizonyítottnak, ha az egyes szomszédos ülőhelyek függőleges középsíkjai legalább 440 mm-re vannak egymástól.

8.4.   A biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés

8.4.1.   Meghatározott ülőhelyekre vonatkozó követelmények és mentességek

8.4.1.1.   Az M és az N kategóriájú járművek (9) vezetőjének ülőhelyét, valamint az M és az N kategóriájú járművek vezetőülésével azonos sorban lévő üléseken helyet foglaló utasok ülőhelyét fel kell szerelni a 8.4.3. szakasz követelményeinek megfelelő, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezéssel.

9

8.4.1.2.   Az M1 és az N1 kategóriájú járművek (9) hátsó üléssorának (üléssorainak) valamennyi ülőhelyét fel kell szerelni a 8.4.4. szakasz követelményeinek megfelelő, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezéssel.

1

1

9

Amennyiben a járműgyártó más kategóriájú jármű hátsó ülőhelyét szereli fel a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezéssel, a biztonsági öv becsatolására figyelmeztető berendezést jóvá lehet hagyni ezen előírás alapján.

8.4.1.3.   A biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés nem kötelező a lehajtható üléseken (azaz az olyan üléseken, amelyek általában fel vannak hajtva és alkalmi használatra szolgálnak, pl. az autóbuszokban a lehajtható személyzeti üléseken), valamint az S-típusú övvel (például hámrendszerű övvel) felszerelt ülőhelyeken.

A fenti 8.4.1.1. és 8.4.1.2. szakaszban foglaltak ellenére a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés nem kötelező a mentőautók, a halottszállító kocsik és a lakóautók hátsó ülései, továbbá a fogyatékossággal élő személyek szállítására használt járművek, valamint a hadsereg, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők számára készült járművek valamennyi ülése esetében.

8.4.2.   Általános követelmények

8.4.2.1.   Látható figyelmeztetés

8.4.2.1.1.   A látható figyelmeztetést úgy kell elhelyezni, hogy a vezető nappal és éjszaka is jól lássa és felismerje, és meg tudja különböztetni a többi figyelmeztetéstől.

8.4.2.1.2.   A látható figyelmeztetésnek folyamatosan világító vagy villogó visszajelző lámpának kell lennie.

8.4.2.2.   Hallható figyelmeztetés

8.4.2.2.1.   A hallható figyelmeztetésnek folyamatos vagy (1 másodpercet meg nem haladó szünetekkel tarkított) szakaszos hangjelzésnek vagy folyamatos, emberi beszéddel történő tájékoztatásnak kell lennie. Amennyiben emberi beszéddel történő tájékoztatást alkalmaznak, a járműgyártónak gondoskodnia kell arról, hogy a riasztás nyelveként az azon a piacon használt nyelveket lehessen választani, amelyen a járművet a tervek szerint forgalomba hozzák.

8.4.2.2.2.   A vezetőnek könnyen fel kell tudnia ismerni a hallható figyelmeztetést.

8.4.2.3.   Első szintű figyelmeztetés

8.4.2.3.1.   Az első szintű figyelmeztetésnek legalább egy látható figyelmeztetésnek kell lennie, amely a 8.4.1.1. szakasz hatálya alá tartozó ülőhelyek esetében legalább 30 másodpercig, a 8.4.1.2. szakasz hatálya alá tartozó ülőhelyek esetében pedig legalább 60 másodpercig bekapcsol, ha valamelyik ülés biztonsági öve nincs bekapcsolva, és a gyújtáskapcsolót vagy a főkapcsolót pedig bekapcsolják.

8.4.2.3.2.   Az első szintű figyelmeztetés leállítható, ha

| i. | a figyelmeztető jelzést kiváltó biztonsági övek egyike sincs kikapcsolva, vagy |
| --- | --- |

i.

a figyelmeztető jelzést kiváltó biztonsági övek egyike sincs kikapcsolva, vagy

| ii. | a figyelmeztető jelzést kiváltó ülés(ek) már nincs(enek) használatban. |
| --- | --- |

ii.

a figyelmeztető jelzést kiváltó ülés(ek) már nincs(enek) használatban.

8.4.2.3.3.   Az első szintű figyelmeztetés működését a 18. melléklet 1. szakaszában meghatározott eljárással kell vizsgálni.

8.4.2.4.   Második szintű figyelmeztetés

8.4.2.4.1.   A második szintű figyelmeztetésnek egy olyan látható és hallható jelzésnek kell lennie, amely legalább 30 másodpercre működésbe lép, nem számítva azokat az időszakokat, amikor a figyelmeztető jelzés legfeljebb 3 másodpercre leállhat a 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakaszban meghatározott feltételek legalább egyikének vagy a gyártó választása szerinti bármilyen kombinációjának teljesülése esetén. A második szintű figyelmeztetésnek fel kell váltania az első szintű figyelmeztetést, amennyiben az első szintű figyelmeztetés még mindig aktív.

8.4.2.4.1.1.   A megtett távolság meghaladja a távolságra vonatkozó határértéket. A határérték nem lehet nagyobb 500 m-nél. Azt a távolságot, amelyet a jármű nem normál üzemben tesz meg, le kell vonni.

8.4.2.4.1.2.   A jármű sebessége meghaladja a sebességhatárt. A határérték nem lehet nagyobb 25 km/h-nál.

8.4.2.4.1.3.   A (motor működésére, a meghajtórendszer aktivált állapotára vonatkozó) időtartam meghaladja az időtartamra vonatkozó határértéket. A határérték nem lehet nagyobb 60 másodpercnél. Az első szintű figyelmeztetés időtartamát és annak időtartamát, amíg a jármű nem normál üzemben van, le kell vonni.

8.4.2.4.2.   A 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakaszban felsorolt, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető jelzést kiváltó küszöbértékeket át lehet állítani, ha:

| i. | bármelyik ajtót kinyitották, miközben a jármű nem normál üzemben van, vagy |
| --- | --- |

i.

bármelyik ajtót kinyitották, miközben a jármű nem normál üzemben van, vagy

| ii. | a figyelmeztető jelzést kiváltó ülés(ek) már nincs(enek) használatban. |
| --- | --- |

ii.

a figyelmeztető jelzést kiváltó ülés(ek) már nincs(enek) használatban.

8.4.2.4.3.   A második szintű figyelmeztetés leállítható, ha

| i. | a figyelmeztető jelzést kiváltó biztonsági övek egyike sincs kikapcsolva, |
| --- | --- |

i.

a figyelmeztető jelzést kiváltó biztonsági övek egyike sincs kikapcsolva,

| ii. | a jármű már nem normál üzemben van, vagy |
| --- | --- |

ii.

a jármű már nem normál üzemben van, vagy

| iii. | a figyelmeztető jelzést kiváltó ülés(ek) már nincs(enek) használatban. |
| --- | --- |

iii.

a figyelmeztető jelzést kiváltó ülés(ek) már nincs(enek) használatban.

8.4.2.4.4.   A második szintű figyelmeztető jelzésnek újra kell indulnia az előírt időtartam hátralévő részére, ha a 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakaszban meghatározott feltételek egyike vagy a gyártó választása szerinti bármilyen kombinációja teljesül/ismét teljesül.

8.4.2.4.5.   Egy biztonsági öv 8.4.3.3. és 8.4.4.5. szakasz szerinti kikapcsolódása mint feltétel esetében a 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakaszban meghatározott küszöbértékeket attól az időponttól kell mérni, amikor a kikapcsolódás bekövetkezik.

8.4.2.4.6.   A második szintű figyelmeztetés működését a 18. melléklet 2. szakaszában meghatározott eljárásnak megfelelően kell vizsgálni.

8.4.3.   A biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés a járművezető és a járművezetővel azonos sorban ülő utasok számára

8.4.3.1.   A járművezetőt és a járművezetővel azonos sorban ülő utasokat a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezéseknek meg kell felelniük a 8.4.2. szakaszban meghatározott követelményeknek.

8.4.3.2.   A látható figyelmeztetés színének és jelének a 121. sz. előírás 1. táblázatának 21. bejegyzésében meghatározott színnek és jelnek kell lennie.

8.4.3.3.   A második szintű figyelmeztető jelzésnek működésbe kell lépnie, ha egy biztonsági öv nincs bekapcsolva vagy kikapcsolódik, miközben a jármű normál üzemben van, és ugyanakkor a 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakaszban meghatározott feltételek egyike vagy a gyártó választása szerinti bármilyen kombinációja teljesül.

8.4.4.   A biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés a hátsó sor(ok)ban ülő utasok számára

8.4.4.1.   A hátsó sor(ok)ban ülő utasokat a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezéseknek meg kell felelniük a 8.4.2. szakaszban meghatározott követelményeknek.

8.4.4.2.   A látható figyelmeztetésnek legalább az összes hátsó ülőhelyet ki kell jeleznie, hogy a járművezető a vezetőülésen ülve és a menetirány szerint előre nézve azonosítani tudjon minden olyan ülőhelyet, amelynél a biztonsági öv nincs bekapcsolva. Azon járművek esetében, amelyek információt nyújtanak a hátsó ülések foglaltságáról, a látható figyelmeztetésnek a nem foglalt ülőhelyekre vonatkozóan nem kell jeleznie, ha a biztonsági öv nincs bekapcsolva.

8.4.4.3.   A látható figyelmeztetés színe eltérhet a pirostól, és a látható figyelmeztetésben a 8.4.1.2. szakasz hatálya alá tartozó biztonsági övekre vonatkozóan alkalmazott jelek tartalmazhatnak a 121. sz. előírásban meghatározottaktól eltérő jeleket is. Ezenkívül megengedett, hogy a 8.4.1.2. szakasz hatálya alá tartozó ülőhelyek első szintű figyelmeztetését a járművezető leállítsa.

8.4.4.4.   A 8.4.1.1. és a 8.4.1.2. szakasz hatálya alá tartozó biztonsági övek esetében alkalmazható közös visszajelző lámpa.

8.4.4.5.   A második szintű figyelmeztető jelzésnek működésbe kell lépnie, ha egy biztonsági öv kikapcsolódik, miközben a jármű normál üzemben van, és ugyanakkor a 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3. szakaszban meghatározott feltételek egyike vagy a gyártó választása szerinti bármilyen kombinációja teljesül.

8.4.5.   A biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezést ki lehet úgy alakítani, hogy ki lehessen kapcsolni.

8.4.5.1.   Amennyiben a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezést rövid időre ki lehet kapcsolni, a biztonsági öv becsatolására figyelmeztető berendezést lényegesen nehezebben lehessen kikapcsolni, mint a biztonsági övet be- és kicsatolni (azaz olyan különleges kezelőszerveket kelljen működtetni, amelyek nincsenek beépítve a biztonsági öv csatjába), és ez a művelet csak a jármű álló helyzetében legyen lehetséges. Ha a gyújtáskapcsolót vagy a főkapcsolót több mint 30 percre kikapcsolják, majd visszakapcsolják, a rövid időre kikapcsolt, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezésnek be kell kapcsolódnia. A vonatkozó látható figyelmeztetés(ek) rövid időre való kikapcsolását nem lehet biztosítani.

8.4.5.2.   Amennyiben lehetőség van a tartós kikapcsolásra, a kikapcsoláshoz olyan műveletsort kelljen elvégezni, amelynek a részletei csak a gyártó műszaki kézikönyvében szerepelnek és/vagy amihez olyan (mechanikai, elektromos, digitális stb.) szerszámokat kell használni, amelyeket nem adnak a járműhöz. A vonatkozó látható figyelmeztetés(ek) hosszú időre való kikapcsolását nem lehet biztosítani.

9.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2.) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

9.1.   Az ezen előírás alapján jóváhagyott valamennyi járműtípust, biztonsági övet vagy utasbiztonsági rendszert úgy kell gyártani, hogy az megfeleljen a jóváhagyott típusnak a fenti 6., 7. és 8. szakaszban meghatározott előírások betartásával.

9.2.   A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásokra vonatkozó, az ezen előírás 14. mellékletében megállapított minimumkövetelményeknek teljesülniük kell.

9.3.   A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Ezekre az ellenőrzésekre rendszerint évente kétszer kerül sor.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

10.1.   A járműtípusra, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 9.1. szakaszban megállapított követelmények, vagy ha a kiválasztott biztonsági öv(ek) vagy utasbiztonsági rendszer(ek) nem felelt(ek) meg a fenti 9.2. szakaszban előírt ellenőrzésen.

10.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, az ezen előírás (értelemszerűen) 1A. vagy 1B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   JÁRMŰTÍPUSNAK VAGY BIZTONSÁGI ÖV VAGY UTASBIZTONSÁGI RENDSZER TÍPUSÁNAK A MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

11.1.   A járműtípus, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer minden módosításáról értesíteni kell azt a típusjóváhagyó hatóságot, amelyik a jármű, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer típusát jóváhagyta. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 11.1.1. | úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy |
| --- | --- |

11.1.1.

úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű, a biztonsági öv vagy az utasbiztonsági rendszer továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

| 11.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

11.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

11.2.   A fenti 11.1. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül a jármű olyan változatát, amelynek menetkész tömege kisebb, mint annak a járműnek a tömege, amelyiken a jóváhagyási vizsgálatot végrehajtották, nem kell a járműtípus módosításának tekinteni.

11.3.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával együtt, az ezen előírás 5.2.3. vagy 5.3.3. szakaszában meghatározott eljárás szerint értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.4.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az ezen előírás 1A. vagy 1B. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott eszköz gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. Az erre vonatkozó értesítés kézhezvételét követően a hatóság az ezen előírás 1A. vagy 1B. mellékletében szereplő mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

13.   UTASÍTÁSOK

A járműtől külön szállított biztonságiöv-típus esetében a csomagolás és a beszerelési utasítás világosan meg kell, hogy határozza az(oka)t a járműtípus(oka)t, amely(ek)hez az öv alkalmas.

14.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

15.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

15.1.   Járműtípus jóváhagyása

15.1.1.   A 04. módosítássorozat 15. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 04. módosítássorozat 15. kiegészítésével módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.1.2.   Az ezen előírás 04. módosítássorozata 15. kiegészítésének hatálybalépését követő 2 év elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozat 15. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeinek.

15.1.3.   Az ezen előírás 04. módosítássorozata 15. kiegészítésének hatálybalépését követő 7 év elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 04. módosítássorozat 15. kiegészítésével módosított ezen előírás szerint adtak meg. Az ezen előírás 04. módosítássorozatának 15. kiegészítése által nem érintett, M1-től eltérő járműkategóriák jóváhagyásai azonban érvényesek maradnak, és az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják ezeket.

1

15.1.3.1.   
  2000. október 1-jétől az M1 és az N1 kategóriájú járművek esetében az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 04. módosítássorozat 8. kiegészítésével módosított ezen előírás szerint adtak meg, amennyiben a 8.3.5. szakasz és a 17. melléklet tájékoztatási követelményei nem teljesülnek.

1

1

15.2.   A biztonsági övek és a biztonsági övek bekapcsolására figyelmeztető berendezés beszerelése

Ezek az átmeneti rendelkezések kizárólag a biztonsági övek és a biztonsági övek bekapcsolására figyelmeztető berendezések járműbe történő beszerelésére vonatkoznak, és nem jelentik a biztonsági öv márkájának változását.

15.2.1.   A 04. módosítássorozat 12. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 04. módosítássorozat 12. kiegészítésével módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.2.2.   A fenti 15.2.1. szakaszban említett hivatalos hatálybalépést követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak ki jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozat 12. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeinek.

15.2.3.   A fenti 15.2.1. szakaszban említett hivatalos hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 04. módosítássorozatának 12. kiegészítésével módosított ezen előírás szerint adtak ki.

15.2.4.   A 04. módosítássorozat 14. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 04. módosítássorozat 14. kiegészítésével módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.2.5.   A 04. módosítássorozat 16. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől kezdve az előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 04. módosítássorozat 16. kiegészítésével módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.2.6.   A fenti 15.2.4. szakaszban említett hivatalos hatálybalépést követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak ki jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozat 14. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeinek.

15.2.7.   A fenti 15.2.4. szakaszban említett hivatalos hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 04. módosítássorozatának 14. kiegészítésével módosított ezen előírás szerint adtak ki.

15.2.8.   
  2006. július 16. után az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adnak ki jóváhagyást, amennyiben a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozat 16. kiegészítésével módosított ezen előírás követelményeinek.

15.2.9.   
  2008. július 16. után az N1 kategóriájú járművek esetében az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 04. módosítássorozatának 16. kiegészítésével módosított ezen előírás szerint adtak ki.

1

15.2.10.   A 05. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.2.11.   A hatálybalépést követő 18 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak olyan járműtípusokra adhatnak jóváhagyást, amelyek megfelelnek a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

15.2.12.   Az ezen előírás 05. módosítássorozatának hatálybalépését követő 72 hónap elteltével az ezen előírás szerint megadott jóváhagyások érvényessége megszűnik, kivéve, ha a járműtípusok teljesítik a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeit.

15.2.13.   A 15.2.12. szakasz ellenére az M1-től eltérő, az előírás előző módosítássorozata alapján jóváhagyott azon járműkategóriák jóváhagyásai, amelyeket a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés beszerelésének követelményeire vonatkozó 05. módosítássorozat nem érint, érvényesek maradnak, és a szerződő felek továbbra is elfogadják ezeket.

15.2.14.   A 15.2.12. szakasz ellenére az N2-től és N3-tól eltérő, az előírás előző módosítássorozata alapján jóváhagyott azon járműkategóriák jóváhagyásai, amelyeket a 16. mellékletben lévő, a biztonsági övekre és övvisszahúzókra vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos 05. módosítássorozat nem érint, érvényesek maradnak, és a szerződő felek továbbra is elfogadják ezeket.

2

3

15.2.15.   A 05. módosítássorozat hatálybalépését követően az előírás előző módosítássorozata alapján jóváhagyott alkatrészek és műszaki egységek jóváhagyásai érvényesek maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják ezeket, és nem utasíthatják vissza a 04. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

15.2.16.   A fenti átmeneti rendelkezések ellenére azon szerződő felek, amelyek a 05. módosítássorozat hatálybalépését követően kezdik el alkalmazni az előírást, nem kötelesek elfogadni azokat a jóváhagyásokat, amelyeket bármelyik előző módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg.

15.3.   A 06. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyásoknak a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.3.1.   A 06. módosítássorozat hatálybalépését követő 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak azokra a járműtípusokra adhatnak jóváhagyást, amelyek megfelelnek a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

15.3.2.   A 06. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azoknak a jóváhagyásoknak az elismerését, amelyeket nem a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint adtak meg.

15.3.3.   A 06. módosítássorozat hatálybalépését követően az előírás előző módosítássorozata alapján jóváhagyott alkatrészek és önálló műszaki egységek jóváhagyásai érvényesek maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják ezeket, és továbbra is kiterjeszthetik a 05. módosítássorozat szerint megadott jóváhagyásokat.

15.3.4.   A 15.3.1. és a 15.3.2. szakasz ellenére az előírás előző módosítássorozatai alapján jóváhagyott azon járműkategóriák jóváhagyásai, amelyeket a 06. módosítássorozat nem érint, érvényesek maradnak, és a szerződő felek továbbra is elfogadják ezeket.

15.3.5.   Amennyiben a megállapodáshoz való csatlakozásuk idején nemzeti előírásaik nem tartalmaztak olyan követelményeket, amelyek a lehajtható ülésekhez is előírták a biztonsági övek kötelező felszerelését, a szerződő felek nemzeti jóváhagyás céljára továbbra is elfogadhatják a biztonsági övek ilyen fel nem szerelését, ebben az esetben azonban ezeknek a buszkategóriáknak nem lehet típusjóváhagyást adni ezen előírás alapján.

15.3.6.   Az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el alkatrész jóváhagyásának egy korábbi módosítássorozattal módosított előírás alapján történő megadását, amennyiben a biztonsági öveket a vonatkozó módosítássorozat hatálybalépése előtt jóváhagyott járműbe kívánják beszerelni.

15.3.7.   A 06. módosítássorozat 5. kiegészítésének hivatalos hatálybalépésétől kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a típusjóváhagyásoknak a 06. módosítássorozat 5. kiegészítésével módosított ezen előírás alapján történő megadását.

15.3.8.   Az ezen előírás 06. módosítássorozata 5. kiegészítésének hatálybalépése után 12 hónapig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is megadhatják a típusjóváhagyásokat az ezen előírás 06. módosítássorozata szerint, a 06. módosítássorozat 5. kiegészítése rendelkezéseinek figyelembevétele nélkül.

15.3.9.   
  2018. szeptember 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el a 06. módosítássorozat szerinti típusjóváhagyásoknak a 06. módosítássorozat 9. kiegészítésének figyelembevétele nélkül történő megadását.

15.4.   A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyás megadását vagy elfogadását. A szerződő felek továbbra is megadják az előző módosítássorozat szerinti jóváhagyások kiterjesztését.

15.4.1.   
  2019. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján első alkalommal 2019. szeptember 1-jén vagy azt követően kiadott típusjóváhagyásokat.

15.4.2.   
  2022. szeptember 1-jéig a 07. módosítássorozat szerinti típusjóváhagyás megadásához nem kötelező előírás a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés a kivehető hátsó üléseknél és az olyan sorban lévő üléseknél, amelyben felfüggesztő ülés van. Ezeket a mentességeket az első alkalommal 2022. szeptember 1. előtt megadott jóváhagyások kiterjesztése esetén továbbra is alkalmazni kell.

15.4.3.   
  2021. szeptember 1-jéig az ezen előírást alkalmazó szerződő felek kötelesek elfogadni az előző módosítássorozat alapján első alkalommal 2019. szeptember 1-je előtt kiadott típusjóváhagyásokat.

15.4.4.   
  2021. szeptember 1-jétől az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek elfogadni az előírás előző módosítássorozata alapján kiadott típusjóváhagyásokat.

15.4.5.   A 15.4.4. szakasz rendelkezései ellenére az előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják a biztonsági öveknek és az utasbiztonsági rendszereknek az előző módosítássorozattal módosított előírás szerint megadott ENSZ-típusjóváhagyásait.

15.4.6.   A 15.4.4. szakasz rendelkezései ellenére az előírást alkalmazó szerződő felek a 07. módosítássorozattal bevezetett módosítások által nem érintett járművek esetében továbbra is elfogadják az előző módosítássorozattal módosított előírás szerint megadott típusjóváhagyásokat.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Lásd az ezen előírás 5.2.4.1. szakaszának lábjegyzetét.

4

(5)  g = 9,81 m/s.

5

(6)  A vizsgálatot nagy szilárdságú poliészter szálból twill szövéssel készült hevedereken nem végezték el, mivel ezek terhelés alatt kiszélesednek. Ezeknek az esetében a terhelés nélküli szélesség ≥ 46 mm.

6

(*1)  Lásd a 7.4.1.6.4.3. szakaszt.

*1

(7)  g = 9,81 m/s.

7

(8)  9,81 m/sA Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

(9)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

9

---

1A. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

[Legnagyobb méret: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

járműtípus biztonsági öve tekintetében, a 16. sz. előírás alapján

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. Általános adatok

1.1. Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve)

1.2. Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek):

1.3. A típusazonosító jelölés, ha fel van tüntetve a járművön

1.3.1. A jelölés helye:

1.4. A jármű kategóriája:

1.5. A gyártó neve és címe:

1.6. Az összeszerelő üzem(ek) címe:

1.7. A vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

1.8. A vizsgálati jegyzőkönyv kelte:

1.9. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

2. A jármű általános felépítésére vonatkozó jellemzők

2.1. Egy reprezentatív járműről készült fényképek és/vagy rajzok

3. Felépítmény

3.1. Ülések

3.1.1. Számuk

3.1.2. Az ülések helyzete és elrendezése

3.1.2.1. Kizárólag a jármű álló helyzetében használható ülőhely(ek)

3.1.3. Jellemzők: leírás és rajzok a következőkről:

3.1.3.1. az ülések és rögzítőpontjaik

3.1.3.2. a beállító rendszer

3.1.3.3. az elmozdító és reteszelő rendszerek

3.1.3.4. a biztonsági öv rögzítési pontjai (ha az ülésszerkezetbe vannak beépítve)

3.2. Biztonsági övek és/vagy más utasbiztonsági rendszerek

3.2.1. A biztonsági övek és utasbiztonsági rendszerek száma és helyzete és azok az ülések, amelyekhez alkalmazhatók

Teljes típus-jóváhagyási jel

Változat (ha van)

Övmagasság-beállító szerkezet (van/nincs/választható)

Első üléssor

R

C

L

Második üléssor

R

C

L

(R = jobboldali ülések, C = középső ülések, L = baloldali ülések)

3.2.2. A kiegészítő utasbiztonsági rendszerek jellege és helyzete (van/nincs/választható)

Első légzsák

Oldallégzsák

Övelőfeszítő szerkezet

Első üléssor

R

C

L

Második üléssor

R

C

L

(R = jobboldali ülések, C = középső ülések, L = baloldali ülések)

3.2.3. A biztonsági öv rögzítési pontjainak száma és helyzete, valamint bizonyíték a 14. sz. előírásnak való megfelelésre (pl. típusjóváhagyás száma vagy vizsgálati jegyzőkönyv)

3.3. A vezetőt a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés (van/nincs (2))

4. Hely

5. Dátum

6. Aláírás

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

1B. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

[Legnagyobb méret: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve:

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

gépjárművek felnőtt utasok számára készült biztonsági öve vagy utasbiztonsági rendszere tekintetében, a 16. sz. előírás alapján

Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma:

1. Utasbiztonsági rendszer/hárompontos övvel/medenceövvel/különleges típusú övvel/energiaelnyelővel/övvisszahúzóval/a felső övtartó pánt magasságbeállító szerkezetével/rugalmas vállmagasság-beállító szerkezettel (3)

2. Kereskedelmi név vagy márka

3. A biztonsági öv vagy utasbiztonsági rendszer típusának gyári megjelölése

4. A gyártó neve

5. A képviselőjének neve (adott esetben)

6. Cím

7. A jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma

8. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat

9. A műszaki szolgálat által kiadott jegyzőkönyv dátuma

10. A műszaki szolgálat által kiadott jegyzőkönyv száma

11. A vizsgálókészülék típusa: lassulási/gyorsulási (2)

12. Az ezen előírás 6. mellékletének 1. ábráján meghatározott általános rögzítőpontokhoz való rögzítésre/a meghatározott járműben vagy járművek meghatározott típusaiban való használatra (2) (4) vonatkozó jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták (2).

12.1. Ha az utasbiztonsági rendszer jóváhagyását megadták/kiterjesztették (2), azt a következő méretfeltételeknek megfelelő járműtípusok esetében lehet használni: az alábbiakban bemutatott A-zónába nem esik belső rész (lásd a 2. ábrát):

A zóna fej és mellkas sebessége > 0 km/h

B zóna fej és mellkas sebessége ≤ 0 km/h

13. A jelölés helye és jellege:

14. Hely

15. Dátum

16. Aláírás

17. Az értesítés mellékletében található a típusjóváhagyó hatóságnak benyújtott jóváhagyási aktában lévő dokumentumok jegyzéke, amelyeket a hatóság kérésre rendelkezésre bocsát.

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

(3) Adja meg a típust.

(4) Ha a biztonsági övet ezen előírás 6.4.1.3.3. szakaszának rendelkezései szerint hagyják jóvá, ezt a biztonsági övet csak az előtte elhelyezett légzsákkal védett szélső első ülőhelyhez szerelhetik fel azzal a feltétellel, hogy az illető járművet a 01. módosítássorozattal módosított 94. sz. előírás vagy későbbi hatályos módosítása szerint hagyták jóvá.

Ha a biztonsági övet ezen előírás 6.4.1.3.4. szakaszának rendelkezései szerint hagyják jóvá, ezt a biztonsági övet csak az előtte elhelyezett légzsákkal védett ülőhelyhez szerelhetik fel.

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE

1.   A jármű biztonsági öv beszerelésére vonatkozó jóváhagyási jeleinek elhelyezése

A MINTA

(Lásd ezen előírás 5.2.4. szakaszát)

Image 6

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a biztonsági övek tekintetében Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 16. sz. előírás alapján. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 07. módosítássorozattal módosított 16. sz. előírás követelményei szerint adták meg.

B MINTA

(Lásd ezen előírás 5.2.5. szakaszát)

Image 7

A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 16. és az 52. sz. előírás alapján (1). A jóváhagyási számok azt jelzik, hogy a jóváhagyás idején a 16. sz. előírás már tartalmazta a 07. módosítássorozatot, az 52. sz. előírás pedig a 01. módosítássorozatot.

2.   A biztonsági övek jóváhagyási jeleinek elrendezése (lásd ezen előírás 5.3.5. szakaszát)

Image 8

A fenti jóváhagyási jelet viselő öv hárompontos öv (A), amely energiaelnyelővel van ellátva (e), Hollandiában (E4) hagytak jóvá a 062439 számon, és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot.

Image 9

A fenti jóváhagyási jelet viselő öv medenceöv (B), többszörös érzékenységű (m) 4. típusú övvisszahúzóval van ellátva, Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 062489 számon, és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot.

Megjegyzés: A jóváhagyási számot és a kiegészítő jele(ke)t a körhöz közel kell elhelyezni, az „E” betű fölött vagy alatt, illetve a betű jobb vagy bal oldalán. A jóváhagyási szám számjegyeinek az „E” betű ugyanazon oldalán kell állniuk, és ugyanabba az irányba kell nézniük. A kiegészítő jel(ek)et a jóváhagyási számmal átellenesen kell feltüntetni. A jóváhagyási számban kerülni kell a római számok használatát, hogy ne legyen összetéveszthető más jelekkel.

Image 10

A fenti jóváhagyási jelet viselő öv különleges típusú öv (S), amely energiaelnyelővel van ellátva (e), Hollandiában (E4) hagytak jóvá a 0622439 számon, és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot.

Image 11

A fenti jóváhagyási jelet viselő öv utasbiztonsági rendszer (Z) része, és energiaelnyelővel (e) ellátott különleges típusú öv (S). Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 0624391 számon, és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 06. módosítás sorozatot.

Image 12

A fenti jóváhagyási jelet viselő öv hárompontos öv (A), többszörös érzékenységű (m) 4N („r4N”) típusú övvisszahúzóval van ellátva, amelyet Hollandiában (E4) hagytak jóvá a 062439 számon, és a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot. Ezt az övet nem szabad M1 kategóriájú járművekbe szerelni.

Image 13

A fenti jóváhagyási jelet viselő öv hárompontos öv (A), az ezen előírás 6.4.1.3.3. vagy 6.4.1.3.4. szakaszában megadott különleges követelmények szerint jóváhagyott energiaelnyelővel (e) és többszörös érzékenységű (m) 4. típusú övvisszahúzóval (r4) van ellátva, és Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 062439 számon. Az első két számjegy azt jelzi, hogy a jóváhagyás idején az előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot. Ez a biztonsági öv az adott ülőhelynél légzsákkal ellátott járműbe szerelhető be.

---

(1)  A második szám csupán példaként szolgál

---

3. MELLÉKLET

AZ ÖVVISSZAHÚZÓ MECHANIZMUS TARTÓSSÁGÁNAK VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ KÉSZÜLÉK ÁBRÁJA

ÖVVISSZAHÚZÓ

MEGHAJTÓ MOTOR

---

4. MELLÉKLET

A VÉSZHELYZETBEN RETESZELŐ ÖVVISSZAHÚZÓ SZERKEZETEK RETESZELÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ KÉSZÜLÉK ÁBRÁJA

Az ábra egy vizsgálatra alkalmas készüléket mutat be, amely egy motorral hajtott vezetőpályából áll, a lökőrúd huzalokkal csatlakozik egy sínre szerelt kis kocsihoz. A vezetőpálya kialakításának és a motor fordulatszámának olyan a kombinációja, hogy biztosítsa az ezen előírás 7.6.2.2. szakaszában meghatározott gyorsulásnövekedési értékű szükséges gyorsulást, a löket pedig úgy van kialakítva, hogy nagyobb legyen a reteszelés előtt megengedett legnagyobb hevederelmozdulásnál.

A vizsgálókocsira egy elfordítható tartó van szerelve, aminek a segítségével az övvisszahúzó szerkezet a kocsi mozgási irányához képest különböző helyzetekben erősíthető fel.

Az övvisszahúzó szerkezetek hevedermozgásra való érzékenységének vizsgálatakor az övvisszahúzó szerkezetet egy megfelelően rögzített bakra erősítik, a hevedert pedig a kocsihoz csatlakoztatják.

A fenti vizsgálatok végrehajtása során a gyártó vagy meghatalmazott képviselője által biztosított konzolokat úgy kell beépíteni a vizsgálati konfigurációba, hogy minél jobban megközelítsék a járműben tervezett elhelyezésüket.

A járműbe történő beépítés szimulációjához szükséges valamennyi kiegészítő konzolt stb. a gyártó vagy meghatalmazott képviselője biztosítja.

ÖVVISSZAHÚZÓ

---

5. MELLÉKLET

A PORÁLLÓSÁGI VIZSGÁLATHOZ ALKALMAZANDÓ KÉSZÜLÉK ÁBRÁJA

(méretek milliméterben)

500

övvisszahúzó

nyílás

szelep és szűrő

levegő

por

porgyűjtő

meghajtás csatlakozása

40°

250

övvisszahúzó

500

---

6. MELLÉKLET

A VIZSGÁLÓKOCSI, AZ ÜLÉS, A RÖGZÍTÉSEK ÉS A MEGÁLLÍTÓ ESZKÖZ LEÍRÁSA

1.   VIZSGÁLÓKOCSI

A biztonsági öveken végzendő vizsgálatoknál a csak az ülést szállító vizsgálókocsinak 400 ± 20 kg tömegűnek kell lennie. Az utasbiztonsági rendszereken végzendő vizsgálatoknál a vizsgálókocsinak a ráerősített járműszerkezettel együtt 800 kg tömegűnek kell lennie. Szükség esetén azonban a vizsgálókocsi és a ráerősített járműszerkezet névleges tömege 200 kg-os lépésekben növelhető. Az össztömeg semmiképpen sem térhet el a névleges tömegtől ± 40 kg-nál nagyobb mértékben.

2.   ÜLÉS

Az utasbiztonsági rendszerek vizsgálatának esetét kivéve, az ülés merev szerkezetű és sima felületű. Az e melléklet 1. ábráján megadott adatokat be kell tartani, ügyelve, hogy fém alkatrészek ne érintkezhessenek az övvel.

3.   BIZTONSÁGI ÖV RÖGZÍTÉSI PONTJAI

3.1.   Az ezen előírás 2.14.6. szakaszában meghatározott övmagasság-beállító szerkezettel ellátott öv esetében a szerkezetet vagy egy merev kerethez, vagy a jármű azon részéhez kell erősíteni, amelyre szokásosan felszerelik, és amely szilárdan a vizsgálókocsihoz van erősítve.

3.2.   Az általános rögzítőpontokat az 1. ábrának megfelelően kell elhelyezni. A rögzítőpontok elrendezésének megfelelő jelek mutatják, hogy a vizsgálókocsin vagy adott esetben az erőmérő cellán hová kell csatlakoztatni az övek végeit. Szokásos használatnál a rögzítési pontok az A, a B és a K pont, ha a hevederhossz a csat felső széle és a hevedertartó rögzítési pontja között nem több, mint 250 mm. Eltérő esetben az A1 és a B1 pontot kell használni. A rögzítőpontok helyzetének tűrése olyan, hogy valamennyi rögzítőpont legfeljebb 50 mm-re helyezkedhet el az 1. ábrán megadott A, B és K pontoktól vagy adott esetben az A1, B1 és K pontoktól.

3.3.   A rögzítőpontok alapjául szolgáló szerkezetnek merevnek kell lennie. A felső rögzítőpontoknak nem szabad 0,2 mm-nél nagyobb mértékben elmozdulniuk hosszanti irányban, amikor 98 daN erő hat rájuk ugyanebben az irányban. A vizsgálókocsit úgy kell megépíteni, hogy a vizsgálat során a rögzítőpontokat tartó részeken ne keletkezzen maradandó alakváltozás.

3.4.   Ha az övvisszahúzó csatlakoztatásához negyedik rögzítőpontra van szükség, ennek a rögzítőpontnak:

| | a K ponton áthaladó függőleges hosszanti síkban kell elhelyezkednie; |
| --- | --- |

a K ponton áthaladó függőleges hosszanti síkban kell elhelyezkednie;

| | lehetővé kell tennie, hogy az övvisszahúzó elfordulhasson a gyártó által előírt szögig; |
| --- | --- |

lehetővé kell tennie, hogy az övvisszahúzó elfordulhasson a gyártó által előírt szögig;

| | egy KB1 = 790 mm sugarú köríven kell elhelyezkednie, ha a felső hevedervezető és az övvisszahúzó hevederkivezetése közötti hosszúság legalább 540 mm, vagy – minden egyéb esetben – egy K középpontú, 350 mm sugarú köríven. |
| --- | --- |

egy KB1 = 790 mm sugarú köríven kell elhelyezkednie, ha a felső hevedervezető és az övvisszahúzó hevederkivezetése közötti hosszúság legalább 540 mm, vagy – minden egyéb esetben – egy K középpontú, 350 mm sugarú köríven.

4.   MEGÁLLÍTÓ ESZKÖZ

4.1.   A berendezés két azonos, párhuzamosan felszerelt energiaelnyelőből áll, kivéve az utasbiztonsági rendszerek esetében, amikor a 800 kg névleges tömeghez négy energiaelnyelőt kell használni. Amennyiben szükséges, a névleges tömeg 200 kg-onként történő növelése esetén kiegészítő energiaelnyelő is használható. Az energiaelnyelőknek a következőkből kell állniuk:

| | acélcsőből kialakított külső ház; |
| --- | --- |

acélcsőből kialakított külső ház;

| | poliuretán energiaelnyelő cső; |
| --- | --- |

poliuretán energiaelnyelő cső;

| | olajbogyó alakú csiszolt acélgomb, amely behatol az energiaelnyelőbe; valamint |
| --- | --- |

olajbogyó alakú csiszolt acélgomb, amely behatol az energiaelnyelőbe; valamint

| | egy tengely és egy ütközőlemez. |
| --- | --- |

egy tengely és egy ütközőlemez.

4.2.   Az energiaelnyelő különböző részeinek méretei a 2., 3. és 4. ábrán láthatók.

4.3.   Az energiaelnyelő anyagának jellemzői e melléklet táblázatában szerepelnek. Közvetlenül minden vizsgálat előtt a csöveket legalább 12 órán keresztül 15 °C és 25 °C közötti hőmérsékleten kell tartani anélkül, hogy azokat felhasználnák. A biztonsági övek vagy utasbiztonsági rendszerek dinamikus vizsgálata során a megállító eszköznek ugyanolyan hőmérsékletűnek kell lennie, mint a hitelesítő vizsgálat alatt, ± 2 °C tűréssel. A megállító eszköz által teljesítendő követelményeket az ezen előírás 8. melléklete adja meg. Bármilyen más eszköz is használható, amellyel azonos eredmény érhető el.

Az energiaelnyelő anyag jellemzői

(ASTM szerinti D 735 módszer, eltérő rendelkezés hiányában)

| Shore A keménység | 95 ± 2, 20 ± 5 °C hőmérsékleten |
| --- | --- |
| Szakítószilárdság | Ro > 343 daN/cm2 |
| Legkisebb nyúlás | Ao > 400 százalék |
| Modul 100 százalékos nyúlásnál | > 108 daN/cm2 |
| 300 %-os nyúlásnál | > 235 daN/cm2 |
| Törékenység alacsony hőmérsékleten (ASTM szerinti D 736 módszer) | 5 óra -55 °C hőmérsékleten |
| Maradandó összenyomódás (B módszer) | 22 óra 70 °C-on < 45 százalék |
| Sűrűség 25 °C-on | 1,05 és 1,10 között |

Shore A keménység

95 ± 2, 20 ± 5 °C hőmérsékleten

Szakítószilárdság

Ro > 343 daN/cm2

Legkisebb nyúlás

Ao > 400 százalék

Modul 100 százalékos nyúlásnál

> 108 daN/cm2

300 %-os nyúlásnál

> 235 daN/cm2

Törékenység alacsony hőmérsékleten (ASTM szerinti D 736 módszer)

5 óra -55 °C hőmérsékleten

Maradandó összenyomódás (B módszer)

22 óra 70 °C-on < 45 százalék

Sűrűség 25 °C-on

1,05 és 1,10 között

| Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 módszer) |
| --- |
| 70 óra 100 °C hőmérsékleten | — | Shore A keménység: |

Öregedés levegőn (ASTM szerinti D 573 módszer)

70 óra 100 °C hőmérsékleten

—

Shore A keménység:

max. eltérés ± 3

| — | Szakítószilárdság: |
| --- | --- |

—

Szakítószilárdság:

csökkenés < Ro 10 százaléka

| — | Nyúlás: |
| --- | --- |

—

Nyúlás:

csökkenés < Ao 10 százaléka

| — | Tömeg: |
| --- | --- |

—

Tömeg:

csökkenés < 1 százalék

Bemerítés olajba (ASTM szerinti 1. sz. módszer, olaj)

70 óra 100 °C hőmérsékleten

| — | Shore A keménység: |
| --- | --- |

—

Shore A keménység:

max. eltérés ± 4

| — | Szakítószilárdság: |
| --- | --- |

—

Szakítószilárdság:

csökkenés < Ro 15 százaléka

| — | Nyúlás: |
| --- | --- |

—

Nyúlás:

csökkenés < Ao 10 százaléka

| — | Térfogat: |
| --- | --- |

—

Térfogat:

duzzadás < 5 százalék

Bemerítés olajba (ASTM szerinti 3. sz. módszer, olaj)

70 óra 100 °C hőmérsékleten

| — | Szakítószilárdság: |
| --- | --- |

—

Szakítószilárdság:

csökkenés < Ro 15 százaléka

| — | Nyúlás: |
| --- | --- |

—

Nyúlás:

csökkenés < Ao 15 százaléka

| — | Térfogat: |
| --- | --- |

—

Térfogat:

duzzadás < 20 százalék

Bemerítés desztillált vízbe

1 hét 70 °C hőmérsékleten

| — | Szakítószilárdság: |
| --- | --- |

—

Szakítószilárdság:

csökkenés < Ro 35 százaléka

| — | Nyúlás: |
| --- | --- |

—

Nyúlás:

növekedés < Ao 20 százaléka

1. ábra

Vizsgálókocsi, ülés, rögzítések

A méretek milliméterben vannak megadva

Tűrés: ± 5 mm

Rozsdamentes acéllemez (festés nélkül)

2. ábra

2. ábra

Megállító eszköz

Megállító eszköz

(Összeszerelve)

a részleteket lásd a 4. ábrán

acélcső a kocsira erősítve

tengely

A poliuretán cső külső átmérője szerint meghatározott illesztési hézag (laza illesztés)

a részleteket lásd a 3. ábrán

olajbogyó alakú gomb

poliuretán cső

3. ábra

3. ábra

Megállító eszköz

Megállító eszköz

(Poliuretán cső)

Az illesztés tűrése ± 0,2

Minden méret mm-ben van megadva

A kúpos furat felületi érdessége

„A” anyag

4. ábra

4. ábra

Megállító eszköz

Megállító eszköz

(olajbogyó formájú gomb)

Image 21

| * | Ez a méret 43 és 49 mm között változhat.
  Méretek mm-ben |
| --- | --- |

*

Ez a méret 43 és 49 mm között változhat.

Méretek mm-ben

Image 22

| Felületi érdesség | Az illesztés tűrése ± 0,1 |
| --- | --- |

Formula

Az illesztés tűrése ± 0,1

---

7. MELLÉKLET

A PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

1.   A PRÓBABÁBU LEÍRÁSA

1.1.   Általános adatok

A próbabábu fő jellemzőit a következő ábrák és táblázatok mutatják be:

| 1. ábra | Fej, nyak és törzs oldalnézetben; |
| --- | --- |
| 2. ábra | Fej, nyak és törzs elölnézetben; |
| 3. ábra | Csípő, combok és lábszár oldalnézetben; |
| 4. ábra | Csípő, combok és lábszár elölnézetben; |
| 5. ábra | Főbb méretek; |
| 6. ábra | Próbabábu ülő helyzetben, az alábbiak ábrázolásával: | A súlypont helyzete; |

1. ábra

Fej, nyak és törzs oldalnézetben;

2. ábra

Fej, nyak és törzs elölnézetben;

3. ábra

Csípő, combok és lábszár oldalnézetben;

4. ábra

Csípő, combok és lábszár elölnézetben;

5. ábra

Főbb méretek;

6. ábra

Próbabábu ülő helyzetben, az alábbiak ábrázolásával:

A súlypont helyzete;

| | Azon pontok helyzete, ahol az elmozdulást mérni kell; és a váll magassága. |
| --- | --- |

Azon pontok helyzete, ahol az elmozdulást mérni kell; és a váll magassága.

1. táblázat

A próbabábu elemeinek hivatkozása, megnevezése, anyaga és fő méretei; és

2. táblázat

A fej, nyak, törzs, combok és lábszárak tömege.

1.2.   A próbabábu leírása

1.2.1.   A lábszár szerkezete (lásd a 3. és a 4. ábrát)

A lábszár szerkezete a következő három alkatrészből áll:

| | egy talplemez (30), |
| --- | --- |

egy talplemez (30),

| | egy lábszárcső (29) és |
| --- | --- |

egy lábszárcső (29) és

| | egy térdcső (26). |
| --- | --- |

egy térdcső (26).

A térdcsőnek két ütközője van, amelyek korlátozzák a lábszár combhoz viszonyított mozgását.

A lábszár egyenes helyzetből hátrafelé 120o-ban elforgatható.

1.2.2.   A comb szerkezete (lásd a 3. és a 4. ábrát)

A comb szerkezete a következő három alkatrészből áll:

| | egy térdcső (22), |
| --- | --- |

egy térdcső (22),

| | egy combrúd (21) és |
| --- | --- |

egy combrúd (21) és

| | egy csípőcső (20). |
| --- | --- |

egy csípőcső (20).

A térd mozgását a térdcső (22) két vájata korlátozza, amelyekbe a lábszár két ütközője illeszkedik.

1.2.3.   A törzs szerkezete (lásd az 1. és a 2. ábrát)

A törzs szerkezete a következő alkatrészekből áll:

| | egy csípőcső (2), |
| --- | --- |

egy csípőcső (2),

| | egy görgős lánc (4), |
| --- | --- |

egy görgős lánc (4),

| | bordák (6) és (7), |
| --- | --- |

bordák (6) és (7),

| | egy szegycsont (8) és |
| --- | --- |

egy szegycsont (8) és

| | láncrögzítések (3) a (7) és (8) alkatrészeknél. |
| --- | --- |

láncrögzítések (3) a (7) és (8) alkatrészeknél.

1.2.4.   Nyak (lásd az 1. és a 2. ábrát)

A nyak hét poliuretán korongból (9) áll. A nyak merevsége láncfeszítővel szabályozható.

1.2.5.   Fej (lásd az 1. és a 2. ábrát)

Maga a fej (15) belül üres poliuretánforma, amely acéllemezzel (17) van megerősítve. A láncfeszítő, amellyel a nyak szabályozható, poliamid tömbből (10), távtartó csőből (11) és feszítő tagokból (12) és (13) áll. A fejet el lehet fordítani az atlaszcsigolya-ízület körül, amely beállító egységből (14) és (18), távtartóból (16) és poliamid blokkból (10) áll.

1.2.6.   Térdízület (lásd a 4. ábrát)

Az alsó lábszárat és a combokat egy cső (27) és egy feszítőelem (28) köti össze.

1.2.7.   Csípőízület (lásd a 4. ábrát)

A combokat és a törzset egy cső (23), súrlódó lemezek (24) és egy feszítőszerelvény (25) köti össze.

1.2.8.   Poliuretán

Típusa: PU 123 CH vegyület

Keménysége: 50–60 Shore A

1.2.9.   Kezeslábas

A próbabábut különleges kezeslábas borítja (lásd az 1. táblázatot).

2.   KIEGYENLÍTŐ SZERKEZET

2.1.   Általános tudnivalók

A próbabábu bizonyos értékeinek és tömegének beállítása érdekében a tömeg eloszlását hat, egyenként 1 kg tömegű kiegyenlítő acélsúllyal szabályozzuk be, amelyek a csípőízületre szerelhetők fel. Hat, egyenként 1 kg tömegű poliuretán súly szerelhető fel a törzs hátába.

3.   PÁRNA

A próbabábu mellkasa és a kezeslábas közé párnát kell elhelyezni. Ez a párna polietilén habból készül, a következő jellemzőkkel:

Keménysége: 7–10 Shore A

Vastagsága: 25 mm ± 5 mm

A párnának cserélhetőnek kell lennie.

4.   AZ ÍZÜLETEK BEÁLLÍTÁSA

4.1.   Általános előírások

Az eredmények megismételhetősége érdekében meg kell állapítani, és ellenőrizni kell minden ízület súrlódását.

4.2.   Térdízület

A térdízületet meg kell szorítani.

A combot és a lábszárat függőlegesre kell állítani.

A lábszárat el kell forgatni 30°-kal.

Fokozatosan meg kell lazítani a feszítőt (28), amíg a lábszár saját tömegétől süllyedni nem kezd.

A feszítőt ebben a helyzetben kell rögzíteni.

4.3.   Csípőízület

Meg kell szorítani a csípőízületet.

A combot vízszintes helyzetbe, a törzset pedig függőleges helyzetbe kell helyezni.

A törzset el kell forgatni előre, amíg a törzs és a comb által bezárt szög 60° nem lesz.

Fokozatosan meg kell lazítani a feszítőt, amíg a törzs saját tömegétől süllyedni nem kezd.

A feszítőt ebben a helyzetben kell rögzíteni.

4.4.   Atlaszcsigolya-ízület

Az atlaszcsigolya-ízületet úgy kell beállítani, hogy minden irányban éppen ellenálljon saját súlyának.

4.5.   Nyak

A nyakat a láncfeszítő (13) segítségével lehet beállítani. Amikor a nyak be van állítva, a feszítő felső vége 4–6 cm-t mozdulhat el, ha vízszintesen 10 daN terhelésnek van kitéve.

1. táblázat

| Hivatkozási szám | Név | Anyag | Méretek |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | A test anyaga | poliuretán | — |
| 2 | Csípőcső | acél | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Láncrögzítések | acél | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Görgős lánc | acél | 3/4 |
| 5 | Váll-lemez | poliuretán | — |
| 6 | Hengerelt szelvény | acél | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Bordák | perforált acéllemez | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Szegycsont | perforált acéllemez | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Korongok (hat) | poliuretán | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Tömb | poliamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Távtartó cső | acél | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Feszítőcsavar | acél | M16 × 90 mm |
| 13 | Feszítőanya | acél | M16 |
| 14 | Az atlaszcsigolya-ízület feszítője | acél | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Fej | poliuretán | — |
| 16 | Távtartó cső | acél | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Merevítőlemez | acél | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Feszítőanya | acél | M12 mm |
| 19 | Combok | poliuretán | — |
| 20 | Csípőcső | acél | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Combrúd | acél | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Térdcső | acél | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Csípő-összekötőcső | acél | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Súrlódó lemezek (négy) | acél | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Feszítőegység | acél | M12 × 320 mm + Lemezek és csavarok |
| 26 | Térdcső | acél | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Térd-összekötőcső | acél | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Feszítőlemez | acél | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Lábszárcső | acél | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Talplemez | acél | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Törzskiegyenlítő tömeg (hat) | poliuretán | Mindegyik tömege 1 kg |
| 32 | Párna | polietilén hab | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Kezeslábas | pamut és poliamid hevederek | — |
| 34 | Csípő-kiegyenlítő tömeg (hat) | acél | Mindegyik tömege 1 kg |

Hivatkozási szám

Név

Anyag

Méretek

1

A test anyaga

poliuretán

—

2

Csípőcső

acél

76 × 70 × 100 mm

3

Láncrögzítések

acél

25 × 10 × 70 mm

4

Görgős lánc

acél

3/4

5

Váll-lemez

poliuretán

—

6

Hengerelt szelvény

acél

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Bordák

perforált acéllemez

400 × 85 × 1,5 mm

8

Szegycsont

perforált acéllemez

250 × 90 × 1,5 mm

9

Korongok (hat)

poliuretán

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Tömb

poliamid

60 × 60 × 25 mm

11

Távtartó cső

acél

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Feszítőcsavar

acél

M16 × 90 mm

13

Feszítőanya

acél

M16

14

Az atlaszcsigolya-ízület feszítője

acél

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Fej

poliuretán

—

16

Távtartó cső

acél

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Merevítőlemez

acél

30 × 3 × 500 mm

18

Feszítőanya

acél

M12 mm

19

Combok

poliuretán

—

20

Csípőcső

acél

76 × 70 × 80 mm

21

Combrúd

acél

30 × 30 × 440 mm

22

Térdcső

acél

52 × 46 × 40 mm

23

Csípő-összekötőcső

acél

70 × 64 × 250 mm

24

Súrlódó lemezek (négy)

acél

160 × 75 × 1 mm

25

Feszítőegység

acél

M12 × 320 mm + Lemezek és csavarok

26

Térdcső

acél

52 × 46 × 160 mm

27

Térd-összekötőcső

acél

44 × 39 × 190 mm

28

Feszítőlemez

acél

ø 70 × 4 mm

29

Lábszárcső

acél

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Talplemez

acél

100 × 170 × 3 mm

31

Törzskiegyenlítő tömeg (hat)

poliuretán

Mindegyik tömege 1 kg

32

Párna

polietilén hab

350 × 250 × 25 mm

33

Kezeslábas

pamut és poliamid hevederek

—

34

Csípő-kiegyenlítő tömeg (hat)

acél

Mindegyik tömege 1 kg

2. táblázat

| A próbabábu részei | Tömeg kg-ban |
| --- | --- |
| Fej és nyak | 4,6 ± 0,3 |
| Törzs és karok | 40,3 ± 1,0 |
| Combok | 16,2 ± 0,5 |
| Lábszár és lábfej | 9,0 ± 0,5 |
| Teljes tömeg a kiegyenlítő súlyokkal együtt | 75,5 ± 1,0 |

A próbabábu részei

Tömeg kg-ban

Fej és nyak

4,6 ± 0,3

Törzs és karok

40,3 ± 1,0

Combok

16,2 ± 0,5

Lábszár és lábfej

9,0 ± 0,5

Teljes tömeg a kiegyenlítő súlyokkal együtt

75,5 ± 1,0

1. ábra

Image 23

2. ábra

Image 24

| 3. ábra | 4. ábra |
| --- | --- |
| | |

3. ábra

4. ábra

Image 25

Image 26

5. ábra

Image 27

6. ábra

Image 28

G= súlypont

T= a törzs referenciapontja (a próbabábu hátulján, a középvonalon)

P= a medence referenciapontja (a próbabábu hátulján, a középvonalon)

A P pontnál történő elmozdulásmérés nem foglalhat magában forgó elemeket a csípő tengelye és a függőleges tengely körül.

---

8. MELLÉKLET

A VIZSGÁLÓKOCSI LASSULÁSÁT VAGY GYORSULÁSÁT AZ IDŐ FÜGGVÉNYÉBEN ÁBRÁZOLÓ GÖRBE LEÍRÁSA

A hitelesítési és mérési eljárásoknak minden esetben meg kell felelniük az ISO 6487:2002 nemzetközi szabványban meghatározott előírásoknak; a mérőberendezésnek a 60 Hz-es csatorna-frekvenciaosztálynál szűrt adatcsatornára vonatkozó előírásoknak kell megfelelnie.

A különböző görbék meghatározása

| Idő (ms) | Gyorsulás (g)
  Alsó folyosó | Gyorsulás (g)
  Felső folyosó |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Idő (ms)

Gyorsulás (g)

Alsó folyosó

Gyorsulás (g)

Felső folyosó

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

g szint

Idő (ms)

magas

alacsony

A kiegészítő szakasz (lásd a 7.7.4.2. szakaszt) csak a gyorsítószánra vonatkozik.

---

9. MELLÉKLET

UTASÍTÁSOK

Valamennyi biztonsági övhöz mellékelni kell az alábbi vagy hasonló tartalmú utasításokat annak az országnak a nyelvén, illetve nyelvein, amelyben kereskedelmi forgalomba kívánják hozni:

| 1. | A beszerelési utasítás (nem szükséges, ha a jármű gyártója szereli be a biztonsági övet), amely meghatározza, mely járműmodellbe alkalmas a szerelvény, és annak a járműhöz való rögzítésének helyes módszerét, beleértve a hevederek kidörzsölődése elleni védelemről szóló figyelmeztetést. |
| --- | --- |

1.

A beszerelési utasítás (nem szükséges, ha a jármű gyártója szereli be a biztonsági övet), amely meghatározza, mely járműmodellbe alkalmas a szerelvény, és annak a járműhöz való rögzítésének helyes módszerét, beleértve a hevederek kidörzsölődése elleni védelemről szóló figyelmeztetést.

| 2. | A használati utasítás (szerepelhet a jármű kézikönyvében, ha a biztonsági övet a jármű gyártója szerelte be), amely meghatározza azokat az utasításokat, amelyekkel a felhasználó a legjobb eredményt éri el a biztonsági övvel. Az utasításokban fel kell hívni a figyelmet:






  a) | annak fontosságára, hogy a szerelvényt az utazás során végig viselni kell; |
| --- | --- | --- |

2.

A használati utasítás (szerepelhet a jármű kézikönyvében, ha a biztonsági övet a jármű gyártója szerelte be), amely meghatározza azokat az utasításokat, amelyekkel a felhasználó a legjobb eredményt éri el a biztonsági övvel. Az utasításokban fel kell hívni a figyelmet:

a)

annak fontosságára, hogy a szerelvényt az utazás során végig viselni kell;

| b) | az öv viselésének helyes módjára, különösen:






  i. | a csat tervezett helyzetére; |
| --- | --- | --- |

b)

az öv viselésének helyes módjára, különösen:

i.

a csat tervezett helyzetére;

| ii. | a viselt öv feszességének fontosságára; |
| --- | --- |

ii.

a viselt öv feszességének fontosságára;

| iii. | a hevederek megfelelő beállítására és a megcsavarodás elkerülésének szükségességére; |
| --- | --- |

iii.

a hevederek megfelelő beállítására és a megcsavarodás elkerülésének szükségességére;

| iv. | annak fontosságára, hogy minden övet csak egy személy viseljen, és különösen arra, hogy ne helyezzék az övet a felnőtt ölében ülő gyermekre; |
| --- | --- |

iv.

annak fontosságára, hogy minden övet csak egy személy viseljen, és különösen arra, hogy ne helyezzék az övet a felnőtt ölében ülő gyermekre;

| c) | a csatok működtetési módjára; |
| --- | --- |

c)

a csatok működtetési módjára;

| d) | a beállító eszköz működtetési módjára; |
| --- | --- |

d)

a beállító eszköz működtetési módjára;

| e) | a szerelvény részét képező minden övvisszahúzó működési módjára, és annak ellenőrzésére, hogy az reteszel-e; |
| --- | --- |

e)

a szerelvény részét képező minden övvisszahúzó működési módjára, és annak ellenőrzésére, hogy az reteszel-e;

| f) | az öv tisztításának és a tisztítás utáni összeszerelésének ajánlott módszerére, amennyiben szükséges; |
| --- | --- |

f)

az öv tisztításának és a tisztítás utáni összeszerelésének ajánlott módszerére, amennyiben szükséges;

| g) | a biztonsági öv cseréjének szükségességére, ha azt súlyos baleset során használták, vagy ha láthatóan erősen kirojtosodott vagy elszakadt, vagy amikor vizuális túlterhelésjelzővel felszerelt öv jelzi a további használatra való alkalmatlanságot, vagy ha a biztonsági övet előfeszítő szerkezettel szerelték fel és az már működésbe lépett; |
| --- | --- |

g)

a biztonsági öv cseréjének szükségességére, ha azt súlyos baleset során használták, vagy ha láthatóan erősen kirojtosodott vagy elszakadt, vagy amikor vizuális túlterhelésjelzővel felszerelt öv jelzi a további használatra való alkalmatlanságot, vagy ha a biztonsági övet előfeszítő szerkezettel szerelték fel és az már működésbe lépett;

| h) | azt, hogy az övet semmilyen módon nem szabad átalakítani vagy módosítani, mert a változtatások hatástalanná tehetik az övet, és – különösen akkor, ha kialakítása lehetővé teszi a részek szétszerelését – a helyes összeszerelésre vonatkozó utasításokra; |
| --- | --- |

h)

azt, hogy az övet semmilyen módon nem szabad átalakítani vagy módosítani, mert a változtatások hatástalanná tehetik az övet, és – különösen akkor, ha kialakítása lehetővé teszi a részek szétszerelését – a helyes összeszerelésre vonatkozó utasításokra;

| i) | arra, hogy az övet felnőtt méretű utasok használatára szánják; |
| --- | --- |

i)

arra, hogy az övet felnőtt méretű utasok használatára szánják;

| j) | és arra, hogy használaton kívül az övnek visszahúzott állapotban kell lennie. |
| --- | --- |

j)

és arra, hogy használaton kívül az övnek visszahúzott állapotban kell lennie.

| 3. | A 4N típusú övvisszahúzóval ellátott biztonsági övek esetében a beszerelési utasításban és minden csomagoláson jelezni kell, hogy ez az öv nem alkalmas utasok szállítására szolgáló, a vezetőt is beleértve legfeljebb kilenc ülőhellyel rendelkező gépjárművekbe történő beszerelésre. |
| --- | --- |

3.

A 4N típusú övvisszahúzóval ellátott biztonsági övek esetében a beszerelési utasításban és minden csomagoláson jelezni kell, hogy ez az öv nem alkalmas utasok szállítására szolgáló, a vezetőt is beleértve legfeljebb kilenc ülőhellyel rendelkező gépjárművekbe történő beszerelésre.

| 4. | A gyártónak/kérelmezőnek beszerelési utasítást kell biztosítania a vásárló számára minden olyan járműhöz, amelyben ágyékhevedert használhatnak. A hámrendszerű öv gyártójának elő kell írnia az ágyékhevederek rögzítőpontjaihoz való kiegészítő megerősítő elemek beszerelését és beszerelésüket minden olyan járműbe, amelyekbe beszerelhetők. |
| --- | --- |

4.

A gyártónak/kérelmezőnek beszerelési utasítást kell biztosítania a vásárló számára minden olyan járműhöz, amelyben ágyékhevedert használhatnak. A hámrendszerű öv gyártójának elő kell írnia az ágyékhevederek rögzítőpontjaihoz való kiegészítő megerősítő elemek beszerelését és beszerelésüket minden olyan járműbe, amelyekbe beszerelhetők.

---

10. MELLÉKLET

A KETTŐS CSAT VIZSGÁLATA

A szöget a 7.5.5. és a 7.7.1. szakaszban vázolt eljárással kell meghatározni.

1 470 daN

1 470 daN

W

W= kifejtett terhelés

W

---

11. MELLÉKLET

KOPÁSI ÉS MIKROCSÚSZÁSI VIZSGÁLAT

1. ábra

1. eljárástípus

Példák a beállító eszköz típusának megfelelő vizsgálati elrendezésekre

„A” PÉLDA

F = 2,5 daN

védőheveder a belső rúdhoz

alátámasztás

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

„B” PÉLDA

F = 2,5 daN

forgócsap

alsó ütköző

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

2. ábra

2. ábra

2. eljárástípus

2. eljárástípus

hevederek a vízszintes síkban

F = 0,5 daN

30 ± 5°

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

Vezető vagy görgő vizsgálata

F =5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

teljes úthossz: 300 ± 20 mm

3. ábra

3. ábra

3. eljárástípus és mikrocsúszási vizsgálat

3. eljárástípus és mikrocsúszási vizsgálat

Teljes út: 300 ± 20 mm

varrással rögzített heveder

varrással rögzített heveder

Laza helyzet

Feszes helyzet

F =5 daN

F =5 daN

beállító eszköz

beállító eszköz

Az 5 daN tömeget a vizsgált eszközön függőleges irányban úgy kell elvezetni, hogy a tömeg ne lengjen ki, és a heveder ne csavarodjon meg.

A rögzítőeszközt ugyanúgy kell az 5 daN tömeghez erősíteni, mint a járműben.

---

12. MELLÉKLET

KORRÓZIÓVIZSGÁLAT

1.   VIZSGÁLÓBERENDEZÉS

1.1.   A készülék ködkamrából, sóoldattartályból, megfelelően szabályozott sűrítettlevegő-táprendszerből, egy vagy több porlasztó fúvókából, mintadarabtartókból, a kamra fűtőrendszeréből, valamint a szükséges vezérlőeszközökből áll. A készülék méretei és kivitelezési részletei szabadon alakíthatók ki, feltéve, hogy kielégítik a vizsgálati feltételeket.

1.2.   Fontos biztosítani, hogy a kamra mennyezetén vagy burkolatán összegyűlő oldatcseppek ne hulljanak rá a vizsgált mintadarabokra.

1.3.   Ügyelni kell arra, hogy a vizsgált mintadarabokról lehulló oldatcseppek ne juthassanak vissza a tartályba, ahonnan újra a porlasztóba kerülnének.

1.4.   A készülék nem készülhet olyan anyagokból, amelyek befolyásolják a pára korróziót eredményező tulajdonságait.

2.   A VIZSGÁLATHOZ HASZNÁLT MINTADARABOK ELHELYEZÉSE A KÖDKAMRÁBAN

2.1.   A mintadarabokat, az övvisszahúzók kivételével, a függőlegeshez képest 15° és 30° közötti szögben kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, lehetőleg a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányával párhuzamosan, a vizsgált mintadarab legnagyobb felületéhez viszonyítva.

2.2.   Az övvisszahúzókat úgy kell alátámasztani vagy felfüggeszteni, hogy a heveder tárolására szolgáló cséve tengelyei merőlegesek legyenek a kamrán vízszintesen keresztüláramló pára fő irányára. Annak a nyílásnak, amelyen a heveder kijön az övvisszahúzóból, szintén ebbe a fő irányba kell néznie.

2.3.   A mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy a pára az összes mintadarabon szabadon lecsapódhasson.

2.4.   Az egyes mintadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy a sóoldat ne csepeghessen le egyik mintadarabról a másikra.

3.   SÓOLDAT

3.1.   A sóoldat elkészítéséhez 5 ± 1 tömegrész konyhasót kell feloldani 95 rész desztillált vízben. A konyhasónak alapvetően nikkel- és rézmentesnek kell lennie, és száraz állapotban nem tartalmazhat 0,1 %-nál több nátrium-jodidot és 0,3 %-nál több szennyező anyagot, a teljes tömegre vonatkoztatva.

3.2.   A 35 °C-on porlasztott, összegyűjtött oldat pH-értékének a 6,5 pH és 7,2 pH közötti tartományba kell esnie.

4.   LEVEGŐELLÁTÁS

A fúvókához vagy fúvókákhoz a sóoldat porlasztása céljából szállított sűrített levegőnek olaj- és szennyezőanyag-mentesnek kell lennie, a nyomást pedig 70 kN/m2 és 170 kN/m2 közötti értéken kell tartani.

5.   KÖRÜLMÉNYEK A KÖDKAMRÁBAN

5.1.   A ködkamra megfigyelési tartományát 35 ± 5 °C hőmérsékleten kell tartani. A megfigyelési tartományon belül legalább két tiszta páragyűjtőt kell elhelyezni, amely összegyűjti a mintadarabokról vagy egyéb forrásokból lehulló oldatcseppeket. A páragyűjtőket a vizsgált mintadarabok közelében kell elhelyezni, az egyiket minél közelebb valamelyik fúvókához, a másikat pedig valamennyi fúvókától a lehető legtávolabb. A párának olyannak kell lennie, hogy mindegyik 80 cm2 méretű vízszintes gyűjtőfelületen minden egyes gyűjtőben átlagosan 1,0–2,0 ml oldat gyűljön össze óránként, legalább 16 órán keresztül mérve.

5.2.   A fúvókát vagy fúvókákat oly módon kell irányítani vagy terelni, hogy a permet ne szálljon rá közvetlenül a vizsgált mintadarabokra.

---

13. MELLÉKLET

A VIZSGÁLATOK SORRENDJE

| Szakaszok | Vizsgálat | Minták |
| --- | --- | --- |
| Az öv vagy utasbiztonsági rendszer száma | A heveder száma |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Az öv vagy utasbiztonsági rendszer szemrevételezése | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | A csat szemrevételezése | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5. | A csat szilárdsági vizsgálata | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Szilárdsági vizsgálat a beállító eszközön (és ahol szükséges, az övvisszahúzókon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Szilárdsági vizsgálat a rögzítőpontokon (és ahol szükséges, az övvisszahúzókon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Alacsony hőmérsékletű vizsgálat a csaton | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Alacsony hőmérsékletű ütésvizsgálat a merev részeken | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | A beállítás megkönnyítése | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Az öv vagy utasbiztonsági rendszer dinamikus vizsgálat előtti előkezelése/vizsgálata | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | A csat tartóssága | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2./7.2. | A merev részek korrózióállósága | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Az övvisszahúzók előkezelése | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Reteszelési küszöb | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4. | Visszahúzó erő | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Tartósság | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korrózió | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Por | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.3. | A heveder szélességének vizsgálata | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | A hevederek szilárdsági vizsgálata | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | szobahőmérsékleten történő előkezelés után | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | fényben történő előkezelés után | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | alacsony hőmérsékletű előkezelés után | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | hőelőkezelés után | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | vizes előkezelés után | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2./7.3. | Mikrocsúszási vizsgálat | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Kopásállósági vizsgálat | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dinamikus vizsgálat | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Csatnyitási vizsgálat | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | A heveder mintadarab megőrzése | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Szakaszok

Vizsgálat

Minták

Az öv vagy utasbiztonsági rendszer száma

A heveder száma

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Az öv vagy utasbiztonsági rendszer szemrevételezése

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

A csat szemrevételezése

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5.

A csat szilárdsági vizsgálata

X

6.2.3.3./7.5.1.

Szilárdsági vizsgálat a beállító eszközön (és ahol szükséges, az övvisszahúzókon)

X

6.2.4./7.5.2.

Szilárdsági vizsgálat a rögzítőpontokon (és ahol szükséges, az övvisszahúzókon)

X

6.2.2.3./7.5.3.

Alacsony hőmérsékletű vizsgálat a csaton

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Alacsony hőmérsékletű ütésvizsgálat a merev részeken

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

A beállítás megkönnyítése

X

Az öv vagy utasbiztonsági rendszer dinamikus vizsgálat előtti előkezelése/vizsgálata

6.2.2.4.

A csat tartóssága

X

X

6.2.1.2./7.2.

A merev részek korrózióállósága

X

X

Az övvisszahúzók előkezelése

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Reteszelési küszöb

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4.

Visszahúzó erő

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Tartósság

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korrózió

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Por

X

X

6.3.1.2./7.4.3.

A heveder szélességének vizsgálata

X

X

A hevederek szilárdsági vizsgálata

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

szobahőmérsékleten történő előkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

fényben történő előkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

alacsony hőmérsékletű előkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

hőelőkezelés után

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

vizes előkezelés után

X

X

6.2.3.2./7.3.

Mikrocsúszási vizsgálat

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Kopásállósági vizsgálat

X

X

6.4.1./7.7.

Dinamikus vizsgálat

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Csatnyitási vizsgálat

X

X

7.1.4.

A heveder mintadarab megőrzése

X

---

14. MELLÉKLET

A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE

1.   VIZSGÁLATOK

A biztonsági öveknek meg kell felelniük azoknak a követelményeknek, amelyek a következő vizsgálatok alapjául szolgálnak:

1.1.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók reteszelési küszöbének és tartósságának ellenőrzése

Az ezen előírás 7.6.2. szakaszának rendelkezései szerint az adott esetben legkedvezőtlenebb irányban, miután elvégezték az ezen előírás 6.2.5.3.5. szakaszában előírt és a 7.2., a 7.6.1., valamint a 7.6.3. szakaszban részletezett tartóssági vizsgálatot.

1.2.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzók tartósságának ellenőrzése

Az ezen előírás 7.6.1. szakaszának rendelkezései szerint, kiegészítve az ezen előírás 6.2.5.2.3. szakaszában előírt és a 7.2. és a 7.6.3. szakaszban meghatározott vizsgálatokkal kiegészítve.

1.3.   Hevederszilárdsági vizsgálat előkezelés után

Az ezen előírás 7.4.2. szakaszában leírt eljárás szerint az ezen előírás 7.4.1.1–7.4.1.5. szakaszának követelményei szerint elvégzett előkezelés után.

1.3.1.   Hevederszilárdsági vizsgálat koptatás után

Az ezen előírás 7.4.2. szakaszában leírt eljárás szerint az ezen előírás 7.4.1.6. szakaszának követelményei szerint elvégzett előkezelés után.

1.4.   Mikrocsúszási vizsgálat

Az ezen előírás 7.3. szakaszában leírt eljárás szerint.

1.5.   A merev részek vizsgálata

Az ezen előírás 7.5. szakaszában leírt eljárás szerint.

1.6.   A biztonsági övre vagy utasbiztonsági rendszerre vonatkozó funkcionális követelmények teljesülésének ellenőrzése a megfelelő dinamikus vizsgálat során

1.6.1.   Vizsgálatok előkezeléssel

1.6.1.1.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzóval szerelt övek és utasbiztonsági rendszerek esetében: az ezen előírás 7.7. és 7.8. szakaszának rendelkezései szerint, olyan öveket használva, amelyek övvisszahúzóján előzőleg elvégezték az ezen előírás 7.6.1. szakaszában előírt, 45 000 ciklusból álló tartóssági vizsgálatot és az ezen előírás 6.2.2.4., 7.2. és 7.6.3. szakaszában meghatározott vizsgálatokat.

1.6.1.2.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt övek és utasbiztonsági rendszerek esetében: az ezen előírás 7.7. és 7.8. szakaszának rendelkezései szerint, olyan öveket használva, amelyek övvisszahúzóján előzőleg elvégezték az ezen előírás 7.6.1. szakaszában előírt, 10 000 ciklusból álló tartóssági vizsgálatot és az ezen előírás 6.2.2.4., 7.2. és 7.6.3. szakaszában előírt vizsgálatokat.

1.6.1.3.   Statikus övek esetében: az ezen előírás 7.7. és 7.8. szakaszának rendelkezései szerint, olyan biztonsági övön, amelyen elvégezték az ezen előírás 6.2.2.4. és 7.2. szakaszában előírt vizsgálatokat.

1.6.2.   Előkezelés nélküli vizsgálat

Az ezen előírás 7.7. és 7.8. szakaszában megállapított rendelkezések szerint.

2.   A VIZSGÁLAT GYAKORISÁGA ÉS AZ EREDMÉNYEK

2.1.   Az e melléklet 1.1–1.5. szakaszának előírásai szerint a vizsgálatot statisztikailag ellenőrzött és véletlenszerű gyakorisággal, a szokásos minőségbiztosítási eljárások egyikének megfelelően kell elvégezni.

2.1.1.   Ezenkívül a vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzók esetében minden szerelvényt ellenőrizni kell:

| 2.1.1.1. | vagy az ezen előírás 7.6.2.1. és 7.6.2.2. szakaszának rendelkezései szerint, a 7.6.2.1.2. szakaszban meghatározott legkedvezőtlenebb irányban. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük az ezen előírás 6.2.5.3.1.1. és 6.2.5.3.3. szakasza követelményeinek; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

vagy az ezen előírás 7.6.2.1. és 7.6.2.2. szakaszának rendelkezései szerint, a 7.6.2.1.2. szakaszban meghatározott legkedvezőtlenebb irányban. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük az ezen előírás 6.2.5.3.1.1. és 6.2.5.3.3. szakasza követelményeinek;

| 2.1.1.2. | vagy az ezen előírás 7.6.2.3. szakaszában megállapított rendelkezések szerint a legkedvezőtlenebb irányban. Az elhajlási sebesség nagyobb lehet, mint az előírt sebesség, amennyiben ez nem befolyásolja a vizsgálati eredményeket. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük az ezen előírás 6.2.5.3.1.4. szakasza követelményeinek. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

vagy az ezen előírás 7.6.2.3. szakaszában megállapított rendelkezések szerint a legkedvezőtlenebb irányban. Az elhajlási sebesség nagyobb lehet, mint az előírt sebesség, amennyiben ez nem befolyásolja a vizsgálati eredményeket. A vizsgálat eredményeinek meg kell felelniük az ezen előírás 6.2.5.3.1.4. szakasza követelményeinek.

2.2.   Az e melléklet 1.6. szakasza szerinti dinamikus vizsgálatnak való megfelelés ellenőrzése esetében e vizsgálatot legalább a következő gyakorisággal kell végrehajtani:

2.2.1.   Vizsgálatok előkezeléssel

2.2.1.1.   Vészhelyzetben automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt övek esetében:

amennyiben a naponta gyártott övek száma 1 000-nél nagyobb: 100 000 gyártott övből egyet, legalább kéthetente egy öv gyakorisággal,

amennyiben a naponta gyártott övek száma legfeljebb 1 000: 10 000 gyártott övből egyet, reteszelőmechanizmus-típusonként évente legalább egy öv gyakorisággal (1),

alá kell vetni az e melléklet 1.6.1.1. szakaszában előírt vizsgálatnak.

2.2.1.2.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzóval felszerelt övek és statikus övek esetében:

amennyiben a naponta gyártott övek száma 1 000-nél nagyobb: 100 000 gyártott övből egyet, legalább kéthetente egy öv gyakorisággal,

amennyiben a naponta gyártott övek száma legfeljebb 1 000: 10 000 gyártott övből egyet, évente legalább egy öv gyakorisággal,

alá kell vetni az e melléklet 1.6.1.2. vagy 1.6.1.3. szakaszában előírt vizsgálatnak.

2.2.2.   Előkezelés nélküli vizsgálatok

2.2.2.1.   Vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzóval ellátott övek esetében az alábbi számú mintadarabot kell alávetni a fenti 1.6.2. szakaszban előírt vizsgálatnak:

2.2.2.1.1.   naponta legalább 5 000 gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 25 000 gyártott övből kettőt, naponta legalább egy öv gyakorisággal,

2.2.2.1.2.   naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében reteszelőmechanizmus-fajtánként 5 000 gyártott övből egyet, évente legalább egy öv gyakorisággal.

2.2.2.2.   Automatikusan reteszelő övvisszahúzóval ellátott övek és statikus övek esetében az alábbi számú mintadarabot kell alávetni a fenti 1.6.2. szakaszban előírt vizsgálatnak:

2.2.2.2.1.   naponta legalább 5 000 gyártott öv esetében jóváhagyott típusonként 25 000 gyártott övből kettőt, naponta legalább egy öv gyakorisággal;

2.2.2.2.2.   naponta 5 000-nél kevesebb gyártott öv esetében jóváhagyott típusonként 5 000 gyártott övből egyet, évente legalább egy öv gyakorisággal.

2.2.3.   Eredmények

A vizsgálati eredményeknek meg kell felelniük az ezen előírás 6.4.1.3.1. szakaszában megállapított követelményeknek.

A próbabábu menetirányban előre történő elmozdulása az ezen előírás 6.4.1.3.2. szakasza (vagy adott esetben 6.4.1.4. szakasza) tekintetében egy egyszerűsített, kiigazított módszerrel végrehajtott vizsgálat során ellenőrizhető.

Egyszerűsített, kiigazított módszer lehet például a fizikai vizsgálat során a mellkasnak a menetirányba 300 mm-re történő elmozdulása esetén, légzsák vagy további utasbiztonsági rendszerelemek nélkül mért referenciasebesség alkalmazása, amelyet a megfelelőség-ellenőrzési tervben figyelembe kell venni.

2.2.3.1.   Az ezen előírás 6.4.1.3.3. vagy 6.4.1.3.4. szakasza, illetve az e melléklet 1.6.1. szakasza alapján történő jóváhagyás esetén csak az a követelmény, hogy az öv egyik része sem sérülhet meg vagy kapcsolódhat ki, és a mellkas referenciapontjának sebessége 300 mm-es elmozdulás során nem lépheti túl a 24 km/h sebességet.

2.3.   Amennyiben egy vizsgálati mintadarab nem felel meg az elvégzett vizsgálaton, legalább három másik mintadarabon ugyanazon követelményekre vonatkozó újabb vizsgálatot kell végrehajtani. Dinamikus vizsgálatok esetében, ha az utóbbi három közül valamelyik nem felel meg a vizsgálat során, a jóváhagyás jogosultja vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője értesíti azon típusjóváhagyó hatóságot, amely a típusjóváhagyást megadta, és jelzi, hogy milyen lépéseket tettek a gyártás megfelelőségének helyreállítására.

---

(1)  E melléklet alkalmazásában „reteszelőmechanizmus-típus”: minden olyan vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó, amelynek mechanizmusa csak az érzékelő eszköz által a jármű vonatkoztatási tengelyével bezárt dőlésszögben (szögekben) tér el.

---

15. MELLÉKLET

Eljárás a H pont és a gépjárműben utazó személy törzsének különböző ülőhelyeken bezárt tényleges dőlésszöge meghatározására
   (1)

| 1. függelék – | A háromdimenziós H pont-vizsgáló eszköz leírása (1) |
| --- | --- |

1. függelék –

| 2. függelék – | Háromdimenziós koordinátarendszer (1) |
| --- | --- |

2. függelék –

| 3. függelék – | Ülőhelyekre vonatkozó referenciaadatok (1) |
| --- | --- |

3. függelék –

---

(1)  Az eljárás leírása a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 1. mellékletében és annak 1., 2. és 3. függelékében szerepel. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

16. MELLÉKLET

A BIZTONSÁGI ÖV BESZERELÉSE MEGADVA AZ ÖVEK ÉS ÖVVISSZAHÚZÓK TÍPUSAIT

| A biztonsági övekre és az övvisszahúzókra vonatkozó minimumkövetelmények |
| --- |
| Járműkategória | Menetirányba néző ülőhelyek | Hátrafelé néző ülőhelyek | Oldalra néző ülőhelyek |
| Szélső ülőhelyek | Középső ülőhelyek |
| Elülső | Nem elülső | Elülső | Nem elülső |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ
  Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ
  Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ
  Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ
  Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| A 8.1.2.1. szakasz megengedi a medenceövet, ha az ülés az utasfolyosón belül van. | A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában. |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m, Ar4Nm*
  A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában, és a vezető üléshez. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm*
  A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m, Ar4Nm*
  A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában, és a vezető üléshez. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm*
  A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: hárompontos (medence- és átlós) öv | B: kétpontos (medence-) öv | r: övvisszahúzó | m: többszörös érzékenységű, vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó |
| 3: automatikusan reteszelő övvisszahúzó | 4: vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó | N: magasabb reakcióküszöb | (lásd a 16. sz. előírás 2.14.3. és 2.14.5. szakaszát) |
| *: ezen előírás 8.1.6. szakaszára vonatkozik (2) | Ø: ezen előírás 8.1.2.1. szakaszára vonatkozik | ߦ: ezen előírás 8.1.7. szakaszára vonatkozik (2) | |

A biztonsági övekre és az övvisszahúzókra vonatkozó minimumkövetelmények

Járműkategória

Menetirányba néző ülőhelyek

Hátrafelé néző ülőhelyek

Oldalra néző ülőhelyek

Szélső ülőhelyek

Középső ülőhelyek

Elülső

Nem elülső

Elülső

Nem elülső

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m vagy Ar4Nm ߦ

Lásd a 8.1.7. szakaszt, hogy a medenceöv milyen feltételek mellett megengedett

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A 8.1.2.1. szakasz megengedi a medenceövet, ha az ülés az utasfolyosón belül van.

A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában.

N2

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m, Ar4Nm*

A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában, és a vezető üléshez.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm*

A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm vagy Ar4m, Ar4Nm*

A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában, és a vezető üléshez.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm vagy A, Ar4m, Ar4Nm*

A 8.1.6. szakasz megengedi a medenceövet, ha a szélvédő nincs a referenciazónában.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: hárompontos (medence- és átlós) öv

B: kétpontos (medence-) öv

r: övvisszahúzó

m: többszörös érzékenységű, vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó

3: automatikusan reteszelő övvisszahúzó

4: vészhelyzetben reteszelő övvisszahúzó

N: magasabb reakcióküszöb

(lásd a 16. sz. előírás 2.14.3. és 2.14.5. szakaszát)

*:

Ø: ezen előírás 8.1.2.1. szakaszára vonatkozik

ߦ:

Megjegyzés: Az S-típusú övek minden esetben beszerelhetők az A és B típusú övek helyére, feltéve, hogy rögzítéseik megfelelnek a 14. sz. előírásnak.

Amennyiben a hámrendszerű övet ezen előírással összhangban a medenceöv hevederének használatával S-típusú övként hagyták jóvá, a vállöv hevedereit és esetleg egy vagy több övvisszahúzót, egy vagy két kiegészítő ágyékhevedert, beleértve rögzítéseiket a gyártó/kérelmező biztosíthatja. Ezeknek a kiegészítő rögzítéseknek nem kell megfelelniük a 14. sz. előírás követelményeinek (Hibajavítás a 04. módosítássorozat 14. kiegészítéséhez, az elejétől kezdve alkalmazandó.).

---

(1)  Hibajavítás a 04. módosítássorozat 12. kiegészítéséhez, kezdettől fogva alkalmazandó.

(2)  Hibajavítás a 4. felülvizsgálathoz, kezdettől fogva alkalmazandó.

---

17. MELLÉKLET

A gépjárművek előrenéző ülésein utazó felnőtt utasok biztonsági öveinek és biztonsági rendszereinek, valamint az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszereknek és az i-Size gyermekbiztonsági rendszernek a beszerelésére vonatkozó követelmények

1.   MEGFELELŐSÉG A GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREKKEL

1.1.   A járműgyártónak a jármű kézikönyvében közérthető tájékoztatást kell adnia a jármű használójának arról, hogy az egyes ülőhelyek alkalmasak-e gyermekbiztonsági rendszer beszerelésére. Ezeket az információkat piktogramok segítségével vagy annak az országnak a hivatalos nyelvén vagy legalább az egyik hivatalos nyelvén kell feltüntetni, amelyben a járművet eladásra kínálják.

A járműgyártónak minden menetirány szerinti ülőhely és minden meghatározott ISOFIX hely tekintetében fel kell tüntetnie, hogy:

| a) | az ülőhely alkalmas-e „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére (lásd az alábbi 1.2. szakaszt); és/vagy |
| --- | --- |

a)

az ülőhely alkalmas-e „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére (lásd az alábbi 1.2. szakaszt); és/vagy

| b) | az ülőhely alkalmas-e i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére (lásd az alábbi 1.4. szakaszt); és/vagy |
| --- | --- |

b)

az ülőhely alkalmas-e i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére (lásd az alábbi 1.4. szakaszt); és/vagy

| c) | az ülőhely alkalmas-e a fent meghatározottaktól eltérő gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére (lásd az alábbi 1.3. szakaszt). |
| --- | --- |

c)

az ülőhely alkalmas-e a fent meghatározottaktól eltérő gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére (lásd az alábbi 1.3. szakaszt).

A jármű kézikönyvében jelezni kell, ha valamelyik ülőhelyen csak menetirányba néző gyermekbiztonsági rendszer használható.

A jármű használójának szánt fenti információk mellett a járműgyártóknak az e melléklet 3. függelékében meghatározott információkat is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Ezeket az információkat rendelkezésre lehet bocsátani például a jármű kézikönyvének külön mellékleteiben, a jármű műszaki leírásaiban vagy egy erre a célra létrehozott weboldalon. A jármű kézikönyvében meg kell adni, hogy ez az információ hol érhető el.

1.2.   Az univerzális kategóriájú gyermekbiztonsági rendszer a 44. sz. előírás 03. módosítássorozatának 5. kiegészítése (vagy későbbi módosításai) alapján jóváhagyott, „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszer. A gyártó által az „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére alkalmasként feltüntetett ülőhelyeknek meg kell felelniük az e melléklet 1. függeléke és 5. függeléke rendelkezéseinek.

1.3.   Az ISOFIX gyermekbiztonsági rendszer a 44. sz. előírás 03. módosítássorozatának 5. kiegészítése vagy a 129. sz. előírásnak (vagy későbbi módosításainak) megfelelően jóváhagyott gyermekbiztonsági rendszer. A gyártó által ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére alkalmasként feltüntetett ülőhelyeknek meg kell felelniük az e melléklet 2. függeléke rendelkezéseinek.

1.4.   Az i-Size gyermekbiztonsági rendszer a 129. sz. előírásnak megfelelően jóváhagyott, i-Size kategóriájú gyermekbiztonsági rendszer. A gyártó által i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére alkalmasként feltüntetett ülőhelyeknek meg kell felelniük az e melléklet 2. függeléke és 5. függeléke rendelkezéseinek.

1. FÜGGELÉK

A gépjármű biztonsági övével rögzített „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére vonatkozó rendelkezések

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e függelékben szereplő vizsgálati eljárást és az arra vonatkozó követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az adott ülőhelyek alkalmasak-e „univerzális” kategóriájú gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére.

1.2.   A vizsgálatokat a járműben vagy a jármű megfelelő részén is el lehet végezni.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

2.1.   Az ülést a leghátsó és legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.

2.2.   Az üléstámla dőlésszögét a jármű gyártója által meghatározott tervezési helyzetbe kell állítani. Előírás hiányában a háttámlát a függőlegeshez képest 25 fokos szögbe vagy az ahhoz legközelebbi rögzített helyzetbe kell állítani.

2.3.   A vállnál lévő rögzítési pontot a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.

2.4.   A háttámlára és a párnára pamutanyagot kell helyezni.

2.5.   A vizsgálati készüléket a jármű ülésére kell helyezni (a függelék 1. ábrájának megfelelően).

2.6.   Amennyiben az ülőhely menetirányba vagy menetiránnyal ellentétes irányba néző univerzális utasbiztonsági rendszer elhelyezésére szolgál, a 2.6.1., 2.7., 2.8., 2.9. és 2.10. szakasznak megfelelően kell eljárni. Amennyiben az ülőhely csak menetirányba néző univerzális utasbiztonsági rendszer elhelyezésére szolgál, a 2.6.2., 2.7., 2.8., 2.9. és 2.10. szakasznak megfelelően kell eljárni.

2.6.1.   A biztonsági öv hevederét a vizsgálati készülék körül megközelítőleg a 2. és 3. ábrán látható helyes helyzetben kell elrendezni, majd be kell csatolni a csatot.

2.6.2.   A biztonsági öv medencehevederét a vizsgálati készülék 150 mm sugarú alsó része körül megközelítőleg a 3. ábrán látható helyes helyzetben kell elrendezni, majd be kell csatolni a csatot.

2.7.   Meg kell győződni arról, hogy a vizsgálati készülék függőleges szimmetriasíkja az ülőhely függőleges szimmetriasíkjától számított ±25 mm-re helyezkedik el.

2.8.   Meg kell győződni arról, hogy a heveder nem laza. A feszesebbé tételhez megfelelő erőt kell alkalmazni, a hevedert nem kell megpróbálni megfeszíteni.

2.9.   A vizsgálati készülék eleje közepét 100 N ± 10 N nagyságú erővel, az alsó felülettel párhuzamosan hátrafelé kell nyomni, majd az erőt meg kell szüntetni.

2.10.   A vizsgálati készülék felső felületének közepét 100 N ± 10 N nagyságú erővel lefelé kell nyomni, majd az erőt meg kell szüntetni.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   A vizsgálati készülék alapjának mind az üléspárna felületének elülső, mind a hátulsó részeivel érintkeznie kell. Amennyiben az érintkezés a vizsgálati készülék övbevezetési rése miatt nem jön létre, ezt a rést a vizsgálati készülék alsó felületével egyvonalban le lehet takarni.

3.2.   Az öv medencerészének a vizsgálati készülék mindkét oldalával érintkeznie kell a medenceöv pályájának hátulján (lásd a 3. ábrát).

3.3.   Az öv medencerészének a vizsgálati készülék mindkét oldalával érintkeznie kell a medenceöv pályájának hátulján (lásd a 3. ábrát). A biztonsági öv hevederének minden esetben fednie kell a BP pontokat az ívelt él bal és jobb oldalán; a BP pont ívelt élen elfoglalt pontos helyét az 1. ábra W részlete mutatja.

1. ábra

A készülék leírása

A 23 kg-os súly egyenletesen oszlik el

W részlet

W jelű részlet

| 2. ábra


  A vizsgálati készülék behelyezése a jármű ülésére (lásd a 2.6.1. szakaszt) | 3. ábra


  Az összeegyeztethetőség ellenőrzése (lásd a 2.6.1. és a 3.2. szakaszt) |
| --- | --- |
| |

2. ábra

2. ábra

A vizsgálati készülék behelyezése a jármű ülésére (lásd a 2.6.1. szakaszt)

A vizsgálati készülék behelyezése a jármű ülésére (lásd a 2.6.1. szakaszt)

3. ábra

3. ábra

Az összeegyeztethetőség ellenőrzése (lásd a 2.6.1. és a 3.2. szakaszt)

Az összeegyeztethetőség ellenőrzése (lásd a 2.6.1. és a 3.2. szakaszt)

Image 38

2. FÜGGELÉK

ISOFIX vagy i-Size helyekre beszerelt, univerzális és féluniverzális kategóriájú, menetirányba néző és menetiránynak háttal beszerelt ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére vonatkozó rendelkezések

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e függelékben szereplő vizsgálati eljárást és az arra vonatkozó követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az adott ISOFIX helyek alkalmasak-e univerzális és féluniverzális kategóriájú ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére, valamint annak megállapítására, hogy az adott i-Size ülőhelyek alkalmasak-e i-Size gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére.

1.2.   A vizsgálatokat a járműben vagy a jármű megfelelő részén is el lehet végezni.

Az i-Size ülőhelyek esetében az i-Size kitámasztóláb behelyezésére vonatkozó követelményeknek való megfelelés fizikai vizsgálattal, számítógépes szimulációval vagy rajzokkal egyaránt bizonyítható.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

A járműben található, a jármű gyártója által meghatározott ISOFIX helyeket ellenőrizni kell annak érdekében, hogy az e függelék 4. szakaszában felsorolt gyermekbiztonsági készülékeket garantáltan be lehessen helyezni. Ha a járműgyártó azt jelezte, hogy az ISOFIX hely(ek)en el lehet helyezni egy adott gyermekbiztonsági készüléket, akkor azt kell feltételezni, hogy az azonos tájolású, de kisebb gyermekbiztonsági készülékeket is el lehet elhelyezni.

A jármű gyártója által meghatározott i-Size ülőhelyeket ellenőrizni kell annak érdekében, hogy az ISO/R2 és az ISO/F2X gyermekbiztonsági készülékeket (lásd e melléklet 4. szakaszát), az i-Size kitámasztóláb méretezési térfogatát is beleértve, garantáltan be lehessen helyezni.

Mind az ISOFIX, mind az i-Size ülőhelyek tekintetében a következő eljárást kell alkalmazni:

| 2.1. | Egy gyermekbiztonsági készüléknek az ülésen akár i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal, akár anélkül történő ellenőrzésekor ezt az ülést hosszirányban a leghátsó és legalacsonyabb helyzetbe lehet állítani. |
| --- | --- |

2.1.

Egy gyermekbiztonsági készüléknek az ülésen akár i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal, akár anélkül történő ellenőrzésekor ezt az ülést hosszirányban a leghátsó és legalacsonyabb helyzetbe lehet állítani.

| 2.2. | Az üléstámla dőlésszögét a gyártó által meghatározott tervezési helyzetbe, a fejtámaszt pedig a legalsó és leghátsó helyzetbe kell állítani. Előírás hiányában a háttámlát a törzs függőlegeshez képest 25 fokos dőlésszögének megfelelő szögbe vagy az ahhoz legközelebbi rögzített helyzetbe kell állítani.
  Egy gyermekbiztonsági készüléknek hátsó ülésen akár i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal, akár anélkül történő ellenőrzésekor a jármű szóban forgó hátsó ülés előtti ülését hosszirányban előre – de legfeljebb a leghátsó és a legelső helyzet közötti középállásba – lehet állítani. Az ülés háttámlaszöge is állítható, de függőlegesen legfeljebb csak a törzs 15 fokos dőlésszögének megfelelő szögig. |
| --- | --- |

2.2.

Az üléstámla dőlésszögét a gyártó által meghatározott tervezési helyzetbe, a fejtámaszt pedig a legalsó és leghátsó helyzetbe kell állítani. Előírás hiányában a háttámlát a törzs függőlegeshez képest 25 fokos dőlésszögének megfelelő szögbe vagy az ahhoz legközelebbi rögzített helyzetbe kell állítani.

Egy gyermekbiztonsági készüléknek hátsó ülésen akár i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal, akár anélkül történő ellenőrzésekor a jármű szóban forgó hátsó ülés előtti ülését hosszirányban előre – de legfeljebb a leghátsó és a legelső helyzet közötti középállásba – lehet állítani. Az ülés háttámlaszöge is állítható, de függőlegesen legfeljebb csak a törzs 15 fokos dőlésszögének megfelelő szögig.

| 2.3. | A háttámlára és a párnára szükség esetén pamutanyagot kell helyezni. |
| --- | --- |

2.3.

A háttámlára és a párnára szükség esetén pamutanyagot kell helyezni.

| 2.4. | A gyermekbiztonsági készüléket i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül az ISOFIX vagy az i-Size ülőhelyre kell helyezni. |
| --- | --- |

2.4.

A gyermekbiztonsági készüléket i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül az ISOFIX vagy az i-Size ülőhelyre kell helyezni.

| 2.5. | Az ISOFIX rögzítőpontok között középen 100 N ± 10 N nagyságú nyomóerőt kell kifejteni az ISOFIX rögzítési rendszer irányába, az alsó felülettel párhuzamosan, majd az erőt meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

2.5.

Az ISOFIX rögzítőpontok között középen 100 N ± 10 N nagyságú nyomóerőt kell kifejteni az ISOFIX rögzítési rendszer irányába, az alsó felülettel párhuzamosan, majd az erőt meg kell szüntetni.

| 2.6. | A gyermekbiztonsági készüléket i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül az ISOFIX rögzítési rendszerhez kell csatlakoztatni. |
| --- | --- |

2.6.

A gyermekbiztonsági készüléket i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül az ISOFIX rögzítési rendszerhez kell csatlakoztatni.

| 2.7. | A vizsgálati készülék felső felületének közepét 100 N ± 10 N nagyságú erővel lefelé kell nyomni, majd az erőt meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

2.7.

A vizsgálati készülék felső felületének közepét 100 N ± 10 N nagyságú erővel lefelé kell nyomni, majd az erőt meg kell szüntetni.

3.   KÖVETELMÉNYEK

Az alábbi vizsgálati feltételek kizárólag az ISOFIX és/vagy az i-Size ülőhelyre az i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül behelyezett gyermekbiztonsági készülék(ek)re vonatkoznak. Nincs előírva, hogy e feltételek között a gyermekbiztonsági készülék(ek)et az ISOFIX és/vagy az i-Size ülőhelyre az i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül be lehessen tenni és ki is lehessen onnan venni.

3.1.   A gyermekbiztonsági készülék(ek)et az i-Size kitámasztóláb méretezési térfogattal vagy anélkül minden zavar nélkül be kell tudni helyezni a jármű belsejébe. A gyermekbiztonsági készülék alapjának 15° ± 10°-os szöget kell bezárnia az ISOFIX rögzítési rendszeren átmenő vízszintes sík felett. Az illesztések ellenőrzésének megkönnyítése érdekében az ISOFIX csatlakozóelemeket hosszirányban – 10 mm és + 70 mm között lehet állítani, miként az az 1–9. ábra Y részletén látható. Az ábrák a leghosszabbra állított helyzetet mutatják.

3.2.   Az ISOFIX felső hevederrögzítési pontnak – ha van – hozzáférhetőnek kell maradnia.

3.3.   Ha a fenti követelmények a fenti 2. szakaszban megadott beállításokkal nem teljesülnek, az üléseket, a háttámlákat és a fejtámlákat a gyártó által rendeltetésszerű használathoz megadott más alternatív helyzetekhez is hozzá lehet igazítani, mely esetben meg kell ismételni a fenti beszerelési eljárást, és ismét ellenőrizni kell, hogy teljesülnek-e a követelmények. Ezeket az alternatív helyzeteket a jármű kézikönyvében és az e melléklet 3. függelékében a 2. és/vagy a 3. táblázatban megadott kiegészítő információkkal együtt le kell írni. Az i-Size ülőhelyek előtti utasüléseket is el lehet mozdítani a szokásos használati helyzet előtti helyzetbe. Ilyen esetekben a jármű gyártójának a gépjármű kézikönyvében meg kell adnia, hogy az így elmozdított érintett utasülésén nem lehet helyet foglalni.

3.4.   Ha a fenti követelmények nem teljesülnek, amikor néhány eltávolítható belső szerelvény is fel van szerelve, ezeket a szerelvényeket el lehet távolítani, és ismét ellenőrizni kell, hogy teljesülnek-e a 3. szakasz követelményei. Ebben az esetben az ezzel kapcsolatos információt fel kell tüntetni e melléklet 3. függelékének 2. és/vagy 3. táblázatában.

4.   AZ ISOFIX GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZER MÉRET SZERINTI BURKOLÓGÖRBE-OSZTÁLYÁBA TARTOZÓ KÉSZÜLÉKEK

| — | ISO/F3: Menetirányba néző, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- |

—

ISO/F3: Menetirányba néző, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

| — | ISO/F2: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- |

—

ISO/F2: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

| — | ISO/F2X: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: Menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

| — | ISO/R3: Menetiránynak háttal beszerelhető, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- |

—

ISO/R3: Menetiránynak háttal beszerelhető, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

| — | ISO/R2: Kis méretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- |

—

ISO/R2: Kis méretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

| — | ISO/R2X: Kis méretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: Kis méretű, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer kisgyermekek számára

| — | ISO/R1: Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer csecsemők számára |
| --- | --- |

—

ISO/R1: Menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer csecsemők számára

| — | ISO/L1: Bal oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár) |
| --- | --- |

—

ISO/L1: Bal oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár)

| — | ISO/L2: Jobb oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár) |
| --- | --- |

—

ISO/L2: Jobb oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (mózeskosár)

A fenti készülékeket az alábbi táblázat szerint 10–13 kg +/– 1 kg tömeggel kell kialakítani, és kellően tartósnak és merevnek kell lenniük a funkcionális követelmények kielégítéséhez.

| Gyermekbiztonsági készülék (CRF) | Tömeg (kg) | Tűrés (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2 / R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1 / L2 | 13 | ± 1 |
| F2 / F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

Gyermekbiztonsági készülék (CRF)

Tömeg (kg)

Tűrés (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2 / R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1 / L2

13

± 1

F2 / F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1.   Kisgyermekek számára készült, menetirányba néző, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

1. ábra

ISO/F3 burkológörbe méretei kisgyermekek számára készült, menetirányba néző, teljes magasságú (720 mm magasságú) gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISOFIX A MÉRETOSZTÁLY

Image 39

Jelmagyarázat

| 1 | Határok előre és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol egy meghatározott jármű gyermekbiztonsági rendszerének kitámasztó lába vagy hasonló része túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | Nem értelmezhető. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. sz. előírás adja meg. |
| --- | --- |

4

4.2.   Kisgyermekek számára készült, menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

2. ábra

ISO/F2 burkológörbe méretei kisgyermekek számára készült, menetirányba néző, csökkentett magasságú (650 mm magasságú) gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISOFIX B MÉRETOSZTÁLY

Image 40

Jelmagyarázat

| 1 | Határok előre és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol egy meghatározott jármű gyermekbiztonsági rendszerének kitámasztó lába vagy hasonló része túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | Nem értelmezhető. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. sz. előírás adja meg. |
| --- | --- |

4

| 5 | A felső heveder rögzítési pontja. |
| --- | --- |

5

4.3.   Kisgyermekek számára készült, a második háttámlaváltozattal rendelkező, menetirányba néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

3. ábra

ISO/F2X burkológörbe méretei kisgyermekek számára készült, a második háttámlaváltozattal rendelkező, menetirányba néző, csökkentett magasságú (650 mm magasságú) gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISOFIX B1 MÉRETOSZTÁLY

Image 41

Jelmagyarázat

| 1 | Határok előre és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol egy meghatározott jármű gyermekbiztonsági rendszerének kitámasztó lába vagy hasonló része túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | Nem értelmezhető. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. sz. előírás adja meg. |
| --- | --- |

4

4.4.   Kisgyermekek számára készült, menetiránynak háttal beszerelhető, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

4. ábra

ISO/R3 burkológörbe méretei kisgyermekek számára készült, menetiránynak háttal néző, teljes magasságú gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISOFIX C MÉRETOSZTÁLY

Image 42

Jelmagyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol egy meghatározott jármű gyermekbiztonsági rendszerének kitámasztó lába vagy hasonló része túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | A határt hátrafelé (az ábrán jobbra) az előre néző készülék burkológörbéje adja meg a 2. ábrán. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. sz. előírás adja meg. |
| --- | --- |

4

4.5.   Kisgyermekek számára készült, menetiránynak háttal beszerelhető, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

5. ábra

ISO/R2 burkológörbe méretei kisgyermekek számára készült, menetiránynak háttal néző, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISOFIX D MÉRETOSZTÁLY

Image 43

Jelmagyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol egy meghatározott jármű gyermekbiztonsági rendszerének kitámasztó lába vagy hasonló része túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | A határt hátrafelé (az ábrán jobbra) az előre néző készülék burkológörbéje adja meg a 2. ábrán. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. sz. előírás adja meg. |
| --- | --- |

4

4.6.   Csecsemők számára készült, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

6. ábra

ISO/R1 burkológörbe méretei menetiránynak háttal néző, csecsemők számára készült gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISOFIX E MÉRETOSZTÁLY

Image 44

Jelmagyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonal jelöli azt a területet, ahol egy meghatározott jármű gyermekbiztonsági rendszerének kitámasztó lába vagy hasonló része túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | A határt hátrafelé (az ábrán jobbra) az előre néző készülék burkológörbéje adja meg a 2. ábrán. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit a 44. sz. előírás adja meg. |
| --- | --- |

4

4.7.   ISO/R2X burkológörbe csecsemők számára készült, menetiránynak háttal beszerelhető gyermekbiztonsági rendszer esetében

7. ábra

Kisgyermekek számára készült, menetiránynak háttal beszerelhető, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéjének méretei a jármű belsejével való jobb kompatibilitás érdekében módosított, menetiránynak háttal beszerelhető, csökkentett magasságú gyermekbiztonsági rendszerhez

Image 45

Jelmagyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonalak jelölik azt a területet, ahol az elfordulásgátló szerkezet vagy hasonló szerkezet (pl. visszapattanás ellen védő keret) túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

| 3 | A határt hátrafelé (az ábrán jobbra) az előre néző készülék burkológörbéje adja meg a 2. ábrán. |
| --- | --- |

3

| 4 | A csatlakozó terület további jellemzőit az Y részlet, valamint az ISO 13216-1:1999 szabvány 2. és 3. ábrája adja meg. |
| --- | --- |

4

4.8.   Oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer burkológörbéje

8. ábra

Burkológörbe méretei oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer esetében – ISO/L1 vagy a tükörszimmetrikus ISO/L2 – (lásd az ábrát)

Megjegyzés: A csecsemők számára készült, bal oldalra néző gyermekbiztonsági rendszer (ISO/L1) burkológörbéjének méretei a hosszirányú síkjára szimmetrikusak az ISO/L2 rendszerrel.

Image 46

Jelmagyarázat

| 1 | Határok hátrafelé és felfelé. |
| --- | --- |

1

| 2 | Szaggatott vonalak jelölik azt a területet, ahol az elfordulásgátló szerkezet vagy hasonló szerkezet (pl. visszapattanás ellen védő keret) túlnyúlhat. |
| --- | --- |

2

9. ábra

Az i-Size kitámasztóláb méretezési térfogatának oldalnézete az i-Size ülőhelyek és az i-Size gyermekbiztonsági rendszerek kitámasztólába összeegyeztethetőségének értékeléséhez

Image 47

Jelmagyarázat:

| 1. | Gyermekbiztonsági készülék (CRF). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alsó ISOFIX rögzítési pontok rúdja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A kijelölt ülőhelyre behelyezett gyermekbiztonsági készülék alsó felülete által alkotott sík. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az alsó rögzítési pont rúdján áthaladó, valamint a gyermekbiztonsági készülék hosszirányú középsíkjára és a kijelölt ülőhelyre behelyezett gyermekbiztonsági készülék alsó felülete által alkotott síkra egyaránt merőleges sík. |
| --- | --- |

4.

| 5. | i-Size kitámasztóláb méretezési térfogata, amely egy i-Size gyermekbiztonsági rendszer kitámasztólábának geometriai határait képviseli. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A jármű padlója. |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés: nem méretarányos rajz.

10. ábra

Az i-Size kitámasztóláb méretezési térfogatának háromdimenziós nézete az i-Size ülőhelyek és az i-Size gyermekbiztonsági rendszerek kitámasztólába összeegyeztethetőségének értékeléséhez

Image 48

Jelmagyarázat:

| 1. | Gyermekbiztonsági készülék (CRF). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alsó ISOFIX rögzítési pontok rúdja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A gyermekbiztonsági készülék (CRF) hosszirányú középsíkja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | i-Size kitámasztóláb méretezési térfogata. |
| --- | --- |

4.

Megjegyzés: nem méretarányos rajz.

---

(1)  Az ISOFIX alaptömegét figyelembe véve.

3. FÜGGELÉK

PÉLDA A RÉSZLETES INFORMÁCIÓKRA PÉLDÁUL A GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREK GYÁRTÓI SZÁMÁRA

Ez a táblázat kifejezetten a gyermekbiztonsági rendszer gyártójának szóló műszaki információkat tartalmazza, ilyen módon a nemzeti nyelvekre nem szükséges lefordítani.

| | Ülőhely |
| --- | --- |
| Az ülőhely száma | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Az ülőhely megfelelő a biztonsági övvel rögzített univerzális készülékhez (igen/nem) | | | | | | | | | |
| i-Size ülőhely (igen/nem) | | | | | | | | | |
| Az ülőhely megfelelő az oldalra néző (L1/L2) készülékhez | | | | | | | | | |
| A legnagyobb megfelelő, a menetiránnyal ellentétes irányba beszerelhető készülék (R1/R2X/R2/R3) | | | | | | | | | |
| A legnagyobb megfelelő, menetirányba beszerelhető készülék (F1/F2X/F2/F3) | | | | | | | | | |
| A legnagyobb megfelelő ülésmagasító készülék (B2/B3) | | | | | | | | | |

Ülőhely

Az ülőhely száma

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Az ülőhely megfelelő a biztonsági övvel rögzített univerzális készülékhez (igen/nem)

i-Size ülőhely (igen/nem)

Az ülőhely megfelelő az oldalra néző (L1/L2) készülékhez

A legnagyobb megfelelő, a menetiránnyal ellentétes irányba beszerelhető készülék (R1/R2X/R2/R3)

A legnagyobb megfelelő, menetirányba beszerelhető készülék (F1/F2X/F2/F3)

A legnagyobb megfelelő ülésmagasító készülék (B2/B3)

| 1. | Az ezen előírásban leírt módon adjon információt a kitámasztólábbal összeegyeztethető minden egyes nem i-Size ülőhelyről. |
| --- | --- |

1.

Az ezen előírásban leírt módon adjon információt a kitámasztólábbal összeegyeztethető minden egyes nem i-Size ülőhelyről.

| 2. | Az ezen előírásban leírt módon adjon információt minden egyes, alsó ISOFIX rögzítőelemekkel ellátott, de felső hevederrögzítési ponttal nem rendelkező ülőhelyről. |
| --- | --- |

2.

Az ezen előírásban leírt módon adjon információt minden egyes, alsó ISOFIX rögzítőelemekkel ellátott, de felső hevederrögzítési ponttal nem rendelkező ülőhelyről.

| 3. | Információt kell adni, ha a felnőttbiztonsági öv csatjai oldalirányban helyezkednek el a két ISOFIX alsó rögzítési pont között. |
| --- | --- |

3.

Információt kell adni, ha a felnőttbiztonsági öv csatjai oldalirányban helyezkednek el a két ISOFIX alsó rögzítési pont között.

Megjegyzés:

| 1. | Az irány a rendes haladási irány; a járműben nem lévő ülőhelyekre vonatkozó oszlopokat törölni lehet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az ülőhelyeket a következő meghatározás alapján kell megszámozni:






  Az ülés száma | Elhelyezkedés a járműben |
| --- | --- | --- |
| 1 | Első sor, bal oldal |
| 2 | Első sor, középső |
| 3 | Első sor, jobb oldal |
| 4 | 2. sor, bal oldal |
| 5 | 2. sor, középső |
| 6 | 2. sor, jobb oldal |
| 7 | 3. sor, bal oldal |
| 8 | 3. sor, középső |
| 9 | 3. sor, jobb oldal |

2.

Az ülés száma

Elhelyezkedés a járműben

1

Első sor, bal oldal

2

Első sor, középső

3

Első sor, jobb oldal

4

2. sor, bal oldal

5

2. sor, középső

6

2. sor, jobb oldal

7

3. sor, bal oldal

8

3. sor, középső

9

3. sor, jobb oldal

Az ülőhelyek számára vonatkozó információkat táblázatos formában, vázlatokon vagy piktogramokkal lehet megadni.

4. FÜGGELÉK

A 10 ÉVES GYERMEKNEK MEGFELELŐ PRÓBABÁBU BEHELYEZÉSE

| a) | Az ülést a leghátsó helyzetébe kell állítani. |
| --- | --- |

a)

Az ülést a leghátsó helyzetébe kell állítani.

| b) | Az ülés magasságát a gyártó előírásainak megfelelően be kell állítani. Előírások hiányában az ülést a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

b)

Az ülés magasságát a gyártó előírásainak megfelelően be kell állítani. Előírások hiányában az ülést a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.

| c) | Az üléstámla dőlésszögét a jármű gyártója által meghatározott tervezési helyzetbe kell állítani. Előírás hiányában a háttámlát a függőlegeshez képest 25 fokos szögbe vagy az ahhoz legközelebbi rögzített helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

c)

Az üléstámla dőlésszögét a jármű gyártója által meghatározott tervezési helyzetbe kell állítani. Előírás hiányában a háttámlát a függőlegeshez képest 25 fokos szögbe vagy az ahhoz legközelebbi rögzített helyzetbe kell állítani.

| d) | A vállnál lévő rögzítési pontot a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

d)

A vállnál lévő rögzítési pontot a legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.

| e) | A próbabábut az ülésre kell helyezni úgy, hogy a medence érintkezzen az üléstámlával. |
| --- | --- |

e)

A próbabábut az ülésre kell helyezni úgy, hogy a medence érintkezzen az üléstámlával.

| f) | A próbabábu középvonalán áthaladó hosszirányú síknak az ülőhely látszólagos középvonalán kell áthaladnia. |
| --- | --- |

f)

A próbabábu középvonalán áthaladó hosszirányú síknak az ülőhely látszólagos középvonalán kell áthaladnia.

5. FÜGGELÉK

A jármű ülőhelyeire vagy i-Size ülőhelyeire beszerelt, univerzális és különleges kategóriájú, menetirányba néző ülésmagasító gyermekbiztonsági rendszerek beszerelésére vonatkozó rendelkezések

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e függelékben szereplő vizsgálati eljárást és az arra vonatkozó követelményeket kell alkalmazni annak megállapítására, hogy az adott ülőhelyek alkalmasak-e az ISO/B2 vagy az ISO/B3 méretosztályba tartozó ülésmagasító készülékek beszerelésére ISOFIX csatlakozóelemek nélkül. Ha a járműgyártó azt jelezte, hogy a jármű ülőhelyén (ülőhelyein) el lehet helyezni egy adott gyermekbiztonsági készüléket, akkor azt kell feltételezni, hogy az azonos tájolású, de kisebb gyermekbiztonsági készülékeket is el lehet elhelyezni.

1.2.   A vizsgálatokat a járműben vagy a jármű megfelelő részén is el lehet végezni. Az e követelménynek való megfelelés fizikai vizsgálattal, számítógépes szimulációval vagy rajzokkal egyaránt bizonyítható.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

A járműben található, a jármű gyártója által meghatározott i-Size helyeket ellenőrizni kell annak érdekében, hogy az e függelék 4. szakaszában felsorolt ISO/B2 készüléket – legalább az ISOFIX csatlakozóelemek nélkül – garantáltan be lehessen helyezni.

2.1.   Az ülést a leghátsó és legalacsonyabb helyzetbe kell állítani.

2.2.   Az üléstámla dőlésszögét a jármű gyártója által meghatározott tervezési helyzetbe kell állítani. Előírás hiányában a háttámlát a függőlegeshez képest 25 fokos törzsszögbe vagy az ahhoz legközelebbi rögzített helyzetbe kell állítani.

2.3.   Egy gyermekbiztonsági készüléknek hátsó ülésen történő ellenőrzésekor a jármű szóban forgó hátsó ülés előtti ülését hosszirányban előre – de legfeljebb a leghátsó és a legelső helyzet közötti középállásba – lehet állítani. Az ülés háttámlaszöge is állítható, de függőlegesen legfeljebb csak a törzs 15 fokos dőlésszögének megfelelő szögig. Ha az első ülés állítható magasságú, a gyártó előírásainak megfelelően be kell állítani. Előírások hiányában az első ülést a középső magassági helyzetbe vagy az ahhoz legközelebb eső helyzetbe kell állítani.

2.4.   A fejtámlákat szükség esetén be lehet állítani vagy – amennyiben lehetséges – el lehet távolítani.

2.5.   A vállnál lévő rögzítési pontot a járműgyártó által meghatározott helyzetbe kell állítani.

2.6.   A háttámlára és a párnára szükség esetén pamutanyagot kell helyezni.

2.7.   Az ISOFIX csatlakozóelemeket el kell távolítani a gyermekbiztonsági készülékből, vagy azokat teljesen be kell húzni a háttámla vonalába (E referenciaegyenes, 2. vagy 3. ábra).

2.8.   A vizsgálati készüléket a jármű ülésére kell helyezni (e függelék 2. vagy 3. ábrájának megfelelően). A készülék teteje érintheti a jármű mennyezetét. A készüléket a megfelelő helyzetbe lehet állítani az üléspárna összenyomásával.

2.9.   A biztonsági öv hevederét a gyermekbiztonsági készüléken (CRF) keresztülvezetve a megközelítőleg helyes helyzetben el kell rendezni, majd be kell csatolni a csatot. Meg kell győződni arról, hogy a heveder nem laza. A készüléket a jármű biztonsági övével kell rögzíteni.

2.10.   Meg kell győződni arról, hogy a vizsgálati készülék középvonala az ülőhely látszólagos középvonalán helyezkedik el vagy – a jármű ülésének középvonalával párhuzamosan – attól ± 25 mm-re. Az α gördülési szögnek (lásd az 1. ábrát) 0° ± 5°-on belül kell lennie.

2.11.   A vizsgálati készülék eleje közepét 100 N ± 10 N nagyságú erővel, az alsó felülettel párhuzamosan hátrafelé kell nyomni, majd az erőt meg kell szüntetni.

2.12.   Ha lehetséges, a vizsgálati készülék felső felületének közepét 100 N ± 10 N nagyságú erővel lefelé kell nyomni, majd az erőt meg kell szüntetni.

3.   KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Az ülőhelyen a hárompontos biztonsági öv segítségével tudni kell rögzíteni a készüléket, és a biztonsági övet be kell tudni kapcsolni.

3.2.   Az 1. ábrán látható α gördülési szög legfeljebb 5° lehet.

3.3.   A készülék alapjának érintkeznie kell az üléspárnával, a készülék hátoldalának pedig érintkeznie kell az ülés háttámlájával vagy fejtámlájával. Az üléssel való teljes érintkezés nem szükséges, az 1. ábrán nyilakkal jelzett, a jármű ülésének körvonala miatti „rések” megengedettek. Az ülésmagasító burkológörbéje állítható háttámlát foglal magában. A jármű ülőhelyével való kompatibilitást a háttámla 2. vagy 3. ábra szerinti tartományának legalább egy állásában el kell érni.

3.4.   Ha a fenti követelmények a 2.1–2.12. szakaszban megadott beállításokkal nem teljesülnek, az ülést, a háttámlát és a biztonsági öv rögzítési pontjait a gyártó által rendeltetésszerű használathoz megadott más alternatív helyzethez is hozzá lehet igazítani, mely esetben meg kell ismételni a fenti beszerelési eljárást, és ismét ellenőrizni kell, hogy teljesülnek-e a követelmények. Ezt az alternatív helyzetet a 17. melléklet 1.1. szakasza szerint, a 3. függelékben meghatározott részletes műszaki információk között le kell írni.

4.   ÜLÉSMAGASÍTÓ GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZERBE TARTOZÓ KÉSZÜLÉKEK:

| a) | ISO/B2: csökkentett szélességű, 440 mm széles ülésmagasító (lásd a 2. ábrát); |
| --- | --- |

a)

ISO/B2: csökkentett szélességű, 440 mm széles ülésmagasító (lásd a 2. ábrát);

| b) | ISO/B3: teljes szélességű, 520 mm széles ülésmagasító (lásd a 3. ábrát). |
| --- | --- |

b)

ISO/B3: teljes szélességű, 520 mm széles ülésmagasító (lásd a 3. ábrát).

A fenti vizsgálati készülékeket 7 kg +/– 1 kg tömeggel kell kialakítani, és kellően tartósnak és merevnek kell lenniük a funkcionális követelmények kielégítéséhez.

1. ábra

Elhelyezés az ülésen

Az eltolás ≤ 25 mm

A készülék középvonala

α gördü-lési szög

Az ülőhely középvonala

A készülék középvonala

Az ülőhely középvonala

Rés

Rés

Rés

Rés

Formázott ülések

Példa a készülék és az ülés párnázata közötti résekre

Példa: Átlós billentés

Példa: Eltolás az ülés középvonalához képest

2. ábra

ISO/B2: csökkentett szélességű, 440 mm széles ülésmagasító burkológörbéjének méretei – ISOFIX nélkül vagy a csatlakozóelemeket eltávolítva vagy visszahelyezve a készülék szerkezetébe (az E vonal mögé, a B. részleten meghatározott módon)

Image 50

Jelmagyarázat

E a háttámla referencia-forgástengelye (90°–110°) és az ISOFIX behúzásának/visszahelyezésének referenciaegyenese.

3. ábra

ISO/B3: teljes szélességű, 520 mm széles ülésmagasító burkológörbéjének méretei – ISOFIX nélkül vagy a csatlakozóelemeket eltávolítva vagy visszahelyezve a készülék szerkezetébe (az E vonal mögé, a B. részleten meghatározott módon)

Image 51

Jelmagyarázat

E a háttámla referencia-forgástengelye (90°–110°) és az ISOFIX behúzásának/visszahelyezésének referenciaegyenese.

---

18. MELLÉKLET

A BIZTONSÁGI ÖV BEKAPCSOLÁSÁRA FIGYELMEZTETŐ BERENDEZÉS VIZSGÁLATA

1.   Az első szintű figyelmeztetést a következő feltételek szerint kell vizsgálni:

| a) | a biztonsági öv nincs becsatolva; |
| --- | --- |

a)

a biztonsági öv nincs becsatolva;

| b) | a motor vagy a meghajtórendszer áll vagy üresjáratban van, és a jármű sem előre, sem hátra nem mozog; |
| --- | --- |

b)

a motor vagy a meghajtórendszer áll vagy üresjáratban van, és a jármű sem előre, sem hátra nem mozog;

| c) | a sebességváltó üresben van; |
| --- | --- |

c)

a sebességváltó üresben van;

| d) | a gyújtáskapcsoló vagy a főkapcsoló bekapcsolt állapotban van; |
| --- | --- |

d)

a gyújtáskapcsoló vagy a főkapcsoló bekapcsolt állapotban van;

| e) | minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán 40 kg-os tömeget kell elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak, feltéve, hogy az utas tömege nem haladja meg a 40 kg-ot. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető.
  Vagy ehelyett (a gyártó választása szerint):
  Minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán az 5. százalékosztályba tartozó átlagos felnőtt nőt (1) képviselő tárgyat vagy embert kell a gyártó által meghatározott módon elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott, valamint a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság által elfogadott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető. |
| --- | --- |

e)

minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán 40 kg-os tömeget kell elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak, feltéve, hogy az utas tömege nem haladja meg a 40 kg-ot. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető.

Vagy ehelyett (a gyártó választása szerint):

Minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán az 5. százalékosztályba tartozó átlagos felnőtt nőt (1) képviselő tárgyat vagy embert kell a gyártó által meghatározott módon elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott, valamint a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság által elfogadott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető.

| f) | az a)–e) feltétel esetében az összes érintett ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát. |
| --- | --- |

f)

az a)–e) feltétel esetében az összes érintett ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát.

2.   A második szintű figyelmeztetést az e melléklet 2.1–2.3. szakaszában meghatározott feltételek szerint kell vizsgálni.

2.1.   A vezető ülőhelyének vizsgálata

2.1.1.   A vezetőülés vizsgálata úgy, hogy az út előtt kikapcsolják a biztonsági övet

| a) | A vezetőülés biztonsági öve nincs bekapcsolva; |
| --- | --- |

a)

A vezetőülés biztonsági öve nincs bekapcsolva;

| b) | a vezetőüléstől eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva; |
| --- | --- |

b)

a vezetőüléstől eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva;

| c) | a vizsgálati járművet az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik, a gyártó döntése szerint; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati járművet az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik, a gyártó döntése szerint;

| d) | az a)–c) feltétel esetében a vezetőülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát. |
| --- | --- |

d)

az a)–c) feltétel esetében a vezetőülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát.

2.1.1.1.   A vizsgálati járművet álló helyzetből 25 – 0/+ 10 km/h sebességre fel kell gyorsítani, és folyamatosan ezen a sebességen kell vezetni.

2.1.1.2.   A vizsgálati járműnek az álló helyzetétől számítva legalább 500 m-t kell megtennie.

2.1.1.3.   A járművet akkor kell vizsgálni, amikor legalább 60 másodperce normál üzemben van.

2.1.2.   A vezetőülés vizsgálata úgy, hogy a biztonsági öv az út alatt kapcsolódik ki

| a) | A vezetőülés és a vezetőüléstől eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva; |
| --- | --- |

a)

A vezetőülés és a vezetőüléstől eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva;

| b) | a vizsgálati járművet a gyártó döntése szerint az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálati járművet a gyártó döntése szerint az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik;

| c) | a vezetőülés biztonsági öve kikapcsolódik. |
| --- | --- |

c)

a vezetőülés biztonsági öve kikapcsolódik.

2.2.   A vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) vizsgálata

2.2.1.   A vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) vizsgálata úgy, hogy az út előtt kikapcsolják a biztonsági övet

| a) | A vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) biztonsági övei nincsenek bekapcsolva; |
| --- | --- |

a)

A vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) biztonsági övei nincsenek bekapcsolva;

| b) | a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek)től eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva; |
| --- | --- |

b)

a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek)től eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva;

| c) | a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülés(eke)t 40 kg-os tömeggel kell terhelni, vagy a jármű gyártója által meghatározott módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak;
  Vagy ehelyett (a gyártó választása szerint):
  Minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán az 5. százalékosztályba tartozó átlagos felnőtt nőt képviselő tárgyat vagy embert kell a gyártó által meghatározott módon elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott, valamint a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság által elfogadott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető. |
| --- | --- |

c)

a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülés(eke)t 40 kg-os tömeggel kell terhelni, vagy a jármű gyártója által meghatározott módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak;

Vagy ehelyett (a gyártó választása szerint):

Minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán az 5. százalékosztályba tartozó átlagos felnőtt nőt képviselő tárgyat vagy embert kell a gyártó által meghatározott módon elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott, valamint a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság által elfogadott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető.

| d) | a vizsgálati járművet a gyártó döntése szerint az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik; |
| --- | --- |

d)

a vizsgálati járművet a gyártó döntése szerint az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik;

| e) | az a)–d) feltétel esetében a vezetőüléssel azonos sorban lévő valamennyi ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát. |
| --- | --- |

e)

az a)–d) feltétel esetében a vezetőüléssel azonos sorban lévő valamennyi ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát.

2.2.2.   A vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) vizsgálata úgy, hogy a biztonsági öv az út alatt kapcsolódik ki

| a) | A vezetőülés és a vezetőüléstől eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva; |
| --- | --- |

a)

A vezetőülés és a vezetőüléstől eltérő ülések biztonsági övei be vannak kapcsolva;

| b) | a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülés(eke)t 40 kg-os tömeggel kell terhelni, vagy a jármű gyártója által meghatározott módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak;
  Vagy ehelyett (a gyártó választása szerint):
  Minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán az 5. százalékosztályba tartozó átlagos felnőtt nőt képviselő tárgyat vagy embert kell a gyártó által meghatározott módon elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott, valamint a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság által elfogadott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető. |
| --- | --- |

b)

a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülés(eke)t 40 kg-os tömeggel kell terhelni, vagy a jármű gyártója által meghatározott módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak;

Vagy ehelyett (a gyártó választása szerint):

Minden egyes, a vezetőüléssel azonos sorban lévő üléspárnán az 5. százalékosztályba tartozó átlagos felnőtt nőt képviselő tárgyat vagy embert kell a gyártó által meghatározott módon elhelyezni, vagy a jármű gyártója által meghatározott, valamint a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság által elfogadott alternatív módszerrel szimulálni kell azt a helyzetet, amelyben az utasok a járműben tartózkodnak. Ez a jármű gyártójának kérésére a hátsó üléseken is elvégezhető.

| c) | a vizsgálati járművet a gyártó döntése szerint az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati járművet a gyártó döntése szerint az e melléklet 2.1.1.1–2.1.1.3. szakaszában szereplő valamely feltétel vagy azok bármely kombinációja szerint vezetik;

| d) | a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülések biztonsági öve(i) kikapcsolódik (kikapcsolódnak); |
| --- | --- |

d)

a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülések biztonsági öve(i) kikapcsolódik (kikapcsolódnak);

| e) | az a)–d) feltétel esetében a vezetőüléssel azonos sorban lévő valamennyi ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát. |
| --- | --- |

e)

az a)–d) feltétel esetében a vezetőüléssel azonos sorban lévő valamennyi ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés állapotát.

2.3.   A hátsó ülések vizsgálata

| a) | A vizsgálati jármű áll, és valamennyi ülés biztonsági öve be van kapcsolva; |
| --- | --- |

a)

A vizsgálati jármű áll, és valamennyi ülés biztonsági öve be van kapcsolva;

| b) | a vizsgálati járművet normál üzemben működtetik; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálati járművet normál üzemben működtetik;

| c) | a hátsó ülések egyikének biztonsági öve nincs bekapcsolva; |
| --- | --- |

c)

a hátsó ülések egyikének biztonsági öve nincs bekapcsolva;

| d) | valamennyi sorban az összes ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés működését; |
| --- | --- |

d)

valamennyi sorban az összes ülésnél ellenőrzik a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezés működését;

| e) | bármelyik hátsó ülőhely esetében a járműgyártó kérésére ehelyett a 2.2–2.2.2. szakaszban a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) vizsgálatára meghatározott vizsgálati eljárások is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

e)

bármelyik hátsó ülőhely esetében a járműgyártó kérésére ehelyett a 2.2–2.2.2. szakaszban a vezetőüléssel azonos sorban lévő ülőhely(ek) vizsgálatára meghatározott vizsgálati eljárások is alkalmazhatók.

3.   Az első szintű figyelmeztetés vizsgálatának legalább az ezen előírás 8.4.2.3. szakaszában az első szintű figyelmeztetésre vonatkozóan előírt minimális időtartamig kell tartania. A második szintű figyelmeztetés vizsgálatát az első szintű figyelmeztetés vizsgálatának befejezése után lehet elindítani. Ugyanakkor biztosítani kell azt is, hogy a második szintű figyelmeztetés felváltsa az első szintű figyelmeztetést, amennyiben az első szintű figyelmeztetés még mindig aktív.

---

(1)  Az Amerikai Egyesült Államokban az 5. százalékosztályba tartozó átlagos nő fő méreteinek megfelelő Hybrid III műszaki követelményei és részletes rajzai, valamint a bábunak e vizsgálathoz szükséges beállításaira vonatkozó előírások letétbe vannak helyezve az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál, és kérésre az Európai Gazdasági Bizottság titkárságán (Svájc, Genf, Nemzetek Palotája) tekinthetők meg. 46,7 és 51,25 kg közötti súlyú, 139,7 és 150 cm közötti magasságú nőket lehet alkalmazni.

---

| 2018.4.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/100

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 132. számú előírása – Egységes rendelkezések a kompressziós gyújtású motorral felszerelt nehézgépjárművekbe, mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe utólag beszerelhető kibocsátásszabályozó berendezések (REC) jóváhagyásáról [2018/630]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás 01. módosítássorozata: a hatálybalépés időpontja: 2015. január 22.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

| 1. | Az előírás célja |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás iránti kérelem |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jelölések és címkék |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

6.

| 7. | Általános követelmények |
| --- | --- |

7.

| 8. | A teljesítményre vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tartóssági követelmények |
| --- | --- |

9.

| 10. | Alkalmazási tartomány |
| --- | --- |

10.

| 11. | A motorok alapkibocsátásának módosítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | A vizsgálati motorok és az REC-k kombinációinak kiválasztása |
| --- | --- |

12.

| 13. | A kibocsátásmérésre vonatkozó előírások |
| --- | --- |

13.

| 14. | Részecskekibocsátás-csökkentő REC-család |
| --- | --- |

14.

| 15. | NOx-kibocsátás-csökkentő REC-család |
| --- | --- |

15.

x

| 16. | NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC-család |
| --- | --- |

16.

x

| 17. | Tüzelőanyag és fajlagos tüzelőanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

17.

| 18. | Működés közben tanúsított viselkedés és biztonsági kockázat |
| --- | --- |

18.

| 19. | Zajkibocsátás |
| --- | --- |

19.

| 20. | REC beépítése |
| --- | --- |

20.

| 21. | REC módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése |
| --- | --- |

21.

| 22. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

22.

| 23. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

23.

| 24. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

24.

| 25. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

25.

| 26. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

26.

MELLÉKLETEK

| 1. | Adatközlő lap |
| --- | --- |

1.

| 2. | Értesítés |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiegészítés utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC) típusáról szóló értesítéshez, a 132. számú előírás szerint |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az REC-rendszer típusjóváhagyási jelének elrendezése |
| --- | --- |

4.

| 5. | Részecskekibocsátás-csökkentő REC (I. vagy II. osztályú REC) vizsgálata |
| --- | --- |

5.

| 6. | NOx-kibocsátás-csökkentő REC (III. osztályú REC) vizsgálata |
| --- | --- |

6.

x

| 7. | Részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC (IV. osztályú REC) vizsgálatai |
| --- | --- |

7.

x

| 8. | Vizsgálati programok |
| --- | --- |

8.

| 9. | Határérték-megfelelési táblázatok |
| --- | --- |

9.

| 10. | Reagenst igénylő NOx-kibocsátás-csökkentő vagy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerére vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

10.

x

x

x

| 11. | Beépítési és üzemeltetési utasítások |
| --- | --- |

11.

| 12. | REC-nek a 49. sz. előírás 06. módosítássorozatában meghatározott kibocsátási határértékek tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó különleges követelmények |
| --- | --- |

12.

1.   AZ ELŐÍRÁS CÉLJA

Ez az előírás harmonizált módszert biztosít az utólag beépíthető részecske-, nitrogén-oxid- (NOx-) vagy részecske- és NOx-kibocsátás-szabályozó (REC) rendszerek osztályozására, értékelésére és jóváhagyására, valamint a 2. szakaszban említett alkalmazási körbe tartozó alkalmazásokra használt kompressziós gyújtású motorok kibocsátási szintjének meghatározására.

x

x

Ez az előírás keretet biztosít a különféle alkalmazásokra szánt és azoknak megfelelő környezetvédelmi teljesítményszinttel rendelkező REC-k jóváhagyásához, valamint az említett szinteknek a típusjóváhagyás során történő meghatározásához.

2.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a következő járművekbe utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezésekre (REC) vonatkozik:

| 2.1. | az M2, az M3 és az N kategóriájú járművek (1) és kompressziós gyújtású motorjaik, kivéve a 83. sz. előírás szerint jóváhagyott járműveket; |
| --- | --- |

2.1.

az M2, az M3 és az N kategóriájú járművek (1) és kompressziós gyújtású motorjaik, kivéve a 83. sz. előírás szerint jóváhagyott járműveket;

2

3

1

| 2.2. | a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe (1) beépített és változó fordulatszámon működtetett kompressziós gyújtású motorok; |
| --- | --- |

2.2.

a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe (1) beépített és változó fordulatszámon működtetett kompressziós gyújtású motorok;

1

| 2.3. | a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe (1) beépített és állandó fordulatszámon működtetett kompressziós gyújtású motorok; |
| --- | --- |

2.3.

a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe (1) beépített és állandó fordulatszámon működtetett kompressziós gyújtású motorok;

1

| 2.4. | a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, T kategóriájú járművekbe (1) beépített kompressziós gyújtású motorok. |
| --- | --- |

2.4.

a 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű, T kategóriájú járművekbe (1) beépített kompressziós gyújtású motorok.

1

3.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

3.1.   „aktív regeneráció”: bármely olyan kiegészítő intézkedés, amelynek célja, hogy időszakosan vagy folyamatosan regenerálódó REC-n regenerációt kezdeményezzen;

„aktív regeneráció”

3.2.   „korrekciós tényezők”: azok az additív (felfelé módosító és lefelé módosító korrekciós tényezők) vagy multiplikatív tényezők, amelyeket az időszakos regeneráció során figyelembe kell venni;

„korrekciós tényezők”

3.3.   „alkalmazási tartomány”: azon motorok skálája, amelyeket el lehet látni az ezen előírás szerint jóváhagyott utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezéssel (REC);

„alkalmazási tartomány”

3.4.   „I. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”: olyan utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés, amely csak a részecskekibocsátás szabályozására szolgál, és amely nem növeli a közvetlen NO2-kibocsátást;

„I. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”

2

3.5.   „IIA. vagy IIB. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”: olyan REC, amely csak a részecskekibocsátás szabályozására szolgál, és amely nem növeli a közvetlen kipufogógáz-kibocsátás NO2-tartalmát a motor NO2-alapkibocsátásához képest a 8.4.2. szakaszban meghatározott százaléknál nagyobb mértékben;

„IIA. vagy IIB. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”

2

2

3.6.   „III. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”: olyan utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés, amely csak a NOx-kibocsátás szabályozására szolgál;

„III. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”

x

3.7.   „IV. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”: olyan utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés, amely a részecske- és NOx-kibocsátás szabályozására szolgál;

„IV. osztályba tartozó, utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”

x

3.8.   „folyamatos regeneráció”: a kipufogógáz-utókezelő rendszer regenerációs folyamata, amely lehet folyamatos, vagy amelyre a vonatkozó vizsgálati ciklus alatt legalább egyszer sor kerül;

„folyamatos regeneráció”

3.9.   „deNO
  x
  rendszer”: olyan kipufogógáz-utókezelő rendszer, amelyet arra terveztek, hogy csökkentse a nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátását (például passzív és aktív szegénykeverékes NOx-katalizátorok, NOx-abszorberek és szelektív katalitikus redukciós (SCR) rendszerek);

„deNO
  x

x

x

x

3.10.   „kibocsátásszabályozás-ellenőrző rendszer”: a motorban megvalósított kibocsátásszabályozási intézkedések és/vagy az REC rendszer működését ezen előírás 18. szakaszának követelményeivel összhangban ellenőrző rendszer;

„kibocsátásszabályozás-ellenőrző rendszer”

3.11.   „motor alapkibocsátása”: adott motor vagy motorrendszer kibocsátása utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés nélkül. Az utókezelés nélküli motorok esetében a motor alapkibocsátásai megegyeznek a motorból hígítatlanul távozó kibocsátásokkal. Az utókezeléssel rendelkező motorok esetében a motor alapkibocsátásai megegyeznek az utókezelő rendszer után mért kipufogógáz-kibocsátásokkal;

„motor alapkibocsátása”

3.12.   „motorcsalád”: a motorgyártó által egy csoportba sorolt olyan motorrendszerek, amelyek – értelemszerűen – a 49. számú előírás 7. szakaszában vagy a 96. számú előírás 7. szakaszában meghatározott kialakításuk következtében hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel rendelkeznek; a motorcsalád minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó kibocsátási határértékeknek;

„motorcsalád”

3.13.   „motorrendszer”: a motor, a kibocsátáscsökkentő rendszer, és emellett az elektronikus motorvezérlő egység(ek) és az erőátviteli rendszer vagy a jármű más vezérlőegységei közötti kommunikációs interfész (hardver és üzenetek);

„motorrendszer”

3.14.   „ESC”: olyan vizsgálati ciklus, amely 13, a vonatkozó módosítássorozattal módosított 49. sz. előírás szerint, állandósult állapotban lefolytatott üzemmódból áll;

„ESC”

3.15.   „ETC”: olyan vizsgálati ciklus, amely 1 800, a vonatkozó módosítássorozattal módosított 49. sz. előírásban meghatározott és aszerint lefolytatott, másodpercről másodpercre változó átmeneti üzemmódból áll;

„ETC”

3.16.   „gáz-halmazállapotú szennyező anyagok”: a szén-monoxid, a szénhidrogének (dízel esetében CH1,85 arányt feltételezve), a nitrogén-oxidok (NOx, NO2-egyenértékben kifejezve) és a nitrogén-dioxid (NO2);

„gáz-halmazállapotú szennyező anyagok”

1,85

x

2

2

3.17.   „terhelési állapot”: egy részecskekibocsátás-csökkentő rendszerben (például szűrőben) bármely pillanatban tárolt részecsketöltet a rendszerben külső regenerációs intézkedések nélkül, meghatározott vezetési körülmények között tárolható maximális részecsketöltet hányadaként kifejezve;

„terhelési állapot”

3.18.   „gyártó”: az a személy vagy szerv, aki vagy amely a típusjóváhagyás valamennyi szempontjáért felelősséggel tartozik a típusjóváhagyó hatóságnak, és igazolni tudja, hogy rendelkezik a minőségértékeléshez és a gyártás megfelelőségének biztosításához szükséges jellemzőkkel és eszközökkel. Nem alapvető fontosságú, hogy az érintett személy vagy szerv közvetlenül részt vegyen az engedélyeztetési eljárás tárgyát képező jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártásának valamennyi szakaszában;

„gyártó”

3.19.   „beszerelő”: az a személy vagy szerv, aki vagy amely a jóváhagyott REC helyes és biztonságos beszereléséért felelős;

„beszerelő”

3.20.   „NO
  x
  -szabályozás-diagnosztikai rendszer” (NCD-rendszer): az REC olyan rendszere, mely képes az alábbiakra:

„NO
  x

| a) | a NOx-szabályozás működési hibájának észlelése; |
| --- | --- |

a)

a NOx-szabályozás működési hibájának észlelése;

x

| b) | a NOx-szabályozás valószínű működési hibáinak beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján és/vagy ilyen információk kiadása külső eszközre; |
| --- | --- |

b)

a NOx-szabályozás valószínű működési hibáinak beazonosítása számítógépes memóriában tárolt adatok alapján és/vagy ilyen információk kiadása külső eszközre;

x

3.21.   „NO
  x
  -kibocsátás-csökkentő REC”: olyan REC, amelynek esetében a NOx-tömegkibocsátás-csökkentési hatékonysága alapján tanúsítható, hogy megfelel az ezen előírásban meghatározott besorolási osztálynak;

„NO
  x

x

3.22.   „NO
  x
  -kibocsátás-csökkentő REC-család”: olyan NOx-kibocsátás-csökkentő rendszerek családja, amelyek ezen előírás 15. szakasza szerint műszaki szempontból, működésük tekintetében azonosak;

„NO
  x

3.23.   „NRSC”: olyan vizsgálati ciklus, amely a vonatkozó módosítássorozattal módosított 96. sz. előírásban meghatározott és aszerint, állandósult állapotban lefolytatott üzemmódokból áll;

„NRSC”

3.24.   „NRTC”: olyan vizsgálati ciklus, amely 1 173, a vonatkozó módosítássorozattal módosított 96. sz. előírásban meghatározott és aszerint lefolytatott, másodpercről másodpercre változó átmeneti üzemmódból áll;

„NRTC”

3.25.   „üzemeltetőt figyelmeztető fedélzeti rendszer”: olyan berendezés, amely az REC helytelen működését vagy eltávolítását észleli;

„üzemeltetőt figyelmeztető fedélzeti rendszer”

3.26.   „alapmotor”: a motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek szennyező anyag-kibocsátási jellemzői az egész motorcsaládra jellemzőek;

„alapmotor”

3.27.   „részecskék” (PM): a vonatkozó módosítássorozattal módosított 49. sz. vagy 96. sz. előírásban meghatározott szűrőközegen összegyűjtött anyagok tömege;

„részecskék” (PM)

3.28.   „részecskekibocsátás-csökkentő REC”: olyan REC, amelynek esetében a részecsketömeg- vagy részecskeszámkibocsátás-csökkentési hatékonysága alapján tanúsítható, hogy megfelel az ezen előírásban meghatározott besorolási osztálynak. A regenerációs rendszer és stratégia a részecskekibocsátás-csökkentő REC részét képezi;

„részecskekibocsátás-csökkentő REC”

3.29.   „részecskekibocsátás-csökkentő REC-család”: olyan részecskekibocsátás-csökkentő rendszerek családja, amelyek ezen előírás 14. szakasza szerint műszaki szempontból, működésük tekintetében azonosak;

„részecskekibocsátás-csökkentő REC-család”

3.30.   „időszakos regeneráció”: kibocsátásszabályozó berendezés olyan regenerációs folyamata, amelyre rendszeresen, a motor szokásos működése során jellemzően legalább 100 üzemóránként sor kerül. Azokon a ciklusokon belül, amikor regeneráció történik, az előírt kibocsátási határértékek túlléphetők;

„időszakos regeneráció”

3.31.   „részecskeszám”: a vonatkozó módosítássorozattal módosított 49. sz. előírásban meghatározott részecskeszám;

„részecskeszám”

3.32.   „reagens”: a járművön lévő tartályban tárolt anyag, amelynek a kipufogógáz-utókezelő rendszerbe történő szükség szerinti adagolását a kibocsátáscsökkentő rendszer szabályozza;

„reagens”

3.33.   „csökkentési hatékonyság”: az REC rendszer után mért kibocsátások (EREC) és a motor alapkibocsátása (EBase) közötti arány úgy, hogy mindkét kibocsátást az ezen előírásban meghatározott eljárások szerint kell mérni, az arányt pedig az ezen előírás 8.3.4. szakaszában meghatározott módon kell kiszámítani;

„csökkentési hatékonyság”

REC

Base

3.34.   „csökkentési mérték”: az utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC) által ahhoz teljesítendő csökkentési hatékonyság százalékban, hogy tanúsítható legyen, hogy megfelel az ezen előírás 8.3. szakaszában meghatározott csökkentési mértéknek;

„csökkentési mérték”

3.35.   „utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”: olyan részecskekibocsátás-csökkentő rendszer, NOx-kibocsátás-csökkentő rendszer vagy ezek kombinációja, amelyet utólagos beépítés céljára használnak. Ide tartoznak a berendezés működéséhez szükséges érzékelők és szoftverek. Azok a rendszerek, amelyek csak a meglévő motorrendszerek szabályozását módosítják, nem minősülnek REC-nek;

„utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC)”

x

3.36.   „kiolvasó”: külső mérőberendezés, amely az NCD-rendszerrel való külső kommunikációra szolgál;

„kiolvasó”

3.36.1.   „általános kiolvasó”: nyilvánosan hozzáférhető, a hibaüzenetek kiolvasására alkalmas kiolvasó;

„általános kiolvasó”

3.36.2.   „tulajdonosi kiolvasó”: olyan kiolvasó, amelyet csak az REC gyártója és annak hivatalos márkakereskedői használnak, és amely alkalmas a hibaüzenetek kiolvasására, valamint arra, hogy lehetővé tegye a motor beindítását, miután a használatkorlátozó rendszer működésbe lépett;

„tulajdonosi kiolvasó”

3.37.   „WHSC”: olyan vizsgálati ciklus, amely 13, a vonatkozó módosítássorozattal módosított 49. sz. előírásban meghatározott és aszerint, állandósult állapotban lefolytatott üzemmódból áll;

„WHSC”

3.38.   „WHTC”: olyan vizsgálati ciklus, amely 1 800, a vonatkozó módosítássorozattal módosított 49. sz. előírásban meghatározott és aszerint lefolytatott, másodpercről másodpercre változó átmeneti üzemmódból áll.

„WHTC”

4.   JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

4.1.   Az REC típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

4.2.   Minden REC-t a következő információknak kell kísérniük:

| a) | a gyártó neve vagy védjegye; |
| --- | --- |

a)

a gyártó neve vagy védjegye;

| b) | az REC gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az az 1. mellékletben meghatározott minta szerinti adatközlő lapon szerepel; |
| --- | --- |

b)

az REC gyártmánya és termékazonosító száma, ahogyan az az 1. mellékletben meghatározott minta szerinti adatközlő lapon szerepel;

| c) | az (ezen előírás 10. szakaszában meghatározott) alkalmazási tartomány, beleértve a gyártás évét, amelyre az REC jóváhagyást kapott, beleértve adott esetben egy jelölést, amely azonosítja, hogy az REC alkalmas-e fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (OBD) felszerelt járműbe való beépítésre; |
| --- | --- |

c)

az (ezen előírás 10. szakaszában meghatározott) alkalmazási tartomány, beleértve a gyártás évét, amelyre az REC jóváhagyást kapott, beleértve adott esetben egy jelölést, amely azonosítja, hogy az REC alkalmas-e fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (OBD) felszerelt járműbe való beépítésre;

| d) | útmutató az utólagos beépítéshez; |
| --- | --- |

d)

útmutató az utólagos beépítéshez;

| e) | a végfelhasználói kezelési útmutató, beleértve a karbantartási utasításokat. |
| --- | --- |

e)

a végfelhasználói kezelési útmutató, beleértve a karbantartási utasításokat.

4.3.   A kérelmezőnek az ezen előírás 1. melléklete szerinti adatközlő lapot kell benyújtania. A kérelmezőnek ezenkívül rendelkezésre kell bocsátania a vizsgálatra kerülő REC egy vagy több mintapéldányát, amely(ek)et a műszaki szolgálatnak a típusjóváhagyás megadásának időpontjától számított legalább öt évig meg kell őriznie.

5.   JELÖLÉSEK ÉS CÍMKÉK

5.1.   Valamennyi REC-n jelölni kell az utólag beépíthető berendezés gyártójának ezen előírás 1. mellékletében feltüntetett kereskedelmi nevét vagy védjegyét, valamint az ezen előírás 1. mellékletében megadott mintának megfelelően kiállított adatközlő lapon feltüntetett azonosító alkatrészszámot.

5.2.   Valamennyi REC-t címkével kell azonosítani, amelyen fel kell tüntetni a 4. mellékletben meghatározott jóváhagyási jelet, valamint az osztályt. Az REC-re állandó jelleggel kell rögzíteni ezt a címkét, amelynek az REC beszerelését követően is jól olvashatónak kell lennie.

5.2.1.   Egy ilyen, beépített rendszerben található címke láthatóságának biztosítása érdekében a gyártó biztosíthat címkemásolatot, amelyet az REC beszerelőjének kell rögzítenie. Az ilyen címkén egyértelműen szerepelnie kell a „másolat” szónak.

5.2.2.   A címkéknek a berendezés hasznos élettartama végéig meg kell őrizniük épségüket. A címkéknek jól olvashatónak, a rajtuk szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlannak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a berendezés hasznos élettartama alatt megmaradjon, és megsemmisítésük vagy olvashatatlanná tételük nélkül ne lehessen azokat eltávolítani.

5.3.   A jóváhagyási jelnek a következőkből kell állnia:

| a) | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- |

a)

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

2

| b) | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a kör jobb oldalán az ezen előírás 4. mellékletében meghatározott módon. A jóváhagyási szám az adott típusra vonatkozó értesítésen van feltüntetve (lásd ezen előírás 6.2. szakaszát és 2. mellékletét), és az előírás legutóbbi sorozatszámát jelölő két szám előzi meg. |
| --- | --- |

b)

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a kör jobb oldalán az ezen előírás 4. mellékletében meghatározott módon. A jóváhagyási szám az adott típusra vonatkozó értesítésen van feltüntetve (lásd ezen előírás 6.2. szakaszát és 2. mellékletét), és az előírás legutóbbi sorozatszámát jelölő két szám előzi meg.

| c) | az REC osztálya. |
| --- | --- |

c)

az REC osztálya.

5.4.   A jóváhagyási vizsgálathoz használt minta REC-ket legalább a kérelmező nevével és a kérelem hivatkozási számával egyértelműen meg kell jelölni.

6.   JÓVÁHAGYÁS

6.1.   Ha az REC megfelel ezen előírás követelményeinek, a típusjóváhagyást meg kell adni.

6.2.   Mindegyik jóváhagyott REC-hez jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg ez ennek a módosítássorozatnak megfelelően 01). Ugyanazt a típusjóváhagyási számot nem lehet más REC-hez rendelni.

6.3.   Egy REC ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás elutasításáról vagy kiterjesztéséről értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

7.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

7.1.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott REC-t úgy kell megtervezni és kialakítani, és annak olyan módon beszerelhetőnek kell lennie, hogy a kérelem az REC rendes élettartama alatt, szokásos használati feltételek mellett megfelelhessen az ezen előírásban meghatározott szabályoknak.

7.2.   Egy ezen előírás szerint jóváhagyott REC-nek tartósnak kell lennie. Úgy kell megtervezni és kialakítani, és olyan módon beszerelhetőnek kell lennie, hogy észszerű mértékben ellenálljon az olyan jelenségeknek, mint a korrózió, az oxidáció, a rezgés és a mechanikai igénybevétel, amelyeknek normál használati körülmények között ki lesz téve. A különleges tartóssági követelmények ezen előírás 9. szakaszában találhatók.

7.3.   Az REC gyártójának olyan beépítési dokumentumokat kell biztosítania, amelyek garantálják, hogy az REC a járműbe vagy a gépbe beépítve az ezen előírás 7., 8. és 9. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelő módon együttműködik a gép megfelelő részeivel. Ez a dokumentáció tartalmazza az REC-re vonatkozó részletes műszaki előírásokat és rendelkezéseket (szoftver, hardver és kommunikáció), amelyek az REC-nek a gépbe való helyes beépítéséhez szükségesek.

7.4.   Az REC-t megkerülő vagy annak hatékonyságát csökkentő berendezések nem megengedettek.

7.5.   Az ezen előírás szerint jóváhagyott REC-t fel kell szerelni üzemeltetőt figyelmeztető fedélzeti rendszerrel, amely jelzi a járművezető számára az REC hatékonyságát befolyásoló hiba bekövetkezését.

7.5.1.   A részecskekibocsátás-csökkentő REC-t olyan ellenőrző berendezéssel kell ellátni, amely az REC helytelen működését vagy eltávolítását észleli, és amely hallható és/vagy látható riasztó jelzést hoz működésbe az üzemeltető számára. A reagensalapú részecskekibocsátás-csökkentő REC esetében az ellenőrző eszköz szükség esetén megszakíthatja bármely reagens vagy adalékanyag bevitelét. A figyelmeztető rendszer alapulhat például a motor kipufogó-ellennyomásának folyamatos mérésén.

7.5.2.   A NOx-kibocsátás-csökkentő REC-re vonatkozó egyedi követelményeket az alábbi 7.7. szakasz és ezen előírás 10. melléklete tartalmazza.

x

7.5.2.1.   Az REC NOx-szabályozási stratégiájának működnie kell a szerződő felek területén szokásosan előforduló minden környezeti feltétel mellett, különösen alacsony környezeti hőmérsékletek esetén.

x

7.5.3.   A kombinált részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC-nek (IV. osztályba tartozó REC) meg kell felelnie ezen előírás 7.5.1., 7.5.2. és 7.5.2.1. szakasza rendelkezéseinek.

x

7.5.4.   A részecskekibocsátás-csökkentő REC vagy kombinált részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC szűrőjét úgy kell megtervezni és gyártani, hogy csak egy irányban lehessen beszerelni. A szűrő szándékos vagy nem szándékos megfordítását fizikailag lehetetlenné kell tenni.

x

7.6.   A reagenst vagy adalékanyagot igénylő REC-re vonatkozó egyedi követelmények

7.6.1.   A járműre vagy gépre szerelt minden külön reagenstartályon lennie kell a tartályban lévő folyadékból való mintavételt lehetővé tevő eszköznek. A mintavételi pontnak különleges szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhetőnek kell lennie.

7.6.2.   A járművezetőt vagy a gép üzemeltetőjét az ezen előírás 10. melléklete szerinti, kifejezetten e célra szolgáló mechanikus vagy elektronikus kijelzőnek kell tájékoztatnia a jármű vagy a gép tárolótartályában lévő reagens vagy adalékanyag szintjéről. A reagensszintjelzőt és a figyelmeztető jelzést egyaránt a tüzelőanyagszint-jelző közelében kell elhelyezni.

7.6.3.   Az REC gyártójának – az ezen előírás 1. melléklete szerint – meg kell adnia a reagens jellemzőit, ideértve a reagens típusát, a feloldott reagens koncentrációját, az üzemi hőmérsékleti feltételeket, valamint a reagens összetételére és minőségére vonatkozó nemzetközi szabványokra való hivatkozást.

7.6.4.   A típusjóváhagyás iránti kérelemmel egyidejűleg be kell nyújtani a típusjóváhagyó hatóságnak az ezen előírás 10. mellékletének 4. szakaszában meghatározott, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer és az ezen előírás 10. mellékletének 5. szakaszában meghatározott használatkorlátozó rendszer működési jellemzőit teljeskörűen leíró, részletes írásos tájékoztatást.

7.6.5.   A reagens fagyvédelme

7.6.5.1.   Fűtött és fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer használata egyaránt megengedett. A fűtött rendszernek meg kell felelnie az ezen előírás 7.6.5.2.2. pontja követelményeinek. A fűtés nélküli rendszernek pedig ezen előírás 10. melléklete 6. szakaszának követelményeit kell teljesítenie. A fűtés nélküli reagenstartály és -adagoló rendszer használatát a jármű vagy a gép vezetőjének vagy üzemeltetőjének szóló írásos használati utasításokban fel kell tüntetni.

7.6.5.2.   Reagenstartály és -adagoló rendszer

7.6.5.2.1.   A jármű vagy a gép 266 K (– 7 °C) környezeti hőmérsékleten történő indításától számítva legkésőbb 70 percen belül a befagyott reagensnek is használhatónak kell lennie.

7.6.5.2.2.   Fűtött rendszerre vonatkozó tervezési feltételek

7.6.5.2.2.1.   A reagenstartályt és -adagoló rendszert 255 K (– 18 °C) hőmérsékleten 72 órán át vagy a reagens megszilárdulásáig kondicionálni kell, attól függően, hogy melyik következik be előbb.

7.6.5.2.2.2.   A fenti 7.6.5.2.2.1. szakaszban előírt kondicionálási idő után a járművet/gépet/motort be kell indítani és 266 K (– 7 °C) vagy annál alacsonyabb környezeti hőmérsékleten kell járatni a következők szerint: 10–20 percig üresjárat, amit legfeljebb 50 percen át a névleges terhelés legfeljebb 40 %-ának megfelelő terhelés követ.

7.6.5.2.2.3.   A reagensadagoló rendszernek a 7.6.5.2.2.2. szakaszban leírt vizsgálati eljárás végén teljes egészében működőképesnek kell lennie.

7.6.5.2.3.   A tervezési feltételek értékelése történhet hidegkamrás mérőállásban egy teljes járművel vagy géppel vagy annak a járműbe vagy gépbe való beépítés szempontjából reprezentatív részeivel vagy közúti vizsgálatok alapján.

7.7.   Reagenst igénylő REC NOx-szabályozásra szolgáló intézkedéseire vonatkozó követelmények

x

7.7.1.   Az REC gyártójának – az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat használva – olyan információkat kell benyújtania, amelyek teljes mértékben leírják a NOx-szabályozásra szolgáló intézkedések működési jellemzőit.

x

7.7.2.   Az REC-nek rendelkeznie kell NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerrel (NCD-rendszer), amely képes azonosítani a NOx-szabályozás működési hibáit. Az NCD-rendszert úgy kell megtervezni, legyártani és beépíteni, hogy az REC hasznos élettartama alatt és szokásos használati körülmények között mindvégig alkalmas legyen az ezen előírás 7. szakasza követelményeinek teljesítésére.

x

x

7.7.2.1.   Az NCD-rendszernek működőképesnek kell lennie:

| a) | 266 K és 308 K (– 7 °C és 35 °C) között bármely környezeti hőmérsékleten; |
| --- | --- |

a)

266 K és 308 K (– 7 °C és 35 °C) között bármely környezeti hőmérsékleten;

| b) | minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban; |
| --- | --- |

b)

minden 1 600 m-nél alacsonyabb tengerszint feletti magasságban;

| c) | 343 K (70 °C) feletti hűtőközeg-hőmérséklet mellett. |
| --- | --- |

c)

343 K (70 °C) feletti hűtőközeg-hőmérséklet mellett.

Ez a szakasz nem vonatkozik a reagensszintnek a reagenstartályban történő ellenőrzésére, amennyiben az ellenőrzésnek a használati körülményektől függetlenül minden olyan körülmény mellett működnie kell, amikor a mérés műszakilag megvalósítható (például minden olyan körülmény mellett, amikor a folyékony reagens nincs megfagyva).

7.7.3.   Az NCD-rendszernek meg kell felelnie a 10. melléklet követelményeinek.

7.8.   Karbantartási követelmények

7.8.1.   Az REC gyártójának írásos utasításokat kell adnia az REC-rendszerre és annak helyes működésére vonatkozóan, amelyeket a járművek vagy gépek valamennyi vezetőjének vagy üzemeltetőjének rendelkezésére kell bocsátani.

Az utasításoknak ki kell térniük arra, hogy ha az REC-rendszer nem működik megfelelően, akkor a járművezetőt vagy üzemeltetőt a figyelmeztető rendszer figyelmezteti a problémára, továbbá arra is, hogy a figyelmeztetés figyelmen kívül hagyása esetén a használatkorlátozó rendszer működésbe lép, aminek következtében a járművet vagy a gépet nem lehet újraindítani.

7.8.2.   Az utasításoknak tartalmazniuk kell az REC megfelelő, a kibocsátáscsökkentési teljesítmény fenntartását biztosító használatára és karbantartására vonatkozó előírásokat, beleértve a fogyó reagensek megfelelő használatára vonatkozó előírásokat is.

7.8.3.   Az utasításokat egyértelműen és érthetően (nem szaknyelven) kell megfogalmazni ugyanazon a nyelven, amelyen a járműhöz vagy géphez tartozó felhasználói kézikönyv is íródott.

7.8.4.   Az utasításoknak kifejezetten tartalmazniuk kell, ha a járművezetőnek vagy a gép üzemeltetőjének a szokásos karbantartások között is fel kell töltenie a járművet a fogyó reagensekkel. Az utasításokban meg kell adni a reagens kívánt minőségét is. Az utasításoknak pontosan le kell írniuk, hogy a járművezetőnek vagy az üzemeltetőnek miként kell feltöltenie a reagenstartályt. A tájékoztatásnak azt is tartalmaznia kell, hogy mekkora a reagensfogyás várható sebessége, valamint, hogy a reagenst milyen gyakran kell utántölteni.

7.8.5.   Az utasításokban pontosan le kell írni, hogy a megfelelő specifikációjú reagens használata és utántöltése elengedhetetlen ahhoz, hogy a jármű vagy a gép megfeleljen a járműre vagy a gépre vonatkozó jóváhagyás kiadásának feltételét képező követelményeknek.

7.8.6.   Az utasításokban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy bűncselekménynek minősülhet, ha a járművet vagy a gépet úgy használják, hogy a kibocsátásszabályozáshoz előírt reagens nem fogy.

7.8.7.   Az utasításoknak ismertetniük kell az üzemeltetőt figyelmeztető és a használatkorlátozó rendszerek működési módját. Ezenkívül ismertetniük kell azt is, hogy milyen következményekkel jár a teljesítményre és a hibanaplózásra nézve, ha figyelmen kívül hagyják a figyelmeztető rendszert és nem pótolják a reagenst, illetve a problémát nem orvosolják.

7.9.   A következő alszakaszok a jóváhagyás feltételét képezik:

7.9.1.   a gyártó írásos karbantartási utasításokat biztosít, amelyeket a beszerelő a járművezető vagy a gépüzemeltető rendelkezésére bocsát;

7.9.2.   a gyártó beépítési dokumentációt biztosít az REC-hez;

7.9.3.   a gyártó utasításokat biztosít az üzemeltetőt figyelmeztető rendszerhez, a használatkorlátozó rendszerhez és (adott esetben) a reagens fagyvédelmével kapcsolatban, amelyeket a beszerelő a műhely vagy a járművezető vagy adott esetben a gépkezelő rendelkezésére bocsát;

7.9.4.   a gyártó írásbeli nyilatkozatot bocsát a beszerelő rendelkezésére a szokásos üzemi feltételekről (hőmérséklet-tartomány, környezeti feltételek stb.), amelyek mellett az REC megfelelően működik. Ezt a nyilatkozatot a beszerelő átadja a járművezetőnek vagy a gépüzemeltetőnek.

8.   A TELJESÍTMÉNYRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

8.1.   Az ezen előírás alapján jóváhagyott REC megfelel az alábbi kritériumok mindegyikének:

| a) | a 8.2. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékek; |
| --- | --- |

a)

a 8.2. szakaszban meghatározott kibocsátási határértékek;

| b) | a 8.3. szakaszban meghatározott csökkentési mértékek; |
| --- | --- |

b)

a 8.3. szakaszban meghatározott csökkentési mértékek;

| c) | a 8.4. szakaszban meghatározott, a NO2-kibocsátásra vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

c)

a 8.4. szakaszban meghatározott, a NO2-kibocsátásra vonatkozó követelmények;

2

| d) | a 8.6. szakaszban meghatározott, a másodlagos kibocsátásra vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

d)

a 8.6. szakaszban meghatározott, a másodlagos kibocsátásra vonatkozó követelmények.

8.2.   Határértékek

A méréseket az elérendő határértékekhez kapcsolódó vizsgálati eljárás(ok) alkalmazásával elvégezve az utólag átalakított motorrendszer nem haladhatja meg a releváns szennyező anyagokra (az REC osztályának megfelelően NOx vagy részecske, illetve mindkettő) vonatkozóan a 49. számú előírásban vagy a 96. számú előírásban meghatározott szigorúbb kibocsátási szakasz kibocsátási határértékeit. Az utólag átalakított motorrendszernek legalább azon szakasz kibocsátási határértékeinek meg kell felelnie minden egyes, az adott szakasz szempontjából releváns egyéb ellenőrzött szennyező anyag tekintetében, amely szerint az alapmotort jóváhagyták.

x

8.2.1.   Az REC egyes osztályaira a következő szigorúbb kibocsátási szakasz határértékeinek való megfeleléssel összefüggésben vonatkozó követelményeket az ezen előírás 9. mellékletében található táblázatok mutatják be.

8.2.2.   A 49. számú előírás vagy a 96. számú előírás követelményei szerinti típusjóváhagyással nem rendelkező motor esetében az egyes szabályozott szennyező anyagok (CO, CH, NOx és részecske) kezdeti állapotban történő kibocsátása nem haladhatja meg azon kibocsátási szakasz határértékeit, amely közvetlenül azon kibocsátási szakasz alatt van, amely szerint a tanúsítást kérelmezik az REC-re.

x

8.3.   Csökkentési mértékek és csökkentési hatékonyság

8.3.1.   Az REC-rendszer csökkentési mértékét az 1. táblázatban meghatározott csökkentési hatékonyság jellemzi:

1. táblázat

1. táblázat

Csökkentési mértékek

Csökkentési mértékek

| | Minimális csökkentési hatékonyság (%) |
| --- | --- |
| Részecskék (PM) tömege | NOx |
| 01. csökkentési mérték | 90 | 60 |

Minimális csökkentési hatékonyság (%)

Részecskék (PM) tömege

NOx

x

01. csökkentési mérték

90

60

8.3.2.   A csökkentési hatékonyságot a nagy teljesítményű motorok kiegészítésére utólag beépíthető REC esetében a súlyozott WHTC ciklus során mért kibocsátások, a nem közúti mozgó gépekbe vagy mezőgazdasági és erdészeti traktormotorok kiegészítésére utólag beépíthető REC esetében pedig a súlyozott NRTC ciklus során mért kibocsátások összehasonlításával kell meghatározni. A csökkentési hatékonyságot az ezen előírás 8.3.4. szakaszában meghatározottak szerint kell kiszámítani.

8.3.3.   Ezen előírás alkalmazásában a NOx-kibocsátás-csökkentési hatékonyság a NOx-kibocsátás csökkentésére szolgáló rendszerekre, a részecskekibocsátás-csökkentési mérték pedig a részecskekibocsátás csökkentésére szolgáló rendszerekre vonatkozik. Egy IV. osztályba tartozó REC esetében az ezen előírás 1. táblázatában szereplő NOx-kibocsátás-csökkentési mértéknek és részecskekibocsátás-csökkentési mértéknek egyaránt teljesülnie kell.

x

x

x

8.3.4.   A csökkentési hatékonyságot az adott szennyező anyagnak az REC után mért kibocsátása (EREC), valamint a motorrendszernek az adott szennyező anyagra vonatkozó, az REC beépítése előtt mért kibocsátása (EBase) alapján kell kiszámítani, mindkét mérést az ezen előírásban meghatározott eljárások szerint elvégezve:

REC

Base

csökkentési hatékonyság (százalék) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.4.   A NO2-kibocsátásra vonatkozó követelmények

2

8.4.1.   Egy I. osztályba tartozó REC esetében a NO2-kibocsátások nem haladhatják meg a NO2-alapkibocsátásokat úgy, hogy mindkét kibocsátást az ezen előírás 5. mellékletében meghatározottak szerint kell mérni.

2

2

8.4.2.   Egy IIA. osztályba tartozó REC esetében a NO2-kibocsátás fokozatos emelkedésének mértéke nem lehet nagyobb mint 20 százalékpont az REC beépítése előtt rögzített szinthez viszonyítva (kiindulási mérték). Például ha a NO2 kiindulási mértéke a NOx 10 %-a, akkor az REC-vel megengedett legnagyobb NO2-kibocsátás a NOx-kibocsátás 30 %-a az ezen előírás 5. mellékletében meghatározott módon mérve. Egy IIB. osztályba tartozó REC esetében a NO2-kibocsátás fokozatos emelkedésének mértéke legfeljebb 30 százalékpont lehet.

2

2

x

2

x

2

8.4.3.   Egy III. osztályba tartozó REC esetében a g/kWh-ban az ezen előírás 6. mellékletében meghatározottak szerint mért NO2-kibocsátás nem növekedhet.

2

8.4.4.   Egy IV. osztályba tartozó REC esetében a g/kWh-ban az ezen előírás 7. mellékletében meghatározottak szerint mért NO2-kibocsátás nem növekedhet.

2

8.5.   A részecskeszám-kibocsátásokra vonatkozó követelmények

8.5.1.   A 01. részecskekibocsátás-csökkentési mértékre jóváhagyott, I. osztályba, IIA. vagy IIB. osztályba és IV. osztályba tartozó REC-knek a részecskekibocsátás tekintetében legalább 97 %-os hatékonysággal kell csökkenteniük a 12. szakaszban meghatározott vizsgálati motor alapkibocsátását, az ezen előírásban meghatározott vizsgálati eljárással (eljárásokkal) mérve.

8.5.2.   A hígítatlan kipufogógázból a hígítás előtt való közvetlen mintavétel megengedett. Ezután a részecskeszám-hígítók (a részecskeátvezető rendszer PND1 és PND2 hígítója a 49. számú előírás meghatározása szerint) hígítási arányait a részecskeszámláló (PNC) mérési tartományához kell igazítani.

8.5.3.   A részecskeszám-csökkentés hatékonysága a meghatározás szerint 1 mínusz a penetráció, azaz az REC rendszer után mért részecskeszám-kibocsátás és a motorrendszernek az REC beépítése előtt mért részecskeszám-kibocsátása közötti arány. A részecskeszám-csökkentés hatékonyságát százalékban kell megadni. A részecskeszám-csökkentés hatékonyságát a 8.3.2. szakaszban meghatározott megfelelő vizsgálati ciklusra kell meghatározni.

csökkentési hatékonyság (százalék) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.5.4.   Ha a részecskeszám-csökkentés hatékonyságának mérésére párhuzamosan két részecskeszámmérő rendszert használnak, akkor az ugyanazon mintavételi pontból egyidejűleg végzett mérés során a mérési eredményeknek egymáshoz viszonyítva 5 %-on belül kell lenniük.

8.6.   A másodlagos kibocsátásra vonatkozó követelmények

8.6.1.   Az REC rendszer gyártójának dokumentumokkal kell igazolnia, hogy az REC-ben használt anyagok és folyamatok nem jelentenek további veszélyt az egészségre és a környezetre.

8.6.2.   A III. és a IV. osztályba tartozó REC-k esetében a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 4. mellékletének 7. függelékében meghatározott eljárások szerint mért ammóniakibocsátás számtani átlaga nem haladhatja meg a 25 ppm értéket.

8.6.3.   Az REC nem növelheti a másodlagos kibocsátás koncentrációját olyan mértékűre, amelyről köztudott, hogy veszélyes az egészségre.

8.6.4.   A jóváhagyás kérelmezőjének a másodlagos kibocsátások tekintetében értékelnie kell az REC teljesítményét. Az értékelésnek ki kell terjednie az REC összes valószínűsíthető másodlagos kibocsátására, tekintettel annak működési elvére, kialakítására, gyártási módjára és az alkalmazott anyagokra.

8.6.4.1.   Az értékelésnek:

| a) | abban az esetben, ha az REC rezet vagy rézvegyületeket tartalmaz, vizsgálnia kell a lehetséges dioxinképződést; |
| --- | --- |

a)

abban az esetben, ha az REC rezet vagy rézvegyületeket tartalmaz, vizsgálnia kell a lehetséges dioxinképződést;

| b) | abban az esetben, ha az REC a tüzelőanyagba kevert katalizátort használ, vizsgálnia kell az alábbiaknak a másodlagos kibocsátások kialakulására gyakorolt hatását:






  i. | a katalizátor hiánya; és |
| --- | --- | --- |

b)

abban az esetben, ha az REC a tüzelőanyagba kevert katalizátort használ, vizsgálnia kell az alábbiaknak a másodlagos kibocsátások kialakulására gyakorolt hatását:

i.

a katalizátor hiánya; és

| ii. | a katalizátor jelenléte az ajánlott vagy tervezett koncentrációnak akár kétszeresét elérő koncentrációban. |
| --- | --- |

ii.

a katalizátor jelenléte az ajánlott vagy tervezett koncentrációnak akár kétszeresét elérő koncentrációban.

8.6.4.2.   Az értékelésben minden egyes vizsgált másodlagos kibocsátásfajtát meg kell nevezni.

8.6.4.3.   Az értékelés alapulhat megalapozott műszaki elemzésen és megítélésen, vizsgálatok vagy szimulációk eredményein, hasonló rendszerek vagy technológiák elemzésének vagy vizsgálatának eredményein, vagy mindezen elemek bármilyen kombinációján.

8.6.4.4.   Ezen előírás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy az olyan koncentrációjú másodlagos kibocsátás, amely nem haladja meg jelentősen az eredeti berendezés motorrendszerei által keltett koncentrációkat, nem minősül az egészségre veszélyesnek.

8.6.5.   A kérelmezőnek előírhatják, hogy a jóváhagyás előfeltételeként végezzen vizsgálatokat a másodlagos kibocsátás tekintetében olyan esetekben, amikor az REC teljesítményének a másodlagos kibocsátások tekintetében történő értékelése alapján észszerűen feltételezhető, hogy a fenti 8.6.3. szakasz követelményei nem teljesülnek.

9.   TARTÓSSÁGI KÖVETELMÉNYEK

9.1.   A kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a gyártó utasításai szerint használt és karbantartott REC rendszer normál üzemben megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek a következő hasznos élettartam alatt:

| a) | az M2, az M3 és az N kategóriájú járművek esetében 200 000 km futásteljesítmény és 6 éves élettartam közül az, amelyik előbb bekövetkezik; |
| --- | --- |

a)

az M2, az M3 és az N kategóriájú járművek esetében 200 000 km futásteljesítmény és 6 éves élettartam közül az, amelyik előbb bekövetkezik;

2

3

| b) | minden egyéb kérelem esetében 4 000 üzemóra és 6 éves élettartam közül az, amelyik előbb bekövetkezik. |
| --- | --- |

b)

minden egyéb kérelem esetében 4 000 üzemóra és 6 éves élettartam közül az, amelyik előbb bekövetkezik.

9.2.   A kérelmezőnek egy motor és az REC kombinációján 1 000 óra tartóssági vizsgálatot kell végeznie. Ez a vizsgálat vagy egy, a típusjóváhagyó hatóság és a kérelmező által kölcsönösen elfogadott, szokásos jármű- vagy gépalkalmazáson végzett közúti vizsgálat, vagy egy motorfékpadon végzett vizsgálat. Motorfékpadon végzett vizsgálat esetében az öregítési ciklusnak, a terhelésnek és a fordulatszámnak olyan feltételeket kell jelenteniük, amelyek megközelítőleg 10 % alapjárati, 10 % tranziens, 75 % nagy fordulatszámú és nagy terhelésű, valamint 5 % alacsony fordulatszámú és közepes terhelésű üzemnek felelnek meg.

A tartóssági vizsgálathoz használt motor eltérhet az REC csökkentési mértékének megállapításához használt vizsgálati motortól, de az adott REC bejelentett alkalmazási tartományába eső motornak kell lennie.

9.3.   A vizsgálat a következőkből áll:

| a) | az REC 1 000 órás tartampróbája az adott motor összes vonatkozó üzemi adatának rögzítése mellett, beleértve a tüzelőanyag és a kenőolaj, valamint adott esetben az REC-hez előírt reagens vagy adalékanyag típusát és fogyását, továbbá a kipufogógáz REC előtti hőmérsékletének és az REC-ben történő nyomásvesztésnek a folyamatos, másodpercenkénti adatnaplózása. Közúti vizsgálat esetén a műszaki szolgálatnak le kell zárnia az REC-t, és az adatnaplózást az REC gyártójának vagy azon jármű vagy gép üzemeltetőjének kell végrehajtania, amelyen a tartóssági vizsgálatot végzik; |
| --- | --- |

a)

az REC 1 000 órás tartampróbája az adott motor összes vonatkozó üzemi adatának rögzítése mellett, beleértve a tüzelőanyag és a kenőolaj, valamint adott esetben az REC-hez előírt reagens vagy adalékanyag típusát és fogyását, továbbá a kipufogógáz REC előtti hőmérsékletének és az REC-ben történő nyomásvesztésnek a folyamatos, másodpercenkénti adatnaplózása. Közúti vizsgálat esetén a műszaki szolgálatnak le kell zárnia az REC-t, és az adatnaplózást az REC gyártójának vagy azon jármű vagy gép üzemeltetőjének kell végrehajtania, amelyen a tartóssági vizsgálatot végzik;

| b) | olyan REC esetében, amely adalékokkal működik, vagy reagenst használ, a helyes adagolási arányt is ellenőrizni kell a közúti vizsgálat kezdetén, 500 üzemóra után és 1 000 üzemóra elteltével. |
| --- | --- |

b)

olyan REC esetében, amely adalékokkal működik, vagy reagenst használ, a helyes adagolási arányt is ellenőrizni kell a közúti vizsgálat kezdetén, 500 üzemóra után és 1 000 üzemóra elteltével.

9.4.   A tartóssági vizsgálat elvégzését követően a tartósság igazolásához használt REC-rendszert kell használni az eredeti vizsgálati motorral végzett további vizsgálatokhoz.

Abban az esetben, ha az eredeti vizsgálati motor már nem működik, a típusjóváhagyó hatóság előzetes beleegyezésével egy másik, ugyanolyan típusú motort is lehet használni.

9.5.   A tartampróba befejezését követően a 9.4. szakasznak megfelelően vizsgált REC rendszernek meg kell felelnie a 8. szakasz követelményeinek.

10.   ALKALMAZÁSI TARTOMÁNY

10.1.   Az alkalmazási tartomány azon motorok vagy motorrendszerek körét írja le, amelyeknél az REC-család alkalmazható. A kérelmezőnek az ezen előírás 3. mellékletében meghatározott részletes információkat be kell nyújtania a típusjóváhagyó hatósághoz.

10.2.   Az alkalmazási tartomány azon motorcsaládra korlátozódik, amelyhez a 12. szakaszban meghatározott vizsgálati motor tartozik.

10.3.   Az alkalmazási tartomány kiterjeszthető:

| a) | ugyanazon motorgyártó által gyártott egyéb motorokra; valamint |
| --- | --- |

a)

ugyanazon motorgyártó által gyártott egyéb motorokra; valamint

| b) | más motorgyártók motorjaira, |
| --- | --- |

b)

más motorgyártók motorjaira,

ha a kérelmező igazolni tudja, hogy az érintett motorok alábbi jellemzői megegyeznek a vizsgált motor jellemzőivel:

| a) | az egyes hengerek lökettérfogata a vizsgált motor lökettérfogatának ± 20 %-os tartományán belül esik; |
| --- | --- |

a)

az egyes hengerek lökettérfogata a vizsgált motor lökettérfogatának ± 20 %-os tartományán belül esik;

| b) | a levegőbeszívás módja (turbófeltöltős vagy természetes szívású motor); |
| --- | --- |

b)

a levegőbeszívás módja (turbófeltöltős vagy természetes szívású motor);

| c) | van vagy nincs kipufogógáz-visszavezetés; |
| --- | --- |

c)

van vagy nincs kipufogógáz-visszavezetés;

| d) | a motor fordulatszáma állandó vagy változó (3); |
| --- | --- |

d)

a motor fordulatszáma állandó vagy változó (3);

3

| e) | a motor alapkibocsátási szakasza; valamint |
| --- | --- |

e)

a motor alapkibocsátási szakasza; valamint

| f) | van vagy nincs utókezelő rendszer. |
| --- | --- |

f)

van vagy nincs utókezelő rendszer.

10.4.   Az alkalmazási tartomány nem terjeszthető ki olyan motorokra, amelyek alapkibocsátási szakasza kevésbé szigorú, mint a vizsgált motor alapkibocsátási szakasza.

10.5.   Ha a kérelmező igazolni tudja, hogy egy M2, M3 és N kategóriájú járművekkel, valamint azok kompressziós gyújtású motorjaival vizsgált REC-t nem közúti mozgó gépekben és T kategóriájú járművekben való használatra szánt kompressziós gyújtású motorok esetében ugyanolyan szerkezeti módon való alkalmazásra is tervezték, valamint hogy a vizsgálati motor az alábbi 12. szakasz szerint az ilyen alkalmazásokat is reprezentálja, továbbá hogy megfelel az alábbi 14., 15. vagy adott esetben 16. szakasz szerinti család kritériumainak, az alkalmazási tartomány kiterjeszthető a nem közúti mozgó gépekben és T kategóriájú járművekben való használatra szánt kompressziós gyújtású motorokra.

2

3

Egy nem közúti mozgó gépek vagy T kategóriájú járművek kompressziós gyújtású motorjaival való használatra szánt REC alkalmazási tartományának az ezen szakaszban leírt módon közúti alkalmazásokra való kiterjesztése nem megengedett.

11.   A MOTOROK ALAPKIBOCSÁTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA

11.1.   A motorműködés paramétereinek (például a legnagyobb megengedett kipufogógáz-ellennyomás vagy a külső eszközök által az elektromos vagy adatkezelő rendszerekre gyakorolt hatás) bármely olyan módosítását, amely befolyásolhatja a motor alapkibocsátását, az eredeti motor gyártója által meghatározott határértékeken belül kell tartani.

11.2.   Amennyiben a motor és a kipufogógáz-utókezelő rendszerek REC-vel való megfelelő együttműködésének biztosításához a kibocsátással kapcsolatos alkatrészek vagy rendszerelemek tekintetében további intézkedés, például a kipufogógáz-visszavezető rendszer (EGR) irányításának módosítása szükséges, a kérelmezőnek be kell nyújtania a terv módosításának részletes leírását, valamint magyarázatot kell adnia arra vonatkozóan, hogy a módosítás hogyan változtatja meg a kibocsátáscsökkentési stratégia működését és teljesítményét. Állításának alátámasztására a kérelmezőnek további vizsgálati adatokat, műszaki indokolást és elemzést, továbbá minden más olyan információt be kell nyújtania, amelyet a típusjóváhagyó hatóság vagy a műszaki szolgálat a módosított és az eredeti tervek közötti különbségek elfogadásához szükségesnek tart.

11.3.   Az eredeti motor gyártójának kibocsátáscsökkentő rendszere nem módosítható, kivéve a következőket:

| a) | a motor eredeti gyártója által írásban engedélyezett módosítások; vagy |
| --- | --- |

a)

a motor eredeti gyártója által írásban engedélyezett módosítások; vagy

| b) | I. osztályba, IIA. osztályba vagy IIB. osztályba tartozó REC esetében meglévő, dízel üzemű motorhoz való oxidációs katalizátor cseréje, feltéve, hogy:






  i. | a 8.4. szakasz követelményei teljesülnek; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

I. osztályba, IIA. osztályba vagy IIB. osztályba tartozó REC esetében meglévő, dízel üzemű motorhoz való oxidációs katalizátor cseréje, feltéve, hogy:

i.

a 8.4. szakasz követelményei teljesülnek; valamint

| ii. | az utólag átalakított motorrendszer legalább azon szakasz határértékeinek megfelel minden egyes, az adott szakasz szempontjából releváns egyéb ellenőrzött szennyező anyag tekintetében, amely szerint az alapmotort jóváhagyták; |
| --- | --- |

ii.

az utólag átalakított motorrendszer legalább azon szakasz határértékeinek megfelel minden egyes, az adott szakasz szempontjából releváns egyéb ellenőrzött szennyező anyag tekintetében, amely szerint az alapmotort jóváhagyták;

| c) | hőmérséklet- és/vagy nyomásmérő szondák beépítése a NOx-kibocsátás-csökkentő REC rendszer bemeneténél, beleértve az adagolóegységet is. |
| --- | --- |

c)

hőmérséklet- és/vagy nyomásmérő szondák beépítése a NOx-kibocsátás-csökkentő REC rendszer bemeneténél, beleértve az adagolóegységet is.

x

11.4.   Amennyiben az ezen előírás 11.1. szakaszának követelményei teljesülnek, az eredeti utókezelő rendszer után végrehajtott módosítások megengedettek.

11.5.   Az REC nem veszélyeztetheti az eredeti motorrendszer fedélzeti diagnosztikai rendszerének és NOx-szabályozási rendszerének teljesítményét.

x

12.   A VIZSGÁLATI MOTOROK ÉS AZ REC-K KOMBINÁCIÓINAK KIVÁLASZTÁSA

12.1.   A vizsgálati motoroknak az REC alkalmazási tartományának megfelelő motorcsaládból kell származniuk. Meg kell mérni a vizsgálati motor károsanyag-kibocsátását, amelynek meg kell felelnie az alkalmazandó kiindulási kibocsátási szakasz határértékeinek.

12.2.   A kiválasztott alkalmazási tartományba tartozó vizsgálati motor és REC kombinációjának meg kell felelnie az alábbi kritériumoknak:

| a) | a 49. számú vagy adott esetben a 96. számú előírás szerinti eljárásokkal értékelve a motor névleges kimenő teljesítményének az adott családba tartozó alapmotor legnagyobb teljesítményének 100 %-a és 60 %-a közé kell esnie; |
| --- | --- |

a)

a 49. számú vagy adott esetben a 96. számú előírás szerinti eljárásokkal értékelve a motor névleges kimenő teljesítményének az adott családba tartozó alapmotor legnagyobb teljesítményének 100 %-a és 60 %-a közé kell esnie;

| b) | a kiválasztott vizsgálati motorral kombinált REC-nek kell a legmagasabb térsebességgel rendelkeznie az REC-család alkalmazási tartományában; |
| --- | --- |

b)

a kiválasztott vizsgálati motorral kombinált REC-nek kell a legmagasabb térsebességgel rendelkeznie az REC-család alkalmazási tartományában;

| c) | az REC-nek rendelkeznie kell a gyártó által az REC-családra meghatározott katalizáló anyagok legkisebb térfogati koncentrációjával. |
| --- | --- |

c)

az REC-nek rendelkeznie kell a gyártó által az REC-családra meghatározott katalizáló anyagok legkisebb térfogati koncentrációjával.

ha a fenti b) és c) pont követelményei kölcsönösen kizárják egymást, a b) pont követelményei elsőbbséget élveznek.

12.3.   Egy, a 96. számú előírás szerinti típusjóváhagyással rendelkező motorokkal való használatra szánt REC-t kötelező minden olyan teljesítménykategória tekintetében az adott kategóriába tartozó vizsgálati motorral vizsgálni, amelyhez az REC-t szánják.

12.4.   A kiválasztott vizsgálati motornak mind a sorozatgyártású állapotában, mind az utólag beépíthető állapotában meg kell felelnie az azon kibocsátási szakaszhoz vagy szabványhoz kapcsolódó valamennyi károsanyag-kibocsátási határértéknek, amely szerint eredetileg típusjóváhagyást kapott. Ha a járművek vagy gépek fedélzeti diagnosztikai rendszerekkel vannak felszerelve, e rendszerek ellenőrző funkcióját nem befolyásolhatja az utólag beépíthető rendszer beszerelése. Az elektronikus motorvezérlő egység jellemzőit (például a befecskendezés időzítését, a levegőtömegáram-mérést vagy a kipufogógáz-kibocsátáscsökkentési stratégiákat) nem befolyásolhatja az utólagos átalakítás. A vizsgálati motor olyan módosítása, amely megváltoztatja az eredeti kibocsátási viselkedést (például a befecskendezés időzítésének megváltoztatása), nem megengedett.

13.   A KIBOCSÁTÁSMÉRÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

13.1.   A motor vagy motorrendszer és a vizsgálatra benyújtott REC kombinációja által kibocsátott gáz-halmazállapotú és szilárd összetevőket a 49. számú előírás és a 96. számú előírás vonatkozó mellékleteiben leírt módszerekkel kell mérni.

13.2.   Ha az ezen előírás 8.4. szakasza szerint fűtött kemilumineszcens detektort (CLD) használnak a NO2 kimutatására, akkor két párhuzamos mérőkamrát kell használni a NOx és a NO egyidejű kimutatására. Két CLD párhuzamos használata megengedett, feltéve, hogy mindkettő megfelel a 49. számú előírás vagy adott esetben a 96. számú előírás követelményeinek, és az átalakítók abszolút hatékonyságának értékei egymáshoz viszonyítva 3 %-on belül vannak.

2

x

14.   RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-CSALÁD

14.1.   Egy részecskekibocsátás-csökkentő REC jóváhagyása egy eltérő konfigurációban vagy alkalmazásban lévő, névlegesen hasonló rendszer tekintetében is érvényes, feltéve, hogy az nem tér el a vizsgált rendszertől a következő jellemzők tekintetében:

| a) | az aktív elem rögzítésének típusa (például ragasztás vagy mechanikus rögzítés), és működése: |
| --- | --- |

a)

az aktív elem rögzítésének típusa (például ragasztás vagy mechanikus rögzítés), és működése:

| b) | az aktív elem működési elve (például fém vagy kerámia, záróréteges szűrés vagy aerodinamikai szétválasztás); |
| --- | --- |

b)

az aktív elem működési elve (például fém vagy kerámia, záróréteges szűrés vagy aerodinamikai szétválasztás);

| c) | a szűrő vagy más aktív anyag kialakítása és jellemzői (például hogy lapokból vagy lemezekből áll, vagy fonott vagy csévélt, a cella, az anyag vagy a nem szőtt anyag sűrűsége, a záróréteget képező szűrőközeg porozitása és pórusátmérője, az aerodinamikai szeparátorokban lévő zsebek, pengék vagy golyók száma, a kritikus alkatrészek felületi érdessége, valamint a huzalok, golyók vagy szálak átmérője); |
| --- | --- |

c)

a szűrő vagy más aktív anyag kialakítása és jellemzői (például hogy lapokból vagy lemezekből áll, vagy fonott vagy csévélt, a cella, az anyag vagy a nem szőtt anyag sűrűsége, a záróréteget képező szűrőközeg porozitása és pórusátmérője, az aerodinamikai szeparátorokban lévő zsebek, pengék vagy golyók száma, a kritikus alkatrészek felületi érdessége, valamint a huzalok, golyók vagy szálak átmérője);

| d) | a részecskekibocsátás-csökkentő rendszer – ideértve a rendszer előtti katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legkisebb térfogati koncentrációja (g/m3); |
| --- | --- |

d)

a részecskekibocsátás-csökkentő rendszer – ideértve a rendszer előtti katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legkisebb térfogati koncentrációja (g/m3);

3

| e) | a részecskekibocsátás-csökkentő rendszer – ideértve a rendszer előtti katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legnagyobb térfogati koncentrációja (g/m3); |
| --- | --- |

e)

a részecskekibocsátás-csökkentő rendszer – ideértve a rendszer előtti katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legnagyobb térfogati koncentrációja (g/m3);

3

| f) | a tokozás vagy csomagolás tervezési jellemzői (például az aktív elemek hordozójának tárolása vagy rögzítése); |
| --- | --- |

f)

a tokozás vagy csomagolás tervezési jellemzői (például az aktív elemek hordozójának tárolása vagy rögzítése);

| g) | minden olyan aktív összetevő (pl. DOC, szűrő hordozóanyaga) térfogata, amelynek a vizsgált berendezés térfogatának ± 40 %-án belül kell lennie; |
| --- | --- |

g)

minden olyan aktív összetevő (pl. DOC, szűrő hordozóanyaga) térfogata, amelynek a vizsgált berendezés térfogatának ± 40 %-án belül kell lennie;

| h) | a regeneráció típusa (időszakos vagy folyamatos); |
| --- | --- |

h)

a regeneráció típusa (időszakos vagy folyamatos);

| i) | a regeneráció elve (például katalitikus, termikus vagy elektrotermikus) és a regenerációs stratégia (például passzív, aktív, kényszerített); |
| --- | --- |

i)

a regeneráció elve (például katalitikus, termikus vagy elektrotermikus) és a regenerációs stratégia (például passzív, aktív, kényszerített);

| j) | az adalékanyagok vagy reagensek bejuttatásának módszere és ellenőrzési stratégiája (amennyiben használnak); |
| --- | --- |

j)

az adalékanyagok vagy reagensek bejuttatásának módszere és ellenőrzési stratégiája (amennyiben használnak);

| k) | az adalékanyag vagy reagens típusa (amennyiben használnak); |
| --- | --- |

k)

az adalékanyag vagy reagens típusa (amennyiben használnak);

| l) | beépítési körülmények (max. + 0,5 m távolság a turbófeltöltő kimenete (turbina) és a részecskekibocsátás-csökkentő REC bemenete között); |
| --- | --- |

l)

beépítési körülmények (max. + 0,5 m távolság a turbófeltöltő kimenete (turbina) és a részecskekibocsátás-csökkentő REC bemenete között);

| m) | minden egyes katalizáló anyag típusa; |
| --- | --- |

m)

minden egyes katalizáló anyag típusa;

| n) | van vagy nincs a rendszer előtt oxidációs katalizátor; |
| --- | --- |

n)

van vagy nincs a rendszer előtt oxidációs katalizátor;

| o) | amennyiben a vizsgált berendezést más kibocsátáscsökkentő berendezésekkel együtt vizsgálták:






  i. | a vizsgált REC-hez a berendezéseket azonos módon rendezték el; valamint |
| --- | --- | --- |

o)

amennyiben a vizsgált berendezést más kibocsátáscsökkentő berendezésekkel együtt vizsgálták:

i.

a vizsgált REC-hez a berendezéseket azonos módon rendezték el; valamint

| ii. | az egyéb kibocsátáscsökkentő berendezések a kialakítás és a működési elv szempontjából hasonlóak a vizsgálat során használtakhoz. |
| --- | --- |

ii.

az egyéb kibocsátáscsökkentő berendezések a kialakítás és a működési elv szempontjából hasonlóak a vizsgálat során használtakhoz.

14.2.   A részecskekibocsátás-csökkentő REC motorfékpadon történő vizsgálata során az REC-t úgy kell felszerelni, hogy legalább 2 méter távolság legyen az REC bemenete és a turbófeltöltő (turbina) kimenete vagy – amennyiben nincs beépítve turbófeltöltő – a kipufogó-gyűjtőcső kimeneti síkja között. Ha a kérelmező igazolni tudja, hogy az REC minden további alkalmazásában az itt meghatározott legkisebb távolságnál rövidebb távolságot fog alkalmazni, a vizsgálati kamrában használt cső hossza ennek megfelelően csökkenthető. A kipufogógáz hőmérsékletének megőrzése szigeteléssel vagy más hasonló módon csak akkor megengedett, ha azt az REC járműbe vagy gépbe történő későbbi beépítése során is alkalmazni fogják.

15.   NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-CSALÁD

x

15.1.   Egy NOx-kibocsátás-csökkentő REC jóváhagyása egy eltérő konfigurációban vagy alkalmazásban lévő, névlegesen hasonló (és ugyanazt a NOx-kibocsátás-csökkentő technológiát alkalmazó) rendszer tekintetében is érvényes, feltéve, hogy az nem tér el a vizsgált rendszertől a következő jellemzők tekintetében:

x

x

| a) | a berendezés aktív elemei kritikus méreteinek (például a szelepek vagy vezetékek méretének, a katalitikus elem térfogatának, beleértve a reagenskeverő berendezést is) meg kell egyezniük a vizsgált berendezések méreteivel, vagy eltérhetnek a vizsgált berendezés méreteitől, de csak legfeljebb a vonatkozó vizsgálatok vagy megbízható műszaki elemzések által jelentéktelennek ítélt mértékben. Például a katalitikus elem aktív térfogatának a vizsgált berendezés aktív térfogatának ± 40 %-án belül kell lennie; |
| --- | --- |

a)

a berendezés aktív elemei kritikus méreteinek (például a szelepek vagy vezetékek méretének, a katalitikus elem térfogatának, beleértve a reagenskeverő berendezést is) meg kell egyezniük a vizsgált berendezések méreteivel, vagy eltérhetnek a vizsgált berendezés méreteitől, de csak legfeljebb a vonatkozó vizsgálatok vagy megbízható műszaki elemzések által jelentéktelennek ítélt mértékben. Például a katalitikus elem aktív térfogatának a vizsgált berendezés aktív térfogatának ± 40 %-án belül kell lennie;

| b) | az alkalmazott hőmérséklet-szabályozási módszer (például katalitikus, termikus vagy elektrotermikus fűtés); |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott hőmérséklet-szabályozási módszer (például katalitikus, termikus vagy elektrotermikus fűtés);

| c) | amennyiben a vizsgált berendezést más kibocsátáscsökkentő berendezésekkel együtt vizsgálták:






  i. | a vizsgált REC-hez a berendezéseket azonos módon rendezték el; valamint |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben a vizsgált berendezést más kibocsátáscsökkentő berendezésekkel együtt vizsgálták:

i.

a vizsgált REC-hez a berendezéseket azonos módon rendezték el; valamint

| ii. | az egyéb kibocsátáscsökkentő berendezések a kialakítás és a működési elv szempontjából hasonlóak a vizsgálat során használtakhoz; |
| --- | --- |

ii.

az egyéb kibocsátáscsökkentő berendezések a kialakítás és a működési elv szempontjából hasonlóak a vizsgálat során használtakhoz;

| d) | a katalizátor hordozóanyaga és a hordozó mechanikai kialakítása (például bevont monolit vagy extrudált monolit, lapok vagy lemezek), továbbá a benne kialakított kipufogógáz-csatornák alakja, keresztmetszete és sűrűsége; |
| --- | --- |

d)

a katalizátor hordozóanyaga és a hordozó mechanikai kialakítása (például bevont monolit vagy extrudált monolit, lapok vagy lemezek), továbbá a benne kialakított kipufogógáz-csatornák alakja, keresztmetszete és sűrűsége;

| e) | észszerű gyártási tűréssel ugyanaz a katalizáló anyag, mosóbevonat, töltet és katalizátoreloszlás a hordozóanyagon, mint a típusjóváhagyásban részesített rendszer esetében; |
| --- | --- |

e)

észszerű gyártási tűréssel ugyanaz a katalizáló anyag, mosóbevonat, töltet és katalizátoreloszlás a hordozóanyagon, mint a típusjóváhagyásban részesített rendszer esetében;

| f) | a reagens vagy adalékanyag típusa (amennyiben használnak); |
| --- | --- |

f)

a reagens vagy adalékanyag típusa (amennyiben használnak);

| g) | minden alkalmazott ellenőrzési stratégia, beleértve a stratégia végrehajtásának olyan jellemzőit, mint a késleltetési időszakok, a reagensek adagolási arányai, az érzékelők elhelyezése és jellemzői, valamint a szelepek időállandói és áramlási jellemzői. Ha különböző éghajlati viszonyok mellett különböző reagenseket és/vagy stratégiákat alkalmaznak, akkor a vizsgálat során a legalacsonyabb összadagolású stratégiát kell vizsgálni; |
| --- | --- |

g)

minden alkalmazott ellenőrzési stratégia, beleértve a stratégia végrehajtásának olyan jellemzőit, mint a késleltetési időszakok, a reagensek adagolási arányai, az érzékelők elhelyezése és jellemzői, valamint a szelepek időállandói és áramlási jellemzői. Ha különböző éghajlati viszonyok mellett különböző reagenseket és/vagy stratégiákat alkalmaznak, akkor a vizsgálat során a legalacsonyabb összadagolású stratégiát kell vizsgálni;

| h) | a reagensbejuttatás helye és feltételei. Ez a feltétel akkor tekinthető teljesítettnek, ha a bejuttatási pont legalább ugyanolyan távolságra van a katalizátor bemenetétől, mint a vizsgált eszköz, valamint a reagens bejuttatásának módja (például levegőrásegítéssel vagy sem) és a keverőberendezés is ugyanaz. |
| --- | --- |

h)

a reagensbejuttatás helye és feltételei. Ez a feltétel akkor tekinthető teljesítettnek, ha a bejuttatási pont legalább ugyanolyan távolságra van a katalizátor bemenetétől, mint a vizsgált eszköz, valamint a reagens bejuttatásának módja (például levegőrásegítéssel vagy sem) és a keverőberendezés is ugyanaz.

15.2.   A NOx-kibocsátás-csökkentő REC motorfékpadon történő vizsgálata során az REC-t úgy kell felszerelni, hogy legalább 2 méter távolság legyen a turbófeltöltő (turbina) kimenete vagy – amennyiben a motorba nincs beépítve turbófeltöltő – a kipufogó-gyűjtőcső kimeneti síkja és az REC bemenete között. Ha a kérelmező igazolni tudja, hogy az REC minden további alkalmazásában az itt meghatározott legkisebb távolságnál rövidebb távolságot fog alkalmazni, a vizsgálati kamrában használt cső hossza ennek megfelelően csökkenthető. A kipufogógáz hőmérsékletének megőrzése szigeteléssel vagy más hasonló módon csak akkor megengedett, ha azt az REC járműbe vagy gépbe történő későbbi beépítése során is alkalmazni fogják.

x

16.   NOx- ÉS RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-CSALÁD

x

Egy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC jóváhagyása egy eltérő konfigurációban vagy alkalmazásban lévő, névlegesen hasonló rendszer tekintetében is érvényes, feltéve, hogy az nem tér el a vizsgált rendszertől a következő jellemzők tekintetében:

x

| a) | az REC részecskekibocsátás-csökkentő elemei megfelelnek az ezen előírás 14. szakaszában foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az REC részecskekibocsátás-csökkentő elemei megfelelnek az ezen előírás 14. szakaszában foglalt követelményeknek;

| b) | az REC NOx-kibocsátás-csökkentő elemei megfelelnek az ezen előírás 15. szakaszában foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

az REC NOx-kibocsátás-csökkentő elemei megfelelnek az ezen előírás 15. szakaszában foglalt követelményeknek;

x

| c) | az REC részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő elemeinek egymáshoz viszonyított elhelyezkedése megegyezik a vizsgált eszköz ezen elemei közötti kapcsolattal (például a részecskekibocsátás-csökkentő REC a NOx-kibocsátás-csökkentő REC előtt található). |
| --- | --- |

c)

az REC részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő elemeinek egymáshoz viszonyított elhelyezkedése megegyezik a vizsgált eszköz ezen elemei közötti kapcsolattal (például a részecskekibocsátás-csökkentő REC a NOx-kibocsátás-csökkentő REC előtt található).

x

x

Az olyan berendezéseket, amelyekben a részecske- és a NOx-kibocsátás-csökkentés ugyanazon a hordozóanyagon történik, nem lehet úgy tekinteni, hogy ugyanabba a családba tartoznak, mint az olyan berendezések, amelyekben a két reakcióra külön hordozóanyagon kerül sor.

x

17.   TÜZELŐANYAG ÉS FAJLAGOS TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS

17.1.   Az REC vizsgálatát olyan, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal kell elvégezni, amely jól képviseli azon jármű- vagy géptípushoz általánosan használt tüzelőanyagot, amelybe az REC-t be fogják építeni.

17.2.   Az REC gyártója a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag használata helyett kérelmezheti a típusjóváhagyó hatóságtól, hogy referencia-tüzelőanyaggal végezhesse el a vizsgálatokat az REC-n. Az ebben az esetben használandó referencia-tüzelőanyag a 49. számú előírásban vagy a 96. számú előírásban meghatározott megfelelő tüzelőanyag.

17.3.   Az alkalmazandó vizsgálati ciklusok során az REC-vel felszerelt motor fajlagos tüzelőanyag-fogyasztása (lásd ezen előírás 5. mellékletének 2.3. és 3.3. szakaszát, valamint 6. mellékletének 2.3. és 3.3. szakaszát) utólagos beépítés esetén legfeljebb 4 %-kal haladhatja meg a nem utólagos beépítés esetén mért átlagos fajlagos fogyasztást.

18.   MŰKÖDÉS KÖZBEN TANÚSÍTOTT VISELKEDÉS ÉS BIZTONSÁGI KOCKÁZAT

18.1.   Az REC-t úgy kell kialakítani, hogy a rendelkezésre bocsátott utasítások szerint beépítve anélkül lehessen rendeltetésszerűen használni, hogy az üzemeltetőket vagy a közelben tartózkodókat közvetlenül vagy a járműnek, a gépnek vagy a jármű vagy a gép működési jellemzőinek módosítása eredményeként bármilyen biztonsági veszélynek tennék ki.

18.2.   Az REC-t úgy kell kialakítani, hogy a rendelkezésre bocsátott utasítások szerint beépítve a jármű vagy a gép üzemi viselkedésének romlása nélkül lehessen rendeltetésszerűen használni, kivéve, ha:

| a) | a romlás nem okoz biztonsági kockázatot; |
| --- | --- |

a)

a romlás nem okoz biztonsági kockázatot;

| b) | a romlás nem növeli az ezen előírás 17. szakaszában meghatározott szintet meghaladó mértékűvé a tüzelőanyag-fogyasztást; |
| --- | --- |

b)

a romlás nem növeli az ezen előírás 17. szakaszában meghatározott szintet meghaladó mértékűvé a tüzelőanyag-fogyasztást;

| c) | a romlás jellegét és mértékét egyértelműen feltüntetik az utólagos beépítő, az üzemeltető és a tulajdonos részére továbbított utasításokban és információkban. |
| --- | --- |

c)

a romlás jellegét és mértékét egyértelműen feltüntetik az utólagos beépítő, az üzemeltető és a tulajdonos részére továbbított utasításokban és információkban.

18.3.   Annak érdekében, hogy az ezen előírás 20. szakaszában és 11. mellékletében foglalt követelmények megfelelően teljesüljenek a beépítés és az információszolgáltatás tekintetében, az REC gyártójának értékelnie kell az REC járműbe vagy gépbe történő beépítéséből eredő esetleges biztonsági veszélyeket. Ezen értékelés elvégzése során a gyártónak a jármű vagy a gép által az első forgalomba hozatalkor nyújtott biztonság mértékét kell kiindulási alapul vennie.

19.   ZAJKIBOCSÁTÁS

A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy az REC-nek a rendelkezésre bocsátott beépítési utasításoknak megfelelő utólagos beépítése nem eredményezi a jármű zajkibocsátásának megnövekedését. Amennyiben bizonyított, hogy az REC-t közúti járműbe (4) kizárólag az eredetiberendezés-gyártó által gyárilag beépített hangtompító rendszeren kívül kívánják beépíteni, e követelményt teljesítettnek kell tekinteni.

4

20.   REC BEÉPÍTÉSE

20.1.   Az REC gyártójának írásos beépítési útmutatót, valamint üzemeltetési és karbantartási utasításokat kell benyújtania az ezen előírás 11. mellékletének követelményeivel összhangban.

20.2.   Az REC gyártójának különös figyelmet kell szentelnie az ezen előírás 11. mellékletében az útmutatókra és utasításokra vonatkozóan előírt azon követelményre, hogy:

| a) | azokat annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben az REC-t értékesítik, vagy amelyben az REC-t várhatóan alkalmazni fogják, és azokat a tervezett olvasóközönség számára megfelelő, közérthető stílusban kell megfogalmazni; |
| --- | --- |

a)

azokat annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben az REC-t értékesítik, vagy amelyben az REC-t várhatóan alkalmazni fogják, és azokat a tervezett olvasóközönség számára megfelelő, közérthető stílusban kell megfogalmazni;

| b) | emlékeztetnie kell a beépítőt a lehetséges jogi felelősségére; |
| --- | --- |

b)

emlékeztetnie kell a beépítőt a lehetséges jogi felelősségére;

| c) | jeleznie kell a végfelhasználó számára az REC megfelelő karbantartására vonatkozó követelményeket, beleértve adott esetben a fogyó reagensek vagy adalékanyagok használatát; |
| --- | --- |

c)

jeleznie kell a végfelhasználó számára az REC megfelelő karbantartására vonatkozó követelményeket, beleértve adott esetben a fogyó reagensek vagy adalékanyagok használatát;

| d) | jeleznie kell a jármű vagy a gép használatára vonatkozó minden olyan követelményt vagy korlátozást, amely az REC biztonságos és helyes működésének biztosításához szükséges; |
| --- | --- |

d)

jeleznie kell a jármű vagy a gép használatára vonatkozó minden olyan követelményt vagy korlátozást, amely az REC biztonságos és helyes működésének biztosításához szükséges;

| e) | meg kell határoznia, hogy van-e olyan reagens, amelyet a járművezetőnek vagy a gépkezelőnek a szokásos karbantartások között is fel kell töltenie, valamint meg kell adnia a reagens fogyásának valószínűsíthető mértékét; |
| --- | --- |

e)

meg kell határoznia, hogy van-e olyan reagens, amelyet a járművezetőnek vagy a gépkezelőnek a szokásos karbantartások között is fel kell töltenie, valamint meg kell adnia a reagens fogyásának valószínűsíthető mértékét;

| f) | meg kell határoznia az alkalmazott fogyó reagensek vagy adalékok típusát és minőségét; |
| --- | --- |

f)

meg kell határoznia az alkalmazott fogyó reagensek vagy adalékok típusát és minőségét;

| g) | emlékeztetnie kell a jármű vagy a gép tulajdonosát és üzemeltetőjét arra, hogy amennyiben az REC beépítése az üzemeltetés feltétele egy adott országban vagy területen, vagy amennyiben az REC beépítése feljogosítja a jármű vagy a gép tulajdonosát arra, hogy ösztönzőket vagy előnyöket vegyen igénybe, az REC megfelelő üzemkész állapotban való tartásának elmulasztása (beleértve a reagens vagy az adalékanyag megfelelő ellátásának elmulasztását) szerződésszegésnek vagy bűncselekménynek minősülhet. |
| --- | --- |

g)

emlékeztetnie kell a jármű vagy a gép tulajdonosát és üzemeltetőjét arra, hogy amennyiben az REC beépítése az üzemeltetés feltétele egy adott országban vagy területen, vagy amennyiben az REC beépítése feljogosítja a jármű vagy a gép tulajdonosát arra, hogy ösztönzőket vagy előnyöket vegyen igénybe, az REC megfelelő üzemkész állapotban való tartásának elmulasztása (beleértve a reagens vagy az adalékanyag megfelelő ellátásának elmulasztását) szerződésszegésnek vagy bűncselekménynek minősülhet.

20.3.   Az REC gyártójának igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság számára, hogy megfelelő eljárásokkal rendelkezik meghatalmazott REC beépítők kiválasztására, képzésére és ellenőrzésére.

21.   REC MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

21.1.   Az REC ezen előírással összefüggésben lényeges valamennyi módosításáról értesíteni kell az REC típusjóváhagyását megadó típusjóváhagyó hatóságot. A típusjóváhagyó hatóság ezután értékeli, hogy az REC továbbra is megfelel-e a megfelelő REC-családba való felvétel követelményeinek.

A típusjóváhagyó hatóság új vizsgálati jegyzőkönyvet kérhet a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól, hogy azzal segítse az értékelést.

21.2.   Amennyiben a típusjóváhagyó hatóság jóváhagyja a módosítást, a jóváhagyásról szóló hivatalos értesítésre való hivatkozást fel kell tüntetni az REC beépítési útmutatójában.

21.3.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 6. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

21.4.   A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről a sorszámról az ezen előírás 2. mellékletében meghatározott nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

22.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

22.1.   A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak.

22.2.   A gyártásmegfelelőség biztosítására hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás 2. függelékének 2. szakaszában foglalt követelményeknek.

22.3.   Különleges követelmények

| a) | Az 1958. évi megállapodás 2. függelékének 2.2. szakasza szerinti ellenőrzések magukban foglalják az ezen előírás 7. és 8. szakaszában foglalt kritériumoknak való megfelelés ellenőrzését. |
| --- | --- |

a)

Az 1958. évi megállapodás 2. függelékének 2.2. szakasza szerinti ellenőrzések magukban foglalják az ezen előírás 7. és 8. szakaszában foglalt kritériumoknak való megfelelés ellenőrzését.

| b) | Az 1958. évi megállapodás 2. függelékének 2.4.4. szakaszának alkalmazásában el lehet végezni az ezen előírás 8.2., 8.3. és 8.4. szakaszában leírt vizsgálatokat. |
| --- | --- |

b)

Az 1958. évi megállapodás 2. függelékének 2.4.4. szakaszának alkalmazásában el lehet végezni az ezen előírás 8.2., 8.3. és 8.4. szakaszában leírt vizsgálatokat.

22.4.   A típusjóváhagyás megadása előtt a gyártóknak előzetes értékelés céljából be kell nyújtaniuk a következő adatokat a gyártás megfelelőségére vonatkozóan:

| a) | kitöltött és aláírt kérelem-formanyomtatvány a típusjóváhagyó hatóság által biztosított mintának megfelelően; |
| --- | --- |

a)

kitöltött és aláírt kérelem-formanyomtatvány a típusjóváhagyó hatóság által biztosított mintának megfelelően;

| b) | a kért információk leírása, a kérelem formanyomtatványának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a kért információk leírása, a kérelem formanyomtatványának megfelelően;

| c) | Az ISO 9001:2000 szabvány vagy bármely azzal egyenértékű olyan minőségirányítási rendszer szerinti tanúsítvány másolata, amely megfelelő alkalmazási körrel rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

Az ISO 9001:2000 szabvány vagy bármely azzal egyenértékű olyan minőségirányítási rendszer szerinti tanúsítvány másolata, amely megfelelő alkalmazási körrel rendelkezik.

22.5.   Ezen információk alapján a tanúsított minőségirányítási rendszerrel rendelkező gyártók befogadhatók a típusjóváhagyási eljárásba, amelynek során a dokumentumok értékelése alapján megkapják az előzetes értékelő nyilatkozatot.

22.6.   Amennyiben a gyártó nem rendelkezik tanúsított minőségirányítási rendszerrel, az ISO 9001:2000 szabvány alapján el kell végezni a vállalat értékelését, beleértve a gyártásmegfelelőségi szempontokat.

22.7.   Legalább az alábbi, az ISO 9001:2000 szabványban előírt szempontokat le kell írni és ellenőrizni kell:

| a) | minőségirányítási rendszer; |
| --- | --- |

a)

minőségirányítási rendszer;

| b) | a vezetőség felelőssége; |
| --- | --- |

b)

a vezetőség felelőssége;

| c) | gazdálkodás az erőforrásokkal; |
| --- | --- |

c)

gazdálkodás az erőforrásokkal;

| d) | a termék megvalósítása; |
| --- | --- |

d)

a termék megvalósítása;

| e) | mérés, elemzés és továbbfejlesztés. |
| --- | --- |

e)

mérés, elemzés és továbbfejlesztés.

22.8.   A gyártó a közzétett tanúsítási díj ellenében megfelelési tanúsítványt kap, amely igazolja, hogy a gyártásmegfelelőség hatékony ellenőrzésére megfelelő intézkedéseket és eljárásokat alkalmaz.

22.9.   A tanúsítvány meghatározott ideig érvényes.

22.10.   A típusjóváhagyó hatóság az előzetes értékelő nyilatkozat és a megfelelési tanúsítvány érvényességének lejárta előtt a gyártó telephelyén a folyamatok ellenőrzésével elvégzi a gyártásmegfelelőségi ellenőrzést annak igazolására, hogy az alkalmazott gyártásmegfelelőségi ellenőrzések hatékonyak.

22.11.   A gyártásmegfelelőség felügyeletének megvalósítása során a típusjóváhagyó hatóság figyelembe veszi az 1958. évi megállapodásban részes többi szerződő fél meghatalmazott hatóságai által végzett felügyeletet.

23.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

23.1.   Az ezen előírás szerint egy REC-típusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 21. és 22. szakaszban előírt követelmények.

23.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő értesítési nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

24.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja egy ezen előírás szerint jóváhagyott utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezéstípus gyártását, erről értesítenie kell a típusjóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 2. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

25.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a típusjóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott típusjóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóság nevét és címét.

26.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

26.1.   A 01. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyás megadását vagy elfogadását.

26.2.   A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírás 01. módosítássorozatát alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan REC típusjóváhagyásának megadását, amely nem felel meg a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

26.3.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is megadhatják a jóváhagyást azon REC-kre, amelyek megfelelnek ezen előírás valamely korábbi szintjének, amennyiben az REC-ket olyan szerződő felek területén kívánják alkalmazni, amelyek a vonatkozó követelményeket saját nemzeti jogszabályaikban alkalmazzák.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Egy, a 49. számú előírás szerint jóváhagyott motor e célból változó fordulatszámú motornak minősül.

3

(4)  E szakasz alkalmazásában közúti járművek az M2, az M3 és az N kategóriájú járművek a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), kivéve a 83. számú előírás szerint jóváhagyott járműveket.

4

2

3

---

1. MELLÉKLET

ADATKÖZLŐ LAP

... számú adatközlő lap kompressziós gyújtású motorral felszerelt nehézgépjárművekbe, mezőgazdasági és erdészeti traktorokba, valamint nem közúti mozgó gépekbe utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezéseknek (REC) a 132. számú előírás szerinti típusjóváhagyásához

A típusjóváhagyás érvényességi tartományának leírásához csatolni kell a fő alkatrészek jegyzékét. A rajzokat és az alkatrészek jegyzékét megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es méretre összehajtva kell beadni. A fényképeknek – amennyiben vannak – kellően részletesnek kell lenniük.

A típusjóváhagyó hatóság kérésére további információkra is szükség lehet az REC-család tagjairól az ezen előírás 14., 15. vagy adott esetben 16. szakaszának való megfelelés igazolására.

Ha a rendszer, az alkatrészek vagy az önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó adatokat is meg kell adni.

1.   ÁLTALÁNOS ADATOK

1.1.   Gyártmány (a gyártó márkaneve): ...

1.2.   A gyártó neve és címe: ...

...

1.3.   Az REC típusa: ...

1.4.   A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja: ...

...

1.5.   Az összeszerelő üzem(ek) címe: ...

...

2.   A BERENDEZÉS LEÍRÁSA

2.1.   Az REC osztálya: ...

2.2.   Az REC gyártmánya (kereskedelmi neve) és gyártó általi típusazonosítása: ...

...

2.2.1.   Az REC alkatrészazonosító száma(i):

...

2.3.   A motortípus vagy -típusok, amely(ek)hez az REC-t szánják (alkalmazási tartomány): ...

...

2.4.   A motor alapkibocsátását jellemző szám(ok) és/vagy karakter(ek): (1) ...

2.5.   A motor elért kibocsátását jellemző szám(ok) és/vagy karakter(ek): (1) ...

2.6.   Az REC-vel elért csökkentés mértéke az ezen előírás 8.3. szakaszának meghatározása szerint: ...

...

2.7.   Az REC-t úgy tervezték-e, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikai rendszer követelményeivel? igen/nem (2)

2.8.   Az REC-nek a motor kipufogó-gyűjtőcsövéhez (csöveihez) viszonyított helyzetét megadó leírás és rajzok: ...

...

2.9.   Az REC megengedett legnagyobb kipufogó-ellennyomása: ... kPa

3.   A RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC ÉS A RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-CSALÁD JELLEMZŐI

3.1.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer méretei, alakja és aktív térfogata: ...

3.2.   A legnagyobb távolság az REC bemenete és a turbófeltöltő (turbina) kimenete vagy – amennyiben nincs beépítve turbófeltöltő – a kipufogó-gyűjtőcső kimeneti síkja között: ...

3.3.   A részecskekibocsátás-csökkentő REC leírása, rajzai és alkatrészlistája

A leírásnak tartalmaznia kell mindazon fő alkatrészek jegyzékét (megadva az alkatrészazonosító számokat), amelyeket minden egyes alkalmazás esetében összeépítenek az REC-vel. Ezen túlmenően a leírásnak minden olyan információt tartalmaznia kell, amely ahhoz szükséges, hogy az REC-családra vonatkozó határozatokat lehessen hozni az ezen előírás 14. szakaszával összhangban.

3.3.1.   Az aktív elem rögzítésének típusa (például ragasztás vagy mechanikus rögzítés): ...

3.3.2.   A részecskekibocsátás-csökkentő aktív elem működési elve (például fém vagy kerámia anyag, beleértve az anyagtípust, záróréteges szűrés vagy aerodinamikai szétválasztás): ...

3.3.3.   A szűrő vagy más aktív anyag kialakítása és jellemzői az ezen előírás 14.1. szakaszának c) pontjában meghatározottak szerint: ...

...

3.3.3.1.   A katalizáló anyag(ok) típusa(i) (ha vannak): ...

3.3.3.2.   A hordozóanyag fizikai kialakítása: ...

3.3.3.3.   Cellasűrűség, porozitás, átlagos pórusméret és pórusméret-eloszlás: ...

...

3.3.4.   Az esetleges kiegészítő katalizátor(ok) elhelyezkedése (feljebb/lejjebb), funkciója és működési elve (pl. oxidáció): ...

3.3.4.1.   A katalizáló anyag(ok) típusa(i): ...

3.3.4.2.   A hordozóanyag fizikai kialakítása: ...

3.3.4.3.   Cellasűrűség: ...

3.3.5.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer egyes elemei – ideértve a kiegészítő katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legkisebb térfogati koncentrációja (g/m3): ...

3.3.6.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer egyes elemei – ideértve a kiegészítő katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legnagyobb térfogati koncentrációja (g/m3): ...

3.3.7.   A tokozás vagy csomagolás tervezési jellemzői: ...

3.3.8.   Minden egyes aktív összetevő térfogata: ...

3.4.   A regeneráció módja vagy rendszere (átfogó leírás és/vagy rajz): ...

...

3.4.1.   A regeneráció típusa (például időszakos vagy folyamatos): ...

...

3.4.2.   A regeneráció elve, gyakorisága és stratégiája: ...

...

3.4.3.   Az adalékanyagok vagy reagensek bejuttatásának módszere és ellenőrzési stratégiája (amennyiben használnak); ...

...

3.4.4.   A reagens(ek) vagy adalékanyag(ok) típusa és koncentrációja: ...

...

3.4.5.   A reagens- vagy adalékanyag-feltöltés gyakorisága: ...

3.5.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer ellenőrzésének leírása (ezen előírás 7. szakasza szerint): ...

...

3.6.   Az eredeti motor vagy kibocsátáscsökkentő rendszer ezen előírás 11. szakaszának meghatározása szerinti módosításainak leírása: ...

...

3.7.   Normál üzemi hőmérséklet-tartomány: ... (K) és nyomástartomány: ... (kPa)

3.8.   Szigetelés alkalmazása: igen/nem (2)

3.8.1.   A szigetelés kialakítása és jellemzői: ...

4.   A NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC ÉS A NOX-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-CSALÁD JELLEMZŐI

4.1.   A NOx-kibocsátás-csökkentő rendszer méretei, alakja és aktív térfogata: ...

...

4.2.   A legnagyobb távolság az REC bemenete és a turbófeltöltő (turbina) kimenete vagy – amennyiben nincs beépítve turbófeltöltő – a kipufogó-gyűjtőcső kimeneti síkja között: ...

...

4.3.   A NOx-kibocsátás-csökkentő REC leírása, rajzai és alkatrészlistája

A leírásnak tartalmaznia kell mindazon fő alkatrészek jegyzékét (megadva az alkatrészazonosító számokat), amelyeket minden egyes alkalmazás esetében összeépítenek az REC-vel. Ezen túlmenően a leírásnak minden olyan információt tartalmaznia kell, amely ahhoz szükséges, hogy az REC-családra vonatkozó határozatokat lehessen hozni az ezen előírás 15. szakaszával összhangban.

4.3.1.   Az aktív elem rögzítésének típusa (például ragasztás vagy mechanikus rögzítés): ...

4.3.2.   A NOx-kibocsátás-csökkentő aktív elem működési elve (például szelektív katalitikus redukció, NOx-tárolás és -csökkentés): ...

...

4.3.3.   A hordozóanyag és a hatóanyag kialakítása és jellemzői az ezen előírás 15.1. szakaszának d) és e) pontjában meghatározottak szerint: ...

4.3.3.1.   A katalizáló anyag(ok) típusa(i): ...

4.3.3.2.   A hordozóanyag fizikai kialakítása: ...

4.3.3.3.   Cellasűrűség: ...

4.3.4.   Az esetleges kiegészítő katalizátor(ok) elhelyezkedése (feljebb/lejjebb), funkciója és működési elve (pl. oxidáció): ...

4.3.4.1.   A katalizáló anyag(ok) típusa(i): ...

4.3.4.2.   A hordozóanyag fizikai kialakítása: ...

4.3.4.3.   Cellasűrűség: ...

4.3.5.   A NOx-kibocsátás-csökkentő rendszer egyes elemei – ideértve a kiegészítő katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legkisebb térfogati koncentrációja (g/m3): ...

4.3.6.   A NOx-kibocsátás-csökkentő rendszer egyes elemei – ideértve a kiegészítő katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legnagyobb térfogati koncentrációja (g/m3): ...

4.3.7.   A tokozás vagy csomagolás tervezési jellemzői: ...

4.3.8.   Minden egyes aktív összetevő térfogata: ...

4.4.   A regeneráció (amennyiben van) módja vagy rendszere (átfogó leírás és/vagy rajz): ...

4.5.   Az adalékanyag(ok) vagy reagens(ek) bejuttatásának módszere és ellenőrzési stratégiája (amennyiben használnak); ...

...

4.5.1.   Az adalékanyag(ok) vagy reagens(ek) típusa és koncentrációja: ...

...

4.5.2.   A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya (K): ...

4.5.3.   A reagens- vagy adalékanyag-feltöltés gyakorisága: ...

4.5.4.   Ellenőrzési stratégia (például késleltetési időszakok, a reagensek adagolási arányai, az érzékelők elhelyezése és jellemzői, az áramlási jellemzők és a reagensbejuttatás helye): ...

4.6.   Fűtött rendszer: igen/nem (2)

4.6.1.   A hőmérséklet-szabályozási módszer (katalitikus, termikus vagy elektrotermikus): ...

4.7.   A NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer leírása (a 10. melléklet szerint): ...

4.8.   Az eredeti motor vagy kibocsátáscsökkentő rendszer ezen előírás 11. szakaszának meghatározása szerinti módosításainak leírása: ...

...

4.9.   Normál üzemi hőmérséklet-tartomány: ... (K) és nyomástartomány: ... (kPa)

4.10.   Szigetelés alkalmazása: igen/nem (2)

4.10.1.   A szigetelés kialakítása és jellemzői: ...

5.   A NOx- ÉS RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC ÉS A NOx- ÉS RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-CSALÁD JELLEMZŐI

5.1.   A NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő rendszer méretei, alakja(i) és aktív térfogata(i): ...

5.2.   A legnagyobb távolság az REC bemenete és a turbófeltöltő (turbina) kimenete vagy – amennyiben nincs beépítve turbófeltöltő – a kipufogó-gyűjtőcső kimeneti síkja között: ...

5.3.   A NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC leírása, rajzai és alkatrészlistája

A leírásnak tartalmaznia kell mindazon fő alkatrészek jegyzékét (megadva az alkatrészazonosító számokat), amelyeket minden egyes alkalmazás esetében összeépítenek az REC-vel. Ezen túlmenően a leírásnak minden olyan információt tartalmaznia kell, amely ahhoz szükséges, hogy az REC-családra vonatkozó határozatokat lehessen hozni az ezen előírás 16. szakaszával összhangban.

5.3.1.   Az aktív elem(ek) rögzítésének típusa (például ragasztás vagy mechanikus rögzítés): ...

5.3.2.   A NOx-kibocsátás-csökkentő aktív elem működési elve (például szelektív katalitikus redukció, NOx-tárolás és -csökkentés) és a részecskekibocsátás-csökkentő aktív elem működési elve (például fém vagy kerámia és az anyag típusa, záróréteges szűrés vagy aerodinamikai szétválasztás): ...

...

5.3.3.   A hordozóanyag(ok) és a hatóanyag(ok) kialakítása és jellemzői az ezen előírás 14.1. szakaszának c) pontjában és 15.1. szakaszának d) és e) pontjában meghatározottak szerint: ...

...

5.3.3.1.   A katalizáló anyag(ok) típusa(i): ...

5.3.3.2.   A hordozóanyag(ok) fizikai kialakítása: ...

5.3.3.3.   A részecskekibocsátás-csökkentő aktív elem működési elve (például fém vagy kerámia anyag, beleértve az anyagtípust, záróréteges szűrés vagy aerodinamikai szétválasztás): ...

5.3.3.4.   A részecskekibocsátás-csökkentő aktív elem cellasűrűsége, porozitása, átlagos pórusmérete és pórusméret-eloszlása: ...

...

5.3.4.   Az esetleges kiegészítő katalizátor(ok) elhelyezkedése (feljebb/lejjebb), funkciója és működési elve (pl. oxidáció): ...

5.3.4.1.   A katalizáló anyag(ok) típusa(i): ...

5.3.4.2.   A hordozóanyag fizikai kialakítása: ...

5.3.4.3.   Cellasűrűség: ...

5.3.5.   A NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő rendszer egyes elemei – ideértve a kiegészítő katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legkisebb térfogati koncentrációja (g/m3): ...

...

5.3.6.   A NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő rendszer egyes elemei – ideértve a kiegészítő katalizátorokat is (ha vannak ilyenek beépítve) – katalizáló anyagainak legnagyobb térfogati koncentrációja (g/m3): ...

...

5.3.7.   A tokozás vagy csomagolás tervezési jellemzői: ...

5.3.8.   Minden egyes aktív összetevő térfogata: ...

5.4.   A regeneráció (amennyiben van) módja(i) vagy rendszere(i) (átfogó leírás és/vagy rajz): ...

5.4.1.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer regenerációjának típusa (például időszakos vagy folyamatos): ...

5.4.2.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer regenerációjának elve és stratégiája: ...

...

5.5.   Az adalékanyagok vagy reagensek bejuttatásának módszere és ellenőrzési stratégiája (amennyiben használnak); ...

...

5.5.1.   A reagens(ek) vagy adalékanyag(ok) típusa és koncentrációja (amennyiben használnak): ...

...

5.5.2.   A reagens(ek) vagy adalékanyag(ok) feltöltésének gyakorisága: ...

5.5.3.   A NOx-kibocsátás-csökkentő reagens(ek) szokásos üzemi hőmérséklet-tartománya: ... (K)

5.5.4.   Ellenőrzési stratégia (például késleltetési időszakok, a reagensek adagolási arányai, az érzékelők elhelyezése és jellemzői, az áramlási jellemzők és a reagensbejuttatás helye): ...

5.6.   Fűtött rendszer: igen/nem (2)

5.6.1.   A hőmérséklet-szabályozási módszer (katalitikus, termikus vagy elektrotermikus): ...

5.7.   A részecskekibocsátás-csökkentő rendszer ellenőrzésének leírása (ezen előírás 7.5.1. szakasza szerint): ...

5.8.   A NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszer leírása (a 10. melléklet szerint): ...

5.9.   Az eredeti motor vagy kibocsátáscsökkentő rendszer ezen előírás 11. szakaszának meghatározása szerinti módosításainak leírása: ...

...

5.10.   Normál üzemi hőmérséklet-tartomány: ... (K) és nyomástartomány: ... (kPa)

5.11.   Szigetelés alkalmazása: igen/nem (2)

5.11.1.   A szigetelés kialakítása és jellemzői: ...

---

(1)  Az ezen előírás 8.2. szakaszának meghatározása szerint.

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve:

Tárgy (2) Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC) típusára, a 132. számú előírás szerint

A típusjóváhagyás száma: A kiterjesztés száma:

1. A kérelmező neve és címe:

2. A gyártó neve és címe:

3. A gyártó márkaneve vagy védjegye:

4. Az REC típusa és kereskedelmi megnevezése:

5. Típusazonosító jelölések:

5.1. Az említett jelölés helye:

6. Azok a motortípus(ok), amely(ek) tekintetében a berendezés REC-nek minősül:

7. A motortípus(ok), amely(ek)en az REC-t vizsgálták:

7.1. Igazolták-e, hogy az REC kompatibilis a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel? Igen/Nem (2)

8. A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja:

9. A típusjóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma:

10. A jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat:

10.1. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma:

10.2. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

11. A típusjóváhagyást megadták/kiterjesztették/elutasították/visszavonták (2)

12. A jóváhagyás kiterjesztésének indokolása (amennyiben kiterjesztés történt):

13. A motortípus vagy -típusok, amely(ek)hez az REC-t szánják (alkalmazási tartomány) a vizsgálati eredmények alapján:

14. Az REC osztálya: I./II./III./IV. (2) és csökkentési hatékonysága:

14.1. A motor, amelyhez szánják a következő (előírás és szakasz) kibocsátási követelményeinek felel meg:

14.2. A motor + REC rendszer a következő (előírás és szakasz) követelményeinek felel meg: a NOx-/részecske-/NOx- és részecskekibocsátás (2) tekintetében

14.3. A motor + REC rendszer továbbra is megfelel a fenti előírás és szakasz követelményeinek az említett előírás és szakasz által szabályozott egyéb szennyező anyagok tekintetében: igen/nem (2)

15. Az értesítéshez mellékeltük a típusjóváhagyó hatóságnál letétbe helyezett típusjóváhagyási akta tartalmát képező dokumentumok jegyzékét. Ezeket a dokumentumokat a hatóság kérésre rendelkezésre bocsátja.

16. Ehhez az értesítéshez az alábbi, a fenti jóváhagyási számot viselő dokumentumokat csatolták:

16.1. A motor alapkibocsátásának ellenőrzése:

16.2. A beépített REC-vel mért kibocsátás meghatározása:

16.3. A csökkentési hatékonyság eredményei:

16.4. Tartós terhelési vizsgálat teljesítménye:

16.5. A NO2-kibocsátás és az egyéb szabályozott szennyező anyagok kibocsátásának meghatározása:

16.6. Nyilatkozat a zajkibocsátásról:

17. Hely:

18. Dátum:

19. Aláírás:

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

3. MELLÉKLET

Kiegészítés utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezés (REC) típusáról szóló értesítéshez, a 132. számú előírás szerint

(A típusjóváhagyás száma: ... A kiterjesztés száma: ...)

1.   A motorok, amelyeken az utólag beépíthető kibocsátásszabályozó berendezést vizsgálták:

| A motor száma | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Gyártmány | | | |
| Típus | | | |
| Motor | | | |
| Teljesítmény | | | |
| Kategória | | | |

A motor száma

1

2

n

Gyártmány

Típus

Motor

Teljesítmény

Kategória

2.   Vizsgálati eredmények:

...

...

...

...

...

...

...

3.   A motortípus(ok), amely(ek)hez az REC-t megfelelőnek minősítették (alkalmazási tartomány):

| Szám | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A jármű vagy motor gyártója | | | |
| Modellév -tól/-ig | | | |
| Motortípus | | | |
| Űrtartalom/henger (cm3) | | | |
| Motortérfogat (cm3) | | | |
| A motor hasznos teljesítménye (kW és min– 1) | | | |
| A motorok alapkibocsátásai | | | |
| A hangtompító kicserélve | | | |
| Az REC típusazonosítása | | | |
| Az REC típusa és csökkentési mértéke | | | |

Szám

A jármű vagy motor gyártója

Modellév -tól/-ig

Motortípus

Űrtartalom/henger (cm3)

Motortérfogat (cm3)

A motor hasznos teljesítménye (kW és min– 1)

A motorok alapkibocsátásai

A hangtompító kicserélve

Az REC típusazonosítása

Az REC típusa és csökkentési mértéke

---

4. MELLÉKLET

AZ REC TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI JELÉNEK ELRENDEZÉSE

A MINTA

(Lásd ezen előírás 5. szakaszát)

IIA. osztály

Az REC-n elhelyezett, példaként megadott fenti típusjóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott típust a 132. számú előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E 4) a 011234 típusjóváhagyási számon. A típusjóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyást az ezen sorozattal módosított 132. számú előírás követelményei szerint adták meg. A jóváhagyási jelnek az REC osztályát is meg kell adnia (I., IIA., IIB., III. vagy IV.).

---

5. MELLÉKLET

RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC (I. VAGY II. OSZTÁLYÚ REC) VIZSGÁLATA

Egy részecskekibocsátás-csökkentő REC vizsgálata a következő szakaszsorozatokban történik, beleértve a másodlagos szennyező anyagok kibocsátásának értékelését és a NO2-kibocsátás meghatározását:

1.   TARTAMPRÓBA VÉGREHAJTÁSA

A tartampróbát ezen előírás 9. szakasza követelményeinek megfelelően kell végrehajtani.

2.   A MOTOR ALAPKIBOCSÁTÁSAINAK ÉS FAJLAGOS TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA BEÉPÍTETT REC NÉLKÜL

2.1.   A motor alapkibocsátásainak megállapításához a motorrendszeren REC nélkül, a 49. számú előírás vagy a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően elvégzik az alapmotor alkalmazási és típusjóváhagyási szintjének megfelelő kibocsátásvizsgálatot.

2.2.   Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni a csökkentési hatékonyságot, a kibocsátásokat az ezen előírás 8.3. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelő kibocsátásvizsgálatot elvégezve is megállapítják.

2.3.   A fajlagos tüzelőanyag-fogyasztást (g/kWh) az e melléklet 2.2. szakaszában leírt kibocsátásvizsgálatot elvégezve kell meghatározni.

3.   A KIBOCSÁTÁSOK, A TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS ÉS A CSÖKKENTÉSI HATÉKONYSÁG MEGHATÁROZÁSA BEÉPÍTETT REC-VEL, A TARTAMPRÓBA UTÁN

3.1.   A kibocsátások meghatározásához az REC-t az ezen előírás követelményei szerint beépítve, a 49. számú előírás vagy a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően elvégzik a vizsgált REC tervezett alkalmazásának és tervezett kibocsátási szintjének megfelelő kibocsátásvizsgálatot.

3.2.   A csökkentési hatékonyság meghatározásához a kibocsátásokat úgy is megállapítják, hogy az ezen előírás 8.3. szakaszában foglalt követelmények szerint beépített REC-n végeznek kibocsátásvizsgálatot.

3.3.   A fajlagos tüzelőanyag-fogyasztást (g/kWh) az e melléklet 3.2. szakaszában leírt kibocsátásvizsgálatot elvégezve kell meghatározni.

4.   A RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC REGENERÁCIÓS STRATÉGIÁJÁNAK ÉS JELLEMZŐINEK MEGHATÁROZÁSA

4.1.   A részecskekibocsátás-csökkentő REC regenerációs stratégiáját (időszakos vagy folyamatos) és regenerációs jellemzőit a következő eljárás alkalmazásával állapítják meg.

4.2.   Egy részecskekibocsátás-csökkentő REC regenerációs teljesítményének értékelése érdekében legalább 25 vizsgálati ciklust kell elvégezni. Olyan vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amely megfelel annak a kibocsátási szintnek vagy előírásnak, amelyet a jármű vagy a gép az REC rendszer beépítésével a tervek szerint teljesíteni tud.

A gáz-halmazállapotú szennyező anyag-kibocsátásokat és a részecsketömeget, valamint adott esetben a részecskeszámot legalább minden ötödik vizsgálati ciklusban mérni kell. Azon motor esetében, amellyel az REC rendszert használni kívánják, a típusjóváhagyási eljárás során meghatározott minden egyes család vagy alkalmazási tartomány tekintetében külön vizsgálatot kell elvégezni a részecskekibocsátás-csökkentő rendszeren. Minden egyes alkalmazási terület esetében sor került tehát egy rendszervizsgálatra.

4.3.   Egy részecskekibocsátás-csökkentő REC akkor rendelkezik bizonyítottan folyamatos regenerációs folyamattal, ha egy, az értékelésre alkalmazott megfelelő változó legalább 25 vonatkozó vizsgálati cikluson keresztül állandónak tekinthető. E célból az értékelésre alkalmazott megfelelő változónak minősül az átlagos részecskekibocsátás és az átlagos kipufogógáz-ellennyomás.

Ha egy kérelmező egy vagy több ettől eltérő változót kíván az értékelésre alkalmazni, akkor kérelmét szilárd műszaki érvekkel kell alátámasztania a típusjóváhagyó hatóság számára.

Ha a fent meghatározott folyamatosan regenerálódó rendszer aktív regenerációt is lehetővé tesz, akkor az e melléklet 4.6. szakaszában meghatározott értékelési kritériumokat alkalmazni kell.

A részecsketömeg-kibocsátás és a kipufogógáz-ellennyomás az ezen előírás értelmében állandónak minősül, ha a variációs együttható 25 vizsgálati cikluson át kisebb, mint 25 %. A kipufogógáz-ellennyomást ezen értékelés céljából folyamatosan kell mérni, a részecskekibocsátásokat pedig legalább minden ötödik vizsgálati ciklusban.

A variációs együtthatót (CV) a következőképpen kell kiszámítani:

Formula

ahol:

Formula

valamint:

Átlagérték = (x
  1 + x
  2 + ...+ x
  n)/n

ahol:

| n | = | a mért értékek száma |
| --- | --- | --- |
| x | = | egy adott mért érték |

n

=

a mért értékek száma

x

=

egy adott mért érték

4.4.   Részecskekibocsátás-csökkentő REC regenerációs jellemzőinek vizsgálata

Ebben a vizsgálatban a rendszert részecskékkel kell terhelni, amíg állandó kipufogógáz-ellennyomás nem alakul ki, vagy legfeljebb 100 órán keresztül, amennyiben ennek letelte előtt az ellennyomás nem ér el állandó értéket. A kipufogógáz-ellennyomás állandónak tekinthető, ha legalább 50 óra elteltével a kipufogógáz-ellennyomás legfeljebb plusz/mínusz 4 mbar-ral tér el 30 percen belül. A rendszer terhelésére használt ciklus vizsgálati pontjait úgy kell kiválasztani, hogy a részecskekibocsátás-csökkentő rendszer bemeneti nyílásánál a kipufogógáz legnagyobb hőmérséklete ne haladja meg a 180 °C-ot. A rendszer részecskékkel való terhelését lehetőleg úgy kell elvégezni, hogy a vizsgálati motort a névleges fordulatszámának 50 %-a és 75 %-a közötti állandó fordulatszámon működtetik.

Miután az REC-t az ellennyomás állandósulásáig terhelték részecskékkel, vagy miután a rendszer terhelése érdekében a vizsgálati motort legfeljebb 100 órán át működtették a fentiekben leírtak szerint, a regenerációt aktiválni kell. Ez történhet például úgy, hogy a kipufogógáz hőmérsékletének növelése érdekében a motort magasabb terheléssel járó üzemmódban működtetik. A regeneráció befejeződése után kipufogógáz-méréseket kell végezni a megfelelő vizsgálati ciklus legalább három iterációja során (ez három ESC-ciklus, ETC-ciklus, WHSC-ciklus, WHTC-ciklus, NRSC-ciklus vagy NRTC-ciklus). A kipufogógáz szennyező anyagainak mért értékei nem térhetnek el a kipufogógáz szennyező anyagainak az REC-terhelési eljárás előtt mért értékeitől a gáz-halmazállapotú kibocsátások esetében 15 %-nál nagyobb mértékben, a részecsketömeg vagy részecskeszám esetében pedig 20 %-nál nagyobb mértékben.

A gyártónak írásban meg kell erősítenie, hogy a regenerációs folyamat alatt előforduló legnagyobb hőmérsékletek nem károsítják az REC-t, vagy nem csökkentik jelentősen az REC tényleges élettartamát.

A fent leírt terhelési eljárás alternatívájaként a gyártó a regenerációs vizsgálathoz biztosíthat egy már a felső határáig terhelt részecskekibocsátás-csökkentő REC-t.

4.5.   Folyamatos regenerálódású részecskekibocsátás-csökkentő REC-re vonatkozó értékelési kritériumok

A részecskekibocsátás-csökkentő REC REC-rendszervizsgálata akkor tekinthető kielégítőnek, ha az ezen előírás 8. szakaszának meghatározása szerint mért részecskekibocsátás megfelelő.

4.5.1.   Szabályozott szennyező anyagok

A szabályozott szennyező anyagok kibocsátását közvetlenül a regenerációs jellemzők megállapítására irányuló vizsgálatok után elvégzett mérésekkel kell meghatározni.

A szabályozott szennyező anyagok (CO, CH, PM és NOx) kibocsátásának a kiindulási állapotban és az utólagos beépítést követő állapotban is azon kibocsátási szakasz vagy szabvány határértékei között kell lennie, amelyre a motor típusjóváhagyását eredetileg megadták. A kiindulási állapot és az utólagos beépítést követő állapot NO2/NOx arányát fel kell jegyezni, és fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

A NO2- és a NOx-tömegkibocsátás értékét az ezen előírás 13.2. szakasza szerinti egyidejű méréssel kell meghatározni.

4.6.   Időszakosan regenerálódó részecskekibocsátás-csökkentő REC-re vonatkozó értékelési kritériumok

Ez a rendelkezés csak az aktív regenerációt alkalmazó REC-kre vonatkozik.

A kibocsátásokat legalább három megfelelő melegindításos vizsgálati ciklus (azaz három melegindításos ESC-ciklus, ETC-ciklus, WHSC-ciklus, WHTC-ciklus, NRSC-ciklus vagy NRTC-ciklus) során kell mérni. Azon ciklusok közül, amelyek során méréseket végeznek, az egyik alatt regenerációs eseménynek kell bekövetkeznie a stabilizált REC-rendszeren. A másik két ciklusnak, amelyek során méréseket végeznek, olyan ciklusoknak kell lenniük, amelyek alatt nem történik regeneráció. Ha a regeneráció egy vizsgálati ciklusnál tovább tart, akkor egymás után további vizsgálati ciklusokat kell végezni, amíg a regeneráció be nem fejeződik.

Az REC gyártójának meg kell adnia azokat a feltételeket, amelyek mellett a regenerációs folyamat rendes körülmények között bekövetkezik (a részecsketerhelést, a hőmérsékletet, a kipufogó-ellennyomást vagy más releváns paramétereket). A gyártónak meg kell továbbá adnia a regeneráció gyakoriságát oly módon kifejezve, hogy a vizsgálatok mekkora hányadában következik be regeneráció. A szóban forgó hányad meghatározására szolgáló pontos eljárást a típusjóváhagyó hatóságnak a gyártóval egyeztetve, a helyes műszaki gyakorlat alapján kell megállapítania. (Ez a gyakorisági hányad az F tényező a névleges részecskekibocsátás kiszámítására az alábbiakban meghatározott eljárásban.)

A regenerációs vizsgálathoz a gyártónak biztosítania kell egy részecskékkel terhelt részecskekibocsátás-csökkentő REC-t. További lehetőségként a gyártó e melléklet 4.4. szakasza szerint egymást követő vizsgálati ciklusokat is lefolytathat, hogy terhelés alá helyezze a részecskekibocsátás-csökkentő REC-t. Az REC részecskékkel való terhelése céljából végzett ciklusok alatt nem kell kibocsátásmérést végezni.

A regenerációs szakaszok közötti átlagos kibocsátásokat több olyan vizsgálat számtani középértékéből kell meghatározni, amelyek a köztük lévő nem mért ciklusok száma tekintetében közelítőleg egyenlő távolságra vannak egymástól. A számtani középérték kiszámításakor legalább egy olyan vizsgálati ciklust figyelembe kell venni, amely a lehető legközvetlenebbül megelőzi a regenerációs vizsgálatot, és egy olyan vizsgálati ciklust, amely közvetlenül a regenerációs vizsgálat után következik.

A regenerációs vizsgálat során a regeneráció észleléséhez szükséges összes adatot fel kell jegyezni (CO- vagy NOx-kibocsátás, az REC előtti és utáni hőmérséklet, a kipufogó-ellennyomás és bármely más releváns paraméter). A regenerációs folyamat során a vonatkozó kibocsátási határértékek túllépése megengedhető. A vizsgálati eljárás elvi felépítése az alábbi ábrán látható.

Az időszakos regeneráció sematikus ábrázolása

A ciklusok száma

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Kibocsátás (g/KwH)

ew súlyozott kibocsátás mintavétel és regeneráció alatt

e1...n átlagos kibocsátás mintavétel alatt

er kibocsátás regeneráció alatt

Egy időszakosan regenerálódó részecskekibocsátás-csökkentő REC rendszervizsgálatát akkor lehet sikeresnek tekinteni, ha az alább meghatározott eljárással kiszámított névleges részecskekibocsátás az azon csökkentési mérték által meghatározott határon belül van, amelyre a kérelmező az REC jóváhagyását kéri.

4.6.1.   Szabályozott szennyező anyagok

A szabályozott szennyező anyagok (CO, CH, PM és NOx) kibocsátása a kiindulási állapotban és az utólagos beépítést követő állapotban sem haladhatja meg azon kibocsátási szabvány határértékeit, amelyre a motor típusjóváhagyását eredetileg megadták. A kiindulási állapot és az utólagos beépítést követő állapot NO2/NOx arányát fel kell jegyezni, és fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

x

2

x

A NO2- és a NOx-tömegkibocsátás értékét az e melléklet 4.7.2. szakasza és az ezen előírás 13. szakasza szerinti egyidejű méréssel kell meghatározni.

2

x

4.6.1.1.   Súlyozott részecskekibocsátások

Az időszakosan regenerálódó rendszerek részecskekibocsátásának (PM) tömegét (g/kWh) a következőképpen kell meghatározni.

PM mass = PM massr × F + (1 – F) × PM masswor

r

wor

ahol:

| F | = | a regeneráció gyakorisága a vizsgálatok azon hányadaként kifejezve, amely során bekövetkezik a regeneráció [–]. |
| --- | --- | --- |
| PM masswor | = | olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt nem történik regeneráció [g/kWh]. |
| PM massr | = | olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt regeneráció történik [g/kWh]. |

F

=

a regeneráció gyakorisága a vizsgálatok azon hányadaként kifejezve, amely során bekövetkezik a regeneráció [–].

PM masswor

wor

=

olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt nem történik regeneráció [g/kWh].

PM massr

r

=

olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt regeneráció történik [g/kWh].

A gyártó a helyes műszaki gyakorlat alapján eldöntheti, hogy az átlagos kibocsátási ráta kifejezéséhez multiplikatív vagy additív regenerációkorrekciós tényezőt (kr) számol ki az alábbiak szerint:

r

| | kr = PM mass/PM masswor (multiplikatív korrekciós tényező)
  vagy |
| --- | --- |

kr = PM mass/PM masswor (multiplikatív korrekciós tényező)

r

wor

vagy

| | kUr = PM mass – PM masswor (felfelé módosító korrekciós tényező)
  vagy |
| --- | --- |

kUr = PM mass – PM masswor (felfelé módosító korrekciós tényező)

Ur

wor

vagy

| | kDr = PM mass – PM massr (lefelé módosító korrekciós tényező) |
| --- | --- |

kDr = PM mass – PM massr (lefelé módosító korrekciós tényező)

Dr

r

ha a kibocsátások meghatározására kettőnél több mérést végeznek a regenerációs fázisok között, ezeket a további méréseket egyenlő időközönként kell elvégezni, és ki kell számolni a számtani átlagukat.

4.6.1.2.   Súlyozott gáz-halmazállapotú kibocsátások

Az időszakosan regenerálódó rendszerek esetében a gáz-halmazállapotú összetevők kibocsátását (g/kWh) a következőképpen kell meghatározni.

Mgas = Mgasr × F + (1 – F) × Mgaswor

r

F

F

wor

ahol:

| F | = | a regeneráció gyakorisága a vizsgálatok azon hányadaként kifejezve, amely során bekövetkezik a regeneráció. |
| --- | --- | --- |
| Mgaswor | = | olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt nem történik regeneráció [g/kWh]. |
| Mgasr | = | olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt regeneráció történik [g/kWh]. |

F

=

a regeneráció gyakorisága a vizsgálatok azon hányadaként kifejezve, amely során bekövetkezik a regeneráció.

Mgaswor

wor

=

olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt nem történik regeneráció [g/kWh].

Mgasr

r

=

olyan vizsgálat során bekövetkező átlagos fajlagos kibocsátás, amely alatt regeneráció történik [g/kWh].

A gyártó a helyes műszaki gyakorlat alapján eldöntheti, hogy az átlagos kibocsátási ráta kifejezéséhez multiplikatív vagy additív regenerációkorrekciós tényezőt (kr) számol ki az alábbiak szerint:

r

| | k r = Mgas/Mgaswor (multiplikatív korrekciós tényező)
  vagy |
| --- | --- |

k r = Mgas/Mgaswor (multiplikatív korrekciós tényező)

r

wor

vagy

| | k Ur = Mgas – Mgaswor (felfelé módosító korrekciós tényező)
  vagy |
| --- | --- |

k Ur = Mgas – Mgaswor (felfelé módosító korrekciós tényező)

Ur

wor

vagy

| | k Dr = Mgas – Mgasr (lefelé módosító korrekciós tényező) |
| --- | --- |

k Dr = Mgas – Mgasr (lefelé módosító korrekciós tényező)

Dr

r

4.7.   A NO2-kibocsátások meghatározása

2

A vizsgálatot az ezen előírás 12. szakaszában leírt kritériumok alapján kiválasztott vizsgálati motoron kell elvégezni.

4.7.1.   A részecskekibocsátás-csökkentő REC kiválasztása a NO2-kibocsátás meghatározásához

2

A vizsgálathoz használt REC eltérhet az e melléklet 4.5. szakasza szerint használt REC-től. A vizsgálandó részecskekibocsátás-csökkentő REC a következő:

| a) | a legnagyobb aktív térfogattal rendelkező részecskekibocsátás-csökkentő REC – és ha dízel oxidációs katalizátor (DOC) van beépítve előtte, a legnagyobb aktív felülettel rendelkező katalitikus átalakító –; és |
| --- | --- |

a)

a legnagyobb aktív térfogattal rendelkező részecskekibocsátás-csökkentő REC – és ha dízel oxidációs katalizátor (DOC) van beépítve előtte, a legnagyobb aktív felülettel rendelkező katalitikus átalakító –; és

| b) | a meghatározott REC-családon belül az a részecskekibocsátás-csökkentő REC, amely a legnagyobb platinatöltetet tartalmazza a katalizáló anyag legnagyobb össztöltetével. |
| --- | --- |

b)

a meghatározott REC-családon belül az a részecskekibocsátás-csökkentő REC, amely a legnagyobb platinatöltetet tartalmazza a katalizáló anyag legnagyobb össztöltetével.

A kiválasztott részecskekibocsátás-csökkentő REC-t úgy kell beépíteni, hogy a motor és a részecskekibocsátás-csökkentő REC közötti távolság a legrövidebb legyen, az adott részecskekibocsátás-csökkentő REC alkalmazási tartományában meghatározottaknak megfelelően.

A részecskekibocsátás-csökkentő REC nem tartalmazhat részecsketöltetet, és már 125 óránál hosszabb ideje nem működtethették.

4.7.2.   A NO2-kibocsátások meghatározása

2

Három egymást követő WHTC vagy NRTC vizsgálati ciklust kell elvégezni az alkalmazásnak megfelelően. A kibocsátásokat mindhárom ciklusban meg kell határozni, és az értékekből átlagot kell számolni. Ha ezek az eredmények ± 15 %-nál nagyobb mértékben eltérnek az átlagtól, akkor további vizsgálati ciklust kell végezni.

Az M és az N kategóriájú járművekben használt kompressziós gyújtású motorok esetében a NOx- és a NO2-kibocsátásokat a teljes WHTC-ciklus tekintetében kell meghatározni.

x

2

A nem közúti mozgó gépekben vagy T kategóriájú járművekben használt, 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű kompressziós gyújtású motorok esetében a NOx- és a NO2-kibocsátásokat a teljes NRTC-ciklus tekintetében kell meghatározni.

x

2

5.   VIZSGÁLATI CIKLUSOK

5.1.   Azokban az esetekben, amikor azon motor jóváhagyása, amellyel az REC-t használni kívánják, közúti jóváhagyás (amelyet a 49. számú előírás szerint adtak meg), az REC jóváhagyására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 49. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.2.   Ha a motort közúti alkalmazásra használják, és a 49. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással rendelkezik, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 49. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amelyre a motor jóváhagyást kapott.

5.3.   Ha a motort közúti alkalmazásra használják, de nem rendelkezik a 49. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 49. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.4.   Azokban az esetekben, amikor azon motor jóváhagyása, amellyel az REC-t használni kívánják, nem közúti jóváhagyás (amelyet a 96. számú előírás szerint adtak meg), az REC jóváhagyására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 96. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.5.   Ha a motort nem közúti alkalmazásra használják, és a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással rendelkezik, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 96. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amelyre a motor jóváhagyást kapott.

5.6.   Ha a motort nem közúti alkalmazásra használják, de nem rendelkezik a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 96. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.7.   Az REC hatékonyságának és a NO2-kibocsátásnak a meghatározására szolgáló megfelelő vizsgálati ciklust az ezen előírás 8.3. szakasza határozza meg.

2

---

6. MELLÉKLET

NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC (III. OSZTÁLYÚ REC) VIZSGÁLATA

Egy NOx-kibocsátás-csökkentő REC vizsgálata a következő szakaszsorozatokban történik, beleértve a másodlagos szennyező anyagok kibocsátásának értékelését és a NO2-kibocsátás meghatározását:

1.   TARTAMPRÓBA VÉGREHAJTÁSA

A tartampróbát ezen előírás 9. szakasza követelményeinek megfelelően kell végrehajtani.

2.   A MOTOR ALAPKIBOCSÁTÁSAINAK ÉS FAJLAGOS TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA BEÉPÍTETT REC NÉLKÜL

2.1.   A motor alapkibocsátásainak megállapításához a motorrendszeren REC nélkül, a 49. számú előírás vagy a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően elvégzik az alapmotor alkalmazási és típusjóváhagyási szintjének megfelelő kibocsátásvizsgálatot.

2.2.   Annak érdekében, hogy meg lehessen határozni a csökkentési hatékonyságot, a kibocsátásokat az ezen előírás 8.3. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelő kibocsátásvizsgálatot elvégezve is megállapítják.

2.3.   A fajlagos tüzelőanyag-fogyasztást (g/kWh) az e melléklet 2.2. szakaszában leírt kibocsátásvizsgálatot elvégezve kell meghatározni.

3.   A KIBOCSÁTÁSOK, A FAJLAGOS TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS ÉS A CSÖKKENTÉSI HATÉKONYSÁG MEGHATÁROZÁSA BEÉPÍTETT REC-VEL, A TARTAMPRÓBA UTÁN

3.1.   A kibocsátások meghatározásához az REC-t az ezen előírás követelményei szerint beépítve, a 49. számú előírás vagy a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően elvégzik a vizsgált REC tervezett alkalmazásának és tervezett kibocsátási szintjének megfelelő kibocsátásvizsgálatot.

3.2.   A csökkentési hatékonyság meghatározásához a kibocsátásokat úgy is megállapítják, hogy az ezen előírás 8.3. szakaszában foglalt követelmények szerint beépített REC-n végeznek kibocsátásvizsgálatot.

3.3.   A fajlagos tüzelőanyag-fogyasztást (g/kWh) az e melléklet 3.2. szakaszában leírt kibocsátásvizsgálatot elvégezve kell meghatározni.

4.   NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-RE VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMOK

A NOx-kibocsátás-csökkentő REC REC-rendszervizsgálata akkor tekinthető kielégítőnek, ha az ezen előírás 8. szakaszának meghatározása szerint mért gáz-halmazállapotú és részecskekibocsátás megfelelő.

4.1.   Szabályozott szennyező anyagok

A szabályozott szennyező anyagok (CO, CH, PM és NOx) kibocsátásának a kiindulási állapotban azon kibocsátási szakasz vagy szabvány határértékei között kell lennie, amelyre a motor típusjóváhagyását eredetileg megadták.

4.2.   A kiindulási állapot és az utólagos beépítést követő állapot NO2/NOx arányát fel kell jegyezni, és fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

A NO2- és a NOx-tömegkibocsátás értékét az ezen előírás 13.2. szakasza szerinti egyidejű méréssel kell meghatározni.

4.3.   A NO2-kibocsátások meghatározása

A vizsgálatot az ezen előírás 12. szakaszában leírt kritériumok alapján kiválasztott vizsgálati motoron kell elvégezni.

Három egymást követő WHTC vagy NRTC vizsgálati ciklust kell elvégezni az alkalmazásnak megfelelően. A kibocsátásokat mindhárom ciklusban meg kell határozni, és az értékekből átlagot kell számolni. Ha ezek az eredmények ± 15 %-nál nagyobb mértékben eltérnek az átlagtól, akkor további vizsgálati ciklust kell végezni.

Az M és az N kategóriájú járművekben használt kompressziós gyújtású motorok esetében a NOx- és a NO2-kibocsátásokat a teljes WHTC-ciklus tekintetében kell meghatározni.

A nem közúti mozgó gépekben vagy T kategóriájú járművekben használt, 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 560 kW névleges hasznos teljesítményű kompressziós gyújtású motorok esetében a NOx- és a NO2-kibocsátásokat a teljes NRTC-ciklus tekintetében kell meghatározni.

5.   VIZSGÁLATI CIKLUSOK

5.1.   Azokban az esetekben, amikor azon motor jóváhagyása, amellyel az REC-t használni kívánják, közúti jóváhagyás (amelyet a 49. számú előírás szerint adtak meg), az REC jóváhagyására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 49. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.2.   Ha a motort közúti alkalmazásra használják, és a 49. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással rendelkezik, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 49. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amelyre a motor jóváhagyást kapott.

5.3.   Ha a motort közúti alkalmazásra használják, de nem rendelkezik a 49. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 49. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.4.   Azokban az esetekben, amikor azon motor jóváhagyása, amellyel az REC-t használni kívánják, nem közúti jóváhagyás (amelyet a 96. számú előírás szerint adtak meg), az REC jóváhagyására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 96. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.5.   Ha a motort nem közúti alkalmazásra használják, és a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással rendelkezik, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 96. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amelyre a motor jóváhagyást kapott.

5.6.   Ha a motort nem közúti alkalmazásra használják, de nem rendelkezik a 96. számú előírás követelményeinek megfelelően kiadott jóváhagyással, a motor alapkibocsátásának megállapítására azt a vizsgálati ciklust kell alkalmazni, amelyet a 96. számú előírás arra a kibocsátási szakaszra előír, amely szerint az REC jóváhagyását kérelmezik.

5.7.   Az REC hatékonyságának és a NO2-kibocsátásnak a meghatározására szolgáló megfelelő vizsgálati ciklust az ezen előírás 8.3. szakasza határozza meg.

---

7. MELLÉKLET

RÉSZECSKE- ÉS NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC (IV. OSZTÁLYÚ REC) VIZSGÁLATAI

Egy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC vizsgálata a következő szakaszsorozatokban történik, beleértve a másodlagos szennyező anyagok kibocsátásának értékelését és a NO2-kibocsátás meghatározását:

1.   TARTAMPRÓBA VÉGREHAJTÁSA

A tartampróbát ezen előírás 9. szakasza követelményeinek megfelelően kell végrehajtani.

2.   A MOTOR ALAPKIBOCSÁTÁSAINAK ÉS FAJLAGOS TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSA BEÉPÍTETT REC NÉLKÜL

Egy részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC-n végzett vizsgálatoknak meg kell felelniük az ezen előírás 5. mellékletének 2. szakaszában és 6. mellékletének 2. szakaszában az egyes szennyező anyagok vizsgálatára vonatkozóan meghatározott megfelelő követelményeknek.

3.   A KIBOCSÁTÁSOK, A FAJLAGOS TÜZELŐANYAG-FOGYASZTÁS ÉS A CSÖKKENTÉSI HATÉKONYSÁG MEGHATÁROZÁSA BEÉPÍTETT REC-VEL, A TARTAMPRÓBA UTÁN

Egy részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC-n végzett vizsgálatoknak meg kell felelniük az ezen előírás 5. mellékletének 3. szakaszában és 6. mellékletének 3. szakaszában az egyes szennyező anyagok vizsgálatára vonatkozóan meghatározott megfelelő követelményeknek.

4.   NOx- ÉS RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-RE VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMOK

4.1.   Egy részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC-n végzett vizsgálatoknak meg kell felelniük az ezen előírás 5. mellékletének 4. szakaszában és 6. mellékletének 4. szakaszában az egyes szennyező anyagok vizsgálatára vonatkozóan meghatározott megfelelő követelményeknek, az e melléklet 4.2. szakaszában jelzett kivétellel.

4.2.   Egy olyan, IV. osztályba tartozó REC esetében, amelynél részecskekibocsátás-csökkentő REC van a NOx-kibocsátás-csökkentő REC előtt beépítve, az ezen előírás 5. mellékletének 4.7.1. szakasza nem alkalmazandó.

5.   VIZSGÁLATI CIKLUSOK

5.1.   Egy részecske- és NOx-kibocsátás-csökkentő REC vizsgálatára az ezen előírás 5. és 6. mellékletében foglalt összes követelménynek megfelelő vizsgálati ciklusokat kell végrehajtani.

---

8. MELLÉKLET

VIZSGÁLATI PROGRAMOK

1.   RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-RE VONATKOZÓ VIZSGÁLATI PROGRAM

A NO2-kibocsátás fo-kozatos emelkedésé-nek mértéke legfeljebb 20 %

A NO2- kibocsátások vizsgálata; 5. melléklet,

Az REC osztályának meghatározása

A NO2-kibocsátás fokozatos emelkedésének mértéke legfeljebb 30 %

IIB. osz-tályba tartozó REC

IIA. osz-tályba tartozó REC

I. osztályba tartozó REC

Az REC regenerációs jellemzőinek vizsgálata; 5. melléklet, 4.4. szakasz

Vannak aktív egenerációra vonatkozó rendel-kezések?

Az REC regenerációs stratégi-ájának vizsgálata; 5. melléklet, 4.1. szakasz

A reagenst vagy adalék-anyagot igénylő REC-re vonatkozó egyedi követel-mények 7.6. és 7.7. szakasz

Az REC igényel reagenst vagy adalékanyagot?

Nem nő a NO2-kibocsátás

Az REC osztályának meghatározása

Részecskekibocsátás-csökkentő REC a 8. szakasz és az 5. melléklet szerint

Időszakosan regenerálódó REC-re vonatkozó értékelési kritériumok; 5. melléklet, 4.6. szakasz

NEM

IGEN

Folyamatos regeneráció

Időszakos regeneráció

A teljesítményre vonatkozó köve-telmények; 8. szakasz (REC és vizs-gálati motor a 12. szakasz szerint)

Másodlagos kibocsátásra vonatkozó követelmények; 8.6. szakasz

NEM

IGEN

A motor alapkibocsátásai; 5. melléklet, 2.1. szakasz

1 000 h tartóssági vizsgálat 9. szakasz

Start

Részecskekibocsátás-csökkentő REC (I. vagy II. osztályú REC) vizsgálata

2.   NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-RE VONATKOZÓ VIZSGÁLATI PROGRAM

Másodlagos kibocsátásra vonatkozó követelmények;8.6. szakasz

8.6

A teljesítményre vonatkozó követelmények;8. szakasz (REC és vizsgálati motor a 12. szakasz szerint)

A reagenst vagy adalék-anyagot igényelő REC-re vo-natkozó egyedi követelmé-nyek 7.6 és 7.7. szakasz

Reagenst igénylő NOx- vagy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerére vonatkozó követelmények; 10. melléklet

A NO2-kibocsátások meghatározása;

6. melléklet, 4.2.–4.3. szakasz

Az REC igényel reagenst vagy adalékanyagot?

NEM

IGEN

A motor alapkibocsátásai; 6. melléklet, 2.1. szakasz

1 000 h tartóssági vizsgálat 9. szakasz

Start

Részecske- és NOx-kibocsátás csökkentő REC a 8 szakasz és a

6. melléklet szerint

3.   RÉSZECSKE- ÉS NOx-KIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTŐ REC-RE VONATKOZÓ VIZSGÁLATI PROGRAM

1 000 h tartóssági vizsgálat9. szakasz

A NO2-kibocsátások meghatározása;6. melléklet, 4.2.–4.3. szakasz

Időszakosan regenerálódó REC-re vonatkozó értékelési kritériumok; 5. melléklet, 4.4. szakasz

Részecske- és NOx -kibocsátás-csökkentő REC a 8.szakaszés a 7. melléklet, szerint

Reagenst igénylő NOx- vagy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerére vonatkozó követelmények; 10. melléklet

Vannak aktív regenerációra vonat-kozó rendelke-zések?

Másodlagos kibocsátásra vonatkozó követelmények; 8.6. szakasz

A reagenst vagy adalékanya-got igénylő REC-re vonatkozó egyedi követelmények 7.6. és 7.7. szakasz

Az REC igényel reagenst vagy adalékanyagot?

A motor alapkibocsátásai; 5. melléklet, 2.1. szakasz /6. melléklet, 2.1. szakasz

Az REC regenerációs jellemzőinek vizsgálata; 5. melléklet, 4.4. szakasz

NEM

IGEN

Az REC regenerációs stratégiájának vizsgálata; 5. melléklet, 4.1. szakasz

Időszakos regeneráció

Folyamatos regeneráció

A teljesítményre vonatkozó követelmé-nyek; 8. szakasz (REC és vizsgálati motor12. szakasz szerint)

NEM

IGEN

Start

---

9. MELLÉKLET

HATÁRÉRTÉK-MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK

| 1. | Az REC egyes típusaira az ezen előírás 8.2. szakaszában előírtak szerint a következő szigorúbb kibocsátási szakasz határértékeinek való megfeleléssel összefüggésben vonatkozó követelményeket az alábbi táblázatok mutatják be. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az alábbi táblázatok azokat a g/kWh-ban kifejezett kibocsátási határértékeket tartalmazzák, amelyeket az egyes alapértékekhez képest a feltüntetett előírásokkal való egyenértékűség eléréséhez teljesíteni kell. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az ezen előírás 8.3. szakaszában részletesen meghatározott hatékonysági követelmények előírhatják, hogy a mért kibocsátások alacsonyabbak legyenek ezeknél a határértékeknél. |
| --- | --- |

3.

A9/1. táblázat

A 49. számú előírásra vonatkozó egyenértékűségi táblázat/Standard sorozat

Kibocsátási határértékek g/kWh-ban

| Alapérték (*) | Összetevő | I./IIA./IIB. osztály
  Előírás | III. osztály
  Előírás | IV. osztály
  Előírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | C | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | C |
| A előtt | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| PM | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Alapérték (*)

Összetevő

I./IIA./IIB. osztály

Előírás

III. osztály

Előírás

IV. osztály

Előírás

A

B1

B2

C

A

B1

B2

A

B1

B2

C

A előtt

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Alapérték (*) | Összetevő | I./IIA./IIB. osztály
  Előírás | III. osztály
  Előírás | IV. osztály
  Előírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | C | | B1 | B2 | C | B1 | B2 | C | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Alapérték (*)

Összetevő

I./IIA./IIB. osztály

Előírás

III. osztály

Előírás

IV. osztály

Előírás

B1

B2

C

B1

B2

C

B1

B2

C

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Alapérték (*) | Összetevő | I./IIA./IIB. osztály
  Előírás | III. osztály
  Előírás | IV. osztály
  Előírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | C | D | | B2 | C | D | B2 | C | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Alapérték (*)

Összetevő

I./IIA./IIB. osztály

Előírás

III. osztály

Előírás

IV. osztály

Előírás

B2

C

D

B2

C

D

B2

C

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Alapérték (*1) | Összetevő | I./IIA./IIB. osztály
  Előírás | III. osztály
  Előírás | IV. osztály
  Előírás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | D | | | C | D | | C | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| PM | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Alapérték (*1)

Összetevő

I./IIA./IIB. osztály

Előírás

III. osztály

Előírás

IV. osztály

Előírás

C

D

C

D

C

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

A9/2. táblázat

A 96. számú előírásra vonatkozó egyenértékűségi táblázat/I./II. osztály

| Alapérték (*2) | Hasznos teljesítmény
  [kW] | Összetevő
  [g/kWh] | I./II. osztály, előírás |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Alapérték (*2)

Hasznos teljesítmény

[kW]

Összetevő

[g/kWh]

I./II. osztály, előírás

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A9/3. táblázat

A 96. számú előírásra vonatkozó egyenértékűségi táblázat/III. osztály

| Alapérték (*3) | Hasznos teljesítmény
  [kW] | Összetevő
  [g/kWh] | III. osztály, előírás |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Alapérték (*3)

Hasznos teljesítmény

[kW]

Összetevő

[g/kWh]

III. osztály, előírás

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A9/4. táblázat

A 96. számú előírásra vonatkozó egyenértékűségi táblázat/IV. osztály

| Alapérték (*4) | Hasznos teljesítmény
  [kW] | Összetevő
  [g/kWh] | IV. osztály, előírás |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Alapérték (*4)

Hasznos teljesítmény

[kW]

Összetevő

[g/kWh]

IV. osztály, előírás

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  0,13 g/kWh olyan motorok esetében, amelyek hengerenkénti lökettérfogata kisebb, mint 0,75 dm3, és a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszáma nagyobb, mint 3 000 min– 1.

(2)  0,21 g/kWh olyan motorok esetében, amelyek hengerenkénti lökettérfogata kisebb, mint 0,75 dm3, és a névleges teljesítményhez tartozó fordulatszáma nagyobb, mint 3 000 min– 1.

(*1)  Ahol A, B1, B2 és C a 49. számú előírás 05. módosítássorozatának 1. és 2. táblázatában megadott határértékeknek felel meg, a D pedig a 49. számú előírás 06. módosítássorozatában megadott határértékeknek.

(3)  Csak az 56 ≤ P < 75 hasznos teljesítményű motorok esetében.

(4)  Csak az 37 ≤ P < 56 hasznos teljesítményű motorok esetében.

(5)  Csak a 19 ≤ P < 37 hasznos teljesítményű motorok esetében. A 18 ≤ P < 19 hasznos teljesítményű motorokat úgy kell kezelni, mintha azokra nem vonatkozna további szakasz.

(*2)  Amennyiben az alapérték megfelel a 96. számú előírás 2. felülvizsgálatában szereplő követelményeknek.

(6)  Csak az 56 ≤ P < 75 hasznos teljesítményű motorok esetében.

(7)  Csak az 37 ≤ P < 56 hasznos teljesítményű motorok esetében.

(8)  Csak a 19 ≤ P < 37 hasznos teljesítményű motorok esetében. A 18 ≤ P < 19 hasznos teljesítményű motorokat úgy kell kezelni, mintha azokra nem vonatkozna további szakasz.

(9)  A szénhidrogének és a nitrogén-oxidok összege.

(*3)  Amennyiben az alapérték megfelel a 96. számú előírás 2. felülvizsgálatában szereplő követelményeknek.

(10)  Csak az 56 ≤ P < 75 hasznos teljesítményű motorok esetében.

(11)  Csak az 37 ≤ P < 56 hasznos teljesítményű motorok esetében.

(12)  Csak a 19 ≤ P < 37 hasznos teljesítményű motorok esetében. A 18 ≤ P < 19 hasznos teljesítményű motorokat úgy kell kezelni, mintha azokra nem vonatkozna további szakasz.

(13)  A szénhidrogének és a nitrogén-oxidok összege.

(*4)  Amennyiben az alapérték megfelel a 96. számú előírás 2. felülvizsgálatában szereplő követelményeknek.

---

10. MELLÉKLET

Reagenst igénylő NOx-kibocsátás-csökkentő vagy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC NOx-szabályozás-diagnosztikai rendszerére vonatkozó követelmények

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet a NOx-kibocsátás csökkentéséhez reagenst használó NOx-kibocsátás-csökkentő vagy NOx- és részecskekibocsátás-csökkentő REC NOx-szabályozás-diagnosztikai (NCD-) rendszerére vonatkozó követelményeket határozza meg.

2.   DIAGNOSZTIKAI KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Az NCD-rendszernek képesnek kell lennie arra, hogy az REC számítógépes memóriájában tárolt hibaüzenetek segítségével azonosítsa az e mellékletben vizsgált, REC-vel összefüggő működési hibákat, és hogy ezeket az információkat kérésre külső eszközre kiadja.

2.2.   Az NCD-rendszernek minden egyes működési hiba esetében hibaüzenetet kell rögzítenie.

2.3.   Az NCD-rendszernek el kel döntenie, hogy fennáll-e valamilyen működési hiba.

2.3.1.   A rendszernek 60 percnyi működési időn belül észlelnie kell a működési hibát, kivéve az e melléklet 2.3.1.1. és 2.3.2. szakaszában meghatározott esetekben.

2.3.1.1.   Amennyiben az ellenőrző rutinoknak több mint 60 perc működési időre van szükségük ahhoz, hogy pontosan észleljék és megerősítsék a működési hibát, a típusjóváhagyó hatóság hosszabb ellenőrzési időt is engedélyezhet, feltéve, hogy az REC gyártója megindokolja ennek szükségességét (például műszaki indoklással, kísérleti eredményekkel, saját tapasztalatokkal).

2.3.2.   Nem fűtött REC-rendszernél a reagensszint ellenőrzése és az adagolás észlelése esetében a rendszernek 10 percnyi működési időn belül észlelnie kell a működési hibát.

2.4.   Az NCD-rendszer maga nem törölheti ki a hibaüzeneteket az REC számítógépes memóriájából, amíg az adott üzenethez kapcsolódó hibát meg nem szüntették, kivéve az e melléklet 6.1.4. szakaszában meghatározott esetben.

2.5.   Az NCD-rendszer átprogramozható számítógépes kódjainak és működési paramétereinek védetteknek kell lenniük az illetéktelen beavatkozással szemben, és legalább olyan szintű védelmet kell biztosítaniuk, mint az ISO 15031-7 (SAE J 2186) vagy az SAE J1939-73 szabvány rendelkezéseinek.

3.   NCD-CSALÁD

3.1.   Az NCD-család összetételének meghatározása az REC gyártójának feladata. A motorok egy NCD-családba történő besorolásának műszakilag indokoltnak kell lennie, és azt jóvá kell hagyatni a típusjóváhagyó hatósággal.

A nem egy motorcsaládba tartozó motorok, beleértve a különböző motorgyártóktól származó motorokat is, még tartozhatnak ugyanabba az NCD-családba.

3.2.   Az NCD-családot meghatározó paraméterek

3.2.1.   Az NCD-családot azokkal az alapvető tervezési paraméterekkel lehet meghatározni, amelyek a családba tartozó NCD-rendszerekben közösek.

3.2.2.   Ahhoz, hogy az NCD-rendszereket egy NCD-családba tartozónak lehessen tekinteni, a következő tervezési alapparamétereknek hasonlóknak kell lenniük:

| a) | NOx-kibocsátás-csökkentő rendszerek; |
| --- | --- |

a)

NOx-kibocsátás-csökkentő rendszerek;

| b) | az NCD-ellenőrzés módszerei; |
| --- | --- |

b)

az NCD-ellenőrzés módszerei;

| c) | az NCD-ellenőrzés kritériumai; |
| --- | --- |

c)

az NCD-ellenőrzés kritériumai;

| d) | ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság). |
| --- | --- |

d)

ellenőrzési paraméterek (például gyakoriság).

3.2.3.   Ezeket a hasonlóságokat az REC gyártójának megfelelő műszaki igazolási eljárással vagy más alkalmas módszerrel kell igazolnia, a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével.

A gyártó kérheti, hogy a típusjóváhagyó hatóság hagyja jóvá az NCD-rendszer ellenőrzésre/diagnosztizálásra szolgáló módszereinek a motor elrendezésének különbségei miatti kisebb eltéréseit.

4.   AZ ÜZEMELTETŐT FIGYELMEZTETŐ RENDSZER

4.1.   Az REC-nek magában kell foglalnia egy üzemeltetőt figyelmeztető rendszert, amely látható figyelmeztetéssel és hangjelzéssel tájékoztatja a járművezetőt vagy az üzemeltetőt arról, ha az e melléklet 2.3. szakasza szerint azt észleli, hogy a reagensszint túl alacsony, a reagens minősége nem megfelelő, az adagolás megszakadt, vagy az e melléklet 10. szakaszában meghatározott meghibásodás lépett fel, aminek következtében az e melléklet 5. szakaszában leírt használatkorlátozó rendszer működésbe léphet, ha a hibát nem orvosolják időben.

4.1.1.   Nem megengedett, hogy az üzemeltetőt figyelmeztető rendszert egyszerűen ki lehessen kapcsolni vagy figyelmen kívül lehessen hagyni.

4.2.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer állhat egy vagy két lámpából, vagy kijelezhet rövid üzeneteket, amelyek egyértelműen jelzik a következőket:

| a) | a használatkorlátozás aktiválásáig hátralévő idő; |
| --- | --- |

a)

a használatkorlátozás aktiválásáig hátralévő idő;

| b) | a használatkorlátozás mértéke, például az újraindításhoz szükséges idő; |
| --- | --- |

b)

a használatkorlátozás mértéke, például az újraindításhoz szükséges idő;

| c) | a jármű vagy a gép újraindíthatóságának feltételei. |
| --- | --- |

c)

a jármű vagy a gép újraindíthatóságának feltételei.

4.3.   A működési hiba e melléklet 2.3. szakasza szerinti észlelése esetén egy e melléklet 4.2. szakasza szerinti látható figyelmeztetésnek működésbe kell lépnie.

4.4.   10 órával a működési hiba észlelését követően a látható vizuális figyelmeztetés mellett hangjelzésnek is működésbe kell lépnie.

4.5.   A működési hiba észlelésétől számított 10 és 19 óra között a látható figyelmeztetés és a hangjelzés intenzitásának fokozódnia kell.

4.6.   19 órával a működési hiba észlelését követően a rendszernek tájékoztatnia kell a járművezetőt vagy az üzemeltetőt arról, hogy ha még egy további üzemóra eltelik a működési hiba megszüntetése nélkül, a motor leállítás után már nem indul be.

4.6.1.   Ezt a figyelmeztetést egyértelműen ki kell jelezni a következő módon:

| a) | egy második lámpa bekapcsolása, amelynek jelentését az REC kézikönyve ismerteti; vagy |
| --- | --- |

a)

egy második lámpa bekapcsolása, amelynek jelentését az REC kézikönyve ismerteti; vagy

| b) | olyan üzenet megjelenítése, mint például „a motor leállítás után már nem indul be”. |
| --- | --- |

b)

olyan üzenet megjelenítése, mint például „a motor leállítás után már nem indul be”.

4.7.   Ha a működésbe lépést kiváltó feltételek már megszűntek, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek ki kell kapcsolnia. Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer nem kapcsolhat ki automatikusan, ha működésbe lépésének okait nem szüntették meg.

4.8.   A típusjóváhagyás iránti kérelem részeként az REC gyártójának igazolnia kell, hogy az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer az e melléklet 11. szakaszában meghatározott módon működik.

5.   HASZNÁLATKORLÁTOZÓ RENDSZER

5.1.   Az REC-nek magában kell foglalnia egy olyan használatkorlátozó rendszert, amelynek működésbe kell lépnie, ha az REC-rendszer hibáit nem orvosolják időben.

5.2.   A használatkorlátozó rendszernek a működési hiba észlelésétől számított 20 óra elteltével be kell kapcsolnia, hacsak e melléklet 6.2. és 7.3. szakasza másként nem rendelkezik.

5.3.   Az indítóhoz (például a DIN 72552 szabvány szerinti 30. csatlakozókapocshoz) betáplált egyenáramot meg kell szakítani az alábbiak szerint:

| 5.3.1. | Az akkumulátor és az indító közé megszakítót kell beszerelni, amelynek működését az NCD-rendszernek kell szabályoznia. |
| --- | --- |

5.3.1.

Az akkumulátor és az indító közé megszakítót kell beszerelni, amelynek működését az NCD-rendszernek kell szabályoznia.

| 5.3.2. | A megszakító csatlakozóinak biztonsági megszakító berendezéseknek, például nyírócsavarnak, megszakítószelepnek vagy hasonlónak kell lenniük. |
| --- | --- |

5.3.2.

A megszakító csatlakozóinak biztonsági megszakító berendezéseknek, például nyírócsavarnak, megszakítószelepnek vagy hasonlónak kell lenniük.

5.4.   A motor leállítása után a motort 5 órán át nem lehet újraindítani.

5.5.   A típusjóváhagyás iránti kérelem részeként az REC gyártójának igazolnia kell, hogy a használatkorlátozó rendszer az e melléklet 11. szakaszában meghatározott módon működik.

5.6.   A típusjóváhagyó hatóság előzetes jóváhagyásával az REC felszerelhető olyan eszközzel, amellyel a nemzeti vagy regionális kormányzat vagy sürgősségi segélyszolgálataik vagy fegyveres erőik által kihirdetett szükségállapot alatt ki lehet kapcsolni a használatkorlátozó rendszert.

6.   AZ ÜZEMELTETŐT FIGYELMEZTETŐ ÉS A HASZNÁLATKORLÁTOZÓ RENDSZERRE VONATKOZÓ EGYEDI KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Ha a működési hibát nem orvosolják a motor e melléklet 5.4. szakasza szerinti újraindítása után, a következő rendelkezések alkalmazandók:

| 6.1.1. | Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 4.3–4.7. szakasza szerint működésbe kell lépnie. |
| --- | --- |

6.1.1.

Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 4.3–4.7. szakasza szerint működésbe kell lépnie.

| 6.1.2. | A használatkorlátozó rendszernek a működési hiba e melléklet 6.1.1. szakasza szerinti észlelésétől számított 20 óra elteltével az e melléklet 5.2. és 5.3. szakasza szerint működésbe kell lépnie. |
| --- | --- |

6.1.2.

A használatkorlátozó rendszernek a működési hiba e melléklet 6.1.1. szakasza szerinti észlelésétől számított 20 óra elteltével az e melléklet 5.2. és 5.3. szakasza szerint működésbe kell lépnie.

| 6.1.3. | A motor leállítása után a motort 48 órán át nem lehet újraindítani. |
| --- | --- |

6.1.3.

A motor leállítása után a motort 48 órán át nem lehet újraindítani.

| 6.1.4. | Az REC-rendszer meghibásodásának okát azonosító, nem törölhető hibaüzeneteket az NCD-rendszernek legalább 400 napig tárolnia kell. |
| --- | --- |

6.1.4.

Az REC-rendszer meghibásodásának okát azonosító, nem törölhető hibaüzeneteket az NCD-rendszernek legalább 400 napig tárolnia kell.

| 6.1.4.1. | A hibaüzeneteknek az ezen előírás 3.36.1. szakaszában meghatározott általános kiolvasóval elérhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

A hibaüzeneteknek az ezen előírás 3.36.1. szakaszában meghatározott általános kiolvasóval elérhetőnek kell lenniük.

| 6.1.5. | Ha a hibát a motor leállítása után orvosolták, az NCD-rendszer lehetővé teheti, hogy a motort a 48 óra letelte előtt egy, az ezen előírás 3.36.2. szakaszának meghatározása szerinti tulajdonosi kiolvasó kérésére, az REC gyártója vagy márkakereskedő által kérésre biztosított kóddal újraindítsák. |
| --- | --- |

6.1.5.

Ha a hibát a motor leállítása után orvosolták, az NCD-rendszer lehetővé teheti, hogy a motort a 48 óra letelte előtt egy, az ezen előírás 3.36.2. szakaszának meghatározása szerinti tulajdonosi kiolvasó kérésére, az REC gyártója vagy márkakereskedő által kérésre biztosított kóddal újraindítsák.

| 6.1.5.1. | Az REC gyártójának biztosítania kell, hogy megfelelő eszközök legyenek forgalomban a szervizek és a kereskedők számára. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

Az REC gyártójának biztosítania kell, hogy megfelelő eszközök legyenek forgalomban a szervizek és a kereskedők számára.

| 6.1.5.2. | Az e melléklet 6.1.5. szakaszának rendelkezését egynél több alkalommal nem lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

6.1.5.2.

Az e melléklet 6.1.5. szakaszának rendelkezését egynél több alkalommal nem lehet alkalmazni.

| 6.1.5.3. | Az e melléklet 6.1.4. szakaszának rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

Az e melléklet 6.1.4. szakaszának rendelkezései alkalmazandók.

6.2.   Nem fűtött REC-rendszer

6.2.1.   Az e melléklet 4.3. szakaszában ismertetett, az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 2.3.2. szakaszának megfelelően működésbe kell lépnie, ha 266 K (– 7 °C) vagy ez alatti környezeti hőmérsékleten nincs reagensadagolás.

6.2.2.   Az e melléklet 5.3–5.6. szakaszában leírt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha 266 K (– 7 °C) vagy ez alatti környezeti hőmérsékleten a motorindítástól számított legkésőbb 70 percen belül nincs reagensadagolás.

7.   A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ REAGENS

7.1.   Reagensszint-kijelző

A reagenskijelző legalacsonyabb elfogadható működési szintje az, hogy folyamatosan jeleznie kell a reagensszintet, míg az e melléklet 4. szakaszában említett, üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működik. A reagenskijelző lehet analóg vagy digitális, és mutathatja a szintet a tartály űrtartalmának arányában, a még meglévő reagens mennyiségeként vagy a még teljesíthető üzemórák becsült számaként.

7.2.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

7.2.1.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 4.3. szakasza szerint működésbe kell lépnie, ha a reagensszint az alábbi szint alá süllyed:

| a) | a reagenstartály űrtartalmának 10 százaléka vagy az REC gyártójának választása alapján egy ennél magasabb százalékos érték; vagy |
| --- | --- |

a)

a reagenstartály űrtartalmának 10 százaléka vagy az REC gyártójának választása alapján egy ennél magasabb százalékos érték; vagy

| b) | a jármű vagy a gép átlagos üzemi körülmények közötti 12 órányi használatának megfelelő szint. |
| --- | --- |

b)

a jármű vagy a gép átlagos üzemi körülmények közötti 12 órányi használatának megfelelő szint.

7.2.2.   A figyelmeztetésnek a reagenskijelzővel együtt elég egyértelműnek kell lennie ahhoz, hogy a járművezető vagy az üzemeltető megértse, hogy a reagensszint alacsony. Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, a látható figyelmeztetésnek a reagens alacsony szintjére figyelmeztető üzenetet is magában kell foglalnia. (Például „karbamidszint alacsony”, „AdBlue-szint alacsony” vagy „reagensszint alacsony”.)

7.2.3.   Az e melléklet 4.4–4.6. szakasza nem alkalmazandó.

7.2.4.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer intenzitásának fokozódnia kell, ha a reagensszint az alábbi szint alá süllyed:

| a) | a reagenstartály űrtartalmának 2,5 százaléka vagy az REC gyártójának választása alapján egy ennél magasabb százalékos érték; vagy |
| --- | --- |

a)

a reagenstartály űrtartalmának 2,5 százaléka vagy az REC gyártójának választása alapján egy ennél magasabb százalékos érték; vagy

| b) | a jármű vagy a gép átlagos üzemi körülmények közötti 3 órányi használatának megfelelő szint. |
| --- | --- |

b)

a jármű vagy a gép átlagos üzemi körülmények közötti 3 órányi használatának megfelelő szint.

Ezt a figyelmeztetést egyértelműen ki kell jelezni a következő módon:

| a) | egy második lámpa bekapcsolása, amelynek jelentését az REC kézikönyve ismerteti; vagy |
| --- | --- |

a)

egy második lámpa bekapcsolása, amelynek jelentését az REC kézikönyve ismerteti; vagy

| b) | üzenet megjelenítése (pl. „karbamidfeltöltés szükséges”, „AdBlue-feltöltés szükséges” vagy „reagensfeltöltés szükséges”). |
| --- | --- |

b)

üzenet megjelenítése (pl. „karbamidfeltöltés szükséges”, „AdBlue-feltöltés szükséges” vagy „reagensfeltöltés szükséges”).

7.2.5.   Gondoskodni kell arról, hogy az üzemeltetőt figyelmeztető rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst fel nem töltik egy olyan szintig, amely már nem eredményezi a rendszer működésbe lépését.

7.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

7.3.1.   Az e melléklet 5.3–5.6. szakaszában leírt használatkorlátozó rendszernek működésbe kell lépnie, ha a reagenstartály kiürül, vagy az REC gyártójának választása szerint a névleges űrtartalmának 2,5 %-a alatti szintet ér el.

7.3.2.   Gondoskodni kell arról, hogy a használatkorlátozó rendszert mindaddig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reagenst fel nem töltik egy olyan szintig, amely már nem eredményezi a rendszer működésbe lépését.

8.   A REAGENSMINŐSÉG FIGYELÉSE

8.1.   Az REC-nek rendelkeznie kell egy olyan eszközzel, amely megállapítja, ha nem megfelelő reagens van a tartályban, például NOx-érzékelővel, reagensminőség-érzékelővel vagy ezekkel egyenértékű eszközzel.

8.2.   A gyártónak meg kell határoznia azt a legkisebb elfogadható reagenskoncentrációt (CDmin), amelynek eredményeként a kipufogógáz NOx-kibocsátása nem haladja meg a következő értéket:

| a) | 0,9 g/kWh a 96. számú előírás Q és R szakaszára vonatkozó NOx-kibocsátási határértéknek megfelelő, utólag átalakított motorrendszerek esetében; vagy |
| --- | --- |

a)

0,9 g/kWh a 96. számú előírás Q és R szakaszára vonatkozó NOx-kibocsátási határértéknek megfelelő, utólag átalakított motorrendszerek esetében; vagy

| b) | NOx-kibocsátási határérték + 1,5 g/kWh az összes többi rendszer esetében. |
| --- | --- |

b)

NOx-kibocsátási határérték + 1,5 g/kWh az összes többi rendszer esetében.

8.2.1.   A CDmin megfelelő értékét a típusjóváhagyás során a következő módon igazolni kell, és fel kell jegyezni az 1. mellékletben meghatározott dokumentációcsomagban.

8.2.1.1.   A vizsgálatot a WHTC- vagy adott esetben az NRTC-ciklus melegindításos részének végrehajtásával kell teljesíteni egy CDmin koncentrációjú reagenssel.

8.2.1.2.   El lehet végezni a WHTC vagy az NRTC előkondicionálási ciklusát vagy egy, az REC gyártója által meghatározott előkondicionálási ciklust, amely egy zárt hurkú NOx-kibocsátás-csökkentő rendszernek lehetővé teszi, hogy alkalmazkodjon a CDmin koncentrációjú reagens minőségéhez.

8.2.1.3.   Az e vizsgálatból származó NOx-kibocsátásnak kisebbnek kell lennie az e melléklet 8.2. szakaszában meghatározott NOx-küszöbértéknél.

8.2.2.   A CDmin értéknél alacsonyabb reagenskoncentrációt a rendszernek észlelnie kell, és az ilyen koncentrációjú reagenst az e melléklet 8.1. szakaszának alkalmazásában nem megfelelő reagensnek kell tekinteni.

8.3.   A reagensminőségnek külön számlálót („reagensminőség-számláló”) kell biztosítani. A reagensminőség-számlálónak a nem megfelelő reagenssel való működés üzemóráinak számát kell számlálnia.

8.3.1.   A gyártó a reagensminőséggel kapcsolatos hibát az e melléklet 9. és 10. szakaszában felsorolt hibákkal azonos számlálóra is csoportosíthatja.

8.4.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

8.4.1.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 4. szakasza szerint kell működésbe lépnie.

8.4.2.   Ha az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak meg kell jelenítenie egy, a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet (például „nem megfelelő minőségű karbamid”, „nem megfelelő minőségű AdBlue” vagy „nem megfelelő minőségű reagens”).

8.5.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

8.5.1.   A használatkorlátozó rendszernek az e melléklet 5. szakasza szerint kell működésbe lépnie.

9.   REAGENSADAGOLÁS

9.1.   A motornak rendelkeznie kell olyan funkcióval, amely megállapítja, ha megszakad az adagolás.

9.2.   Külön számlálót kell biztosítani az adagolásnak (a továbbiakban: adagolásszámláló). Ennek a számlálónak azokat az üzemórákat kell számlálnia, amelyekben a reagensadagolás megszakadt. Ez nem szükséges akkor, ha az adagolást azért kell megszakítani, mert a jármű vagy a gép üzemi körülményei olyanok, hogy szennyező anyag-kibocsátása miatt nincs szükség reagens adagolására.

9.2.1.   Az REC gyártója a reagensadagolással kapcsolatos hibát az e melléklet 8. és 10. szakaszában felsorolt hibákkal azonos számlálóra is csoportosíthatja.

9.3.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

9.3.1.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 4. szakasza szerint kell működésbe lépnie.

9.3.2.   Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak meg kell jelenítenie egy, a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet (például „karbamidadagolási hiba”, „AdBlue-adagolási hiba” vagy „reagensadagolási hiba”).

9.4.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

9.4.1.   A használatkorlátozó rendszernek az e melléklet 5. szakasza szerint kell működésbe lépnie.

10.   AZ ILLETÉKTELEN BEAVATKOZÁSNAK BETUDHATÓ MŰKÖDÉSI HIBÁK FIGYELÉSE

10.1.   A reagenstartályban lévő reagens szintjén, a reagensminőségen és az adagolás megszakadásán túlmenően a következő működési hibákat kell figyelni, mivel azok illetéktelen beavatkozásnak lehetnek betudhatók:

| a) | a reagensadagoló szelep csatlakozásának megszakadása; |
| --- | --- |

a)

a reagensadagoló szelep csatlakozásának megszakadása;

| b) | a reagensszivattyú csatlakozásának megszakadása; |
| --- | --- |

b)

a reagensszivattyú csatlakozásának megszakadása;

| c) | az NCD-rendszer meghibásodása vagy csatlakozásának megszakadása az e melléklet 10.1.1. szakaszában leírtak szerint. |
| --- | --- |

c)

az NCD-rendszer meghibásodása vagy csatlakozásának megszakadása az e melléklet 10.1.1. szakaszában leírtak szerint.

10.1.1.   Az NCD-rendszert folyamatosan ellenőrizni kell az elektromos hibák, illetve érzékelők kiesése vagy kiiktatása szempontjából, ami megakadályozná az e melléklet 7–9. szakaszában említett más működési hibák észlelését.

A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között a NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, a karbamid minőségét ellenőrző érzékelők, a környezeti viszonyok érzékelői, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét vagy a reagens fogyását ellenőrző érzékelők.

10.2.   Külön számlálót kell biztosítani az e melléklet 10.1. szakaszában tárgyalt minden ellenőrzési hiba számára. Az NCD-rendszer számlálóinak azokat az üzemórákat kell számlálniuk, amikor az NCD-rendszer diagnosztikai funkciói nem elérhetők. Több hiba azonos számlálóhoz csoportosítása megengedett.

10.2.1.   A gyártó az NCD-rendszerrel kapcsolatos hibát az e melléklet 8. és 9. szakaszában felsorolt hibákkal azonos számlálóra is csoportosíthatja.

10.3.   A gyártó az e melléklet 10.1. szakaszában meghatározott követelmények helyett a kipufogórendszerben elhelyezkedő NOx-érzékelőt is használhat. Ebben az esetben:

| a) | a NOx-érték nem haladhatja a következők közül az alacsonyabb határértéket:






  i. | az REC típusjóváhagyására vonatkozó NOx-kibocsátási határérték kétszerese; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a NOx-érték nem haladhatja a következők közül az alacsonyabb határértéket:

i.

az REC típusjóváhagyására vonatkozó NOx-kibocsátási határérték kétszerese; vagy

| ii. | az REC típusjóváhagyására vonatkozó NOx-kibocsátási határértéket legfeljebb 1 g/kWh-val meghaladó érték; |
| --- | --- |

ii.

az REC típusjóváhagyására vonatkozó NOx-kibocsátási határértéket legfeljebb 1 g/kWh-val meghaladó érték;

| b) | alkalmazható a „magas NOx-koncentráció – oka ismeretlen” hiba. |
| --- | --- |

b)

alkalmazható a „magas NOx-koncentráció – oka ismeretlen” hiba.

10.4.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépése

10.4.1.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszernek az e melléklet 4. szakasza szerint kell működésbe lépnie.

10.4.2.   Ha a figyelmeztető rendszernek üzenetkijelző rendszer is része, annak meg kell jelenítenie egy, a figyelmeztetés okát megjelölő üzenetet (pl. „a reagensadagoló szelep csatlakozása megszakadt” vagy „kibocsátást érintő kritikus hiba”).

10.5.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépése

10.5.1.   A használatkorlátozó rendszernek az e melléklet 5. szakasza szerint kell működésbe lépnie.

11.   AZ IGAZOLÁSRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

11.1.   Az e mellékletben foglalt követelményeknek való megfelelést a típusjóváhagyás során a következők elvégzésével kell igazolni:

| a) | az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása; |
| --- | --- |

a)

az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása;

| b) | a használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása. |
| --- | --- |

b)

a használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása.

11.2.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása

11.2.1.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének megfelelőségét két – a reagenshiányra és egy, az e melléklet 8–10. szakaszában vizsgált működésihiba-kategóriára vonatkozó – vizsgálat elvégzésével kell igazolni.

11.2.2.   A figyelmeztető rendszer rossz reagensminőség esetén történő működésbe lépésének igazolására olyan reagenst kell választani, amelynek hatóanyag-tartalma legalább annyira fel van hígítva, mint a gyártó által az e melléklet 8.2. szakasza szerint közölt érték (CDmin).

11.2.3.   Az üzemeltetőt figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolására az REC gyártója által a típusjóváhagyó hatóság számára megadott, a lehetséges meghibásodásokat tartalmazó listáról kell választani, és ezt a típusjóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.

11.2.4.   Az igazolás céljaira az e melléklet 11.2.1. szakaszában említett minden egyes működési hiba vonatkozásában külön vizsgálatot kell végezni.

11.2.5.   A vizsgálat alatt csak az éppen vizsgált működési hiba állhat fenn.

11.2.6.   A vizsgálat megkezdése előtt valamennyi hibaüzenetet törölni kell.

11.2.7.   A gyártó kérésére és a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben a vizsgált működési hibát szimulálni is lehet.

11.2.8.   A reagenshiánytól eltérő működési hibákra vonatkozó igazolási eljárás

11.2.8.1.   A meghibásodás előidézését vagy szimulációját követően az NCD-rendszernek három egymást követő melegindításos WHTC-cikluson vagy adott esetben melegindításos NRTC-cikluson belül reagálnia kell a hiba előidézésére.

11.2.8.2.   Az igazolási vizsgálat során az egyes vizsgálati ciklusok között le lehet állítani a motort.

11.2.9.   A reagenshiányra vonatkozó igazolási eljárás

11.2.9.1.   Az REC-rendszert az REC gyártójának döntése szerint egy vagy több melegindításos WHTC-cikluson vagy adott esetben melegindításos NRTC-cikluson keresztül kell működtetni.

11.2.9.2.   Az igazolást a tartályban lévő, az REC gyártója és a típusjóváhagyó hatóság által egyeztetett – a tartály névleges űrtartalma legalább 10 százalékának megfelelő – reagensszinttel kell kezdeni.

11.2.10.   A figyelmeztető rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a figyelmeztető rendszer minden egyes, e melléklet 11.2.8. és 11.2.9. szakasza szerint elvégzett igazolási vizsgálat végén megfelelő módon működésbe lép e melléklet 4. szakasza szerint.

11.2.11.   A gyártó számára a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével megengedett, hogy bizonyos számú üzemórát szimuláljon.

11.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása

11.3.1.   A használatkorlátozó rendszer működésének igazolását motorfékpadon végzett vizsgálatokkal kell végrehajtani.

11.3.2.   Az REC gyártója a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével az igazolási eljárásokat a teljes járművön vagy gépen is elvégezheti, a járművet vagy a gépet megfelelő próbapadra szerelve, vagy azt ellenőrzött körülmények között vizsgálópályán járatva.

11.3.3.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének megfelelőségét két – a reagenshiányra és egy, az e melléklet 8–10. szakaszában vizsgált működésihiba-kategóriára vonatkozó – vizsgálat elvégzésével kell igazolni.

11.3.4.   Az igazolás céljaira a figyelmeztető rendszer működésbe lépéséhez kiválasztott hibákat kell használni.

11.3.5.   Az igazolási eljárás akkor kezdődik, amikor a figyelmeztető rendszer a típusjóváhagyó hatóság által kiválasztott működési hiba észlelését követően működésbe lép.

11.3.6.   Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiányra való reagálását ellenőrzik, a motort addig kell járatni, amíg a reagenstartály ki nem ürül, vagy amíg el nem éri a tartály névleges űrtartalma 2,5 százalékának megfelelő szintet vagy a gyártó által megadott értéket e melléklet 7.3.1. szakaszával összhangban.

11.3.6.1.   A gyártó a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével a folyamatos futást szimulálhatja is, mégpedig úgy, hogy járó vagy álló motor mellett reagenst vesz ki a tartályból.

11.3.7.   Amikor a rendszernek a tartályban fellépő reagenshiánytól eltérő hibára való reagálását ellenőrzik, a motort az e melléklet 5.2. szakaszában feltüntetett, megfelelő számú üzemórán keresztül kell járatni.

11.3.8.   A gyártó számára a típusjóváhagyó hatóság egyetértésével megengedett, hogy bizonyos számú üzemórát szimuláljon.

11.3.9.   A használatkorlátozó rendszer működésbe lépésének igazolása megvalósultnak minősül, ha a használatkorlátozó rendszer minden egyes, e melléklet 11.3.4. és 11.3.5. szakasza szerint elvégzett igazolási vizsgálat végén megfelelő módon működésbe lép e melléklet 5. szakasza szerint.

---

11. MELLÉKLET

BEÉPÍTÉSI ÉS ÜZEMELTETÉSI UTASÍTÁSOK

1.   Az REC gyártójának írásos tájékoztatást és beépítési utasítást kell biztosítania az utólagos beépítők számára, valamint üzemeltetési és karbantartási utasításokat a tulajdonosok és az üzemeltetők számára. Ezeknek az utasításoknak:

| a) | kezelniük kell az ezen előírás 18.3. szakaszával összhangban elvégzett értékelés során azonosított biztonsági veszélyeket oly módon, hogy az REC utasításoknak megfelelően történő beépítése a lehető legnagyobb mértékben kiküszöbölje ezeket a veszélyeket; és






  i. | fenn kell tartaniuk a jármű vagy a gép által az első forgalomba hozatalkor nyújtott biztonság mértékét; |
| --- | --- | --- |

a)

kezelniük kell az ezen előírás 18.3. szakaszával összhangban elvégzett értékelés során azonosított biztonsági veszélyeket oly módon, hogy az REC utasításoknak megfelelően történő beépítése a lehető legnagyobb mértékben kiküszöbölje ezeket a veszélyeket; és

i.

fenn kell tartaniuk a jármű vagy a gép által az első forgalomba hozatalkor nyújtott biztonság mértékét;

| ii. | a járművet vagy a gépet az egészségre és biztonságra vonatkozó összes jogszabályi követelménynek megfelelő állapotban kell tartaniuk; |
| --- | --- |

ii.

a járművet vagy a gépet az egészségre és biztonságra vonatkozó összes jogszabályi követelménynek megfelelő állapotban kell tartaniuk;

| b) | kifejezetten fel kell sorolniuk és le kell írniuk azokat a feltárt biztonsági veszélyeket, amelyeket a beépítési utasításokat követve sem lehet teljes mértékben kiküszöbölni, és amelyeket az utólagos beépítő részéről a megfelelő készségek és a helyes műszaki gyakorlat alkalmazásával kell kiküszöbölni. |
| --- | --- |

b)

kifejezetten fel kell sorolniuk és le kell írniuk azokat a feltárt biztonsági veszélyeket, amelyeket a beépítési utasításokat követve sem lehet teljes mértékben kiküszöbölni, és amelyeket az utólagos beépítő részéről a megfelelő készségek és a helyes műszaki gyakorlat alkalmazásával kell kiküszöbölni.

| c) | az e melléklet 3. és 4. szakaszában található pontok mindegyikére egyértelműen ki kell térniük. |
| --- | --- |

c)

az e melléklet 3. és 4. szakaszában található pontok mindegyikére egyértelműen ki kell térniük.

2.   ELŐKÉSZÍTÉSI ÉS IGAZOLÁSI KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Az utasításokat és útmutatókat annak az országnak a nyelvén kell biztosítani, amelyben az REC-t értékesítik, vagy amelyben az REC-t várhatóan alkalmazni fogják, és azokat a tervezett olvasóközönség számára megfelelő, közérthető stílusban kell megfogalmazni.

2.2.   Az REC gyártójának képesnek kell lennie a típusjóváhagyó hatóság számára igazolni, hogy az e melléklet egyes vonatkozó pontjaival hol foglalkozik, de ezekre a pontokra bármilyen módon kitérhet, amennyiben megfelel az egyértelműség követelményének. E melléklet megszövegezését vagy elrendezését nem kötelező változtatás nélkül átvenni.

2.3.   A műszaki vagy jogi nyelvezet kerülendő az olyan olvasóknak szánt dokumentumokban, mint például a végfelhasználók, akik valószínűleg nem járatosak abban. Amennyiben e dokumentumokban az ilyen nyelv használatát elengedhetetlennek tartják, a szándékra vonatkozó egyértelmű magyarázatot kell hozzáfűzni.

2.4.   Az REC gyártójának az egyértelműség érdekében törekednie kell arra, hogy amennyiben egy nyelvet egynél több országban vagy régióban használnak, kövesse a helyi nyelvi sajátosságokat és nyelvhasználati szokásokat, továbbá – amennyiben az REC-t egy adott ágazatra jellemző járművekbe vagy gépekbe szánják – az ágazatspecifikus kifejezéseket alkalmazza.

3.   UTASÍTÁSOK AZ UTÓLAGOS BEÉPÍTŐ SZÁMÁRA

3.1.   Az utólagos beépítőnek szánt utasításoknak tartalmazniuk kell a következőket:

| a) | azon jármű vagy gép alkalmazásával összefüggő egyedi utasítások, amelybe az REC-t szánják; |
| --- | --- |

a)

azon jármű vagy gép alkalmazásával összefüggő egyedi utasítások, amelybe az REC-t szánják;

| b) | adott esetben általános utasítások és iránymutatások, amelyek lehetővé teszik az REC megfelelő beépítését minden olyan járműbe vagy gépbe, amely az REC jóváhagyása szerinti alkalmazási tartományba tartozik; |
| --- | --- |

b)

adott esetben általános utasítások és iránymutatások, amelyek lehetővé teszik az REC megfelelő beépítését minden olyan járműbe vagy gépbe, amely az REC jóváhagyása szerinti alkalmazási tartományba tartozik;

| c) | az REC jóváhagyása szerinti alkalmazási tartománynak és azon jármű- vagy gépalkalmazások körének egyértelmű megjelölése, amelyekhez az REC biztonságosan használható, amennyiben ez utóbbi eltér; |
| --- | --- |

c)

az REC jóváhagyása szerinti alkalmazási tartománynak és azon jármű- vagy gépalkalmazások körének egyértelmű megjelölése, amelyekhez az REC biztonságosan használható, amennyiben ez utóbbi eltér;

| d) | a beépítés végrehajtásához szükséges készségek és képzettség feltüntetése; |
| --- | --- |

d)

a beépítés végrehajtásához szükséges készségek és képzettség feltüntetése;

| e) | olyan mértékű részletezettség, amely legalább a megfelelő készségekkel és képzettséggel rendelkező személyek számára lehetővé teszi, hogy elvégezzék a munkát. |
| --- | --- |

e)

olyan mértékű részletezettség, amely legalább a megfelelő készségekkel és képzettséggel rendelkező személyek számára lehetővé teszi, hogy elvégezzék a munkát.

3.2.   Az utasításokban fel kell tüntetni, hogy az REC utólagos beépítését az REC gyártója által megadott beépítési utasításoknak megfelelően kell végrehajtani, és hogy a jármű vagy a gép gyártója, a hatóságok vagy más illetékes felek által rendelkezésre bocsátott további utasításokat is figyelembe kell venni.

3.3.   Az utasításokban fel kell tüntetni, hogy a járműnek vagy a gépnek, amelybe az REC-t utólag be kívánják építeni, megfelelően karbantartott állapotban kell lennie, és hogy azokat a hibákat, amelyek megakadályozhatják az REC jóváhagyása szerinti kibocsátáscsökkentés mértékének elérését, vagy hátrányosan befolyásolhatják a tartósságát, az utólagos beépítés előtt szükség szerint ki kell javítani.

3.4.   Az utasításokban fel kell tüntetni, hogy minden eszközzel biztosítani kell, hogy az REC beépítése ne veszélyeztesse a jármű vagy a gép biztonságos használatát, és hogy továbbra is megfeleljen a helyi jogszabályoknak és rendeleteknek. Az utasításoknak különösen a következőket kell teljesíteniük:

| a) | felhívni az üzemeltető személyek vagy a közelben tartózkodók figyelmét az REC-vel összefüggő minden további biztonsági veszélyre, például a magas felületi hőmérsékletre vagy az elektromos feszültségre, és javaslatot tenni a hozzájuk kapcsolódó kockázatok csökkentésére; |
| --- | --- |

a)

felhívni az üzemeltető személyek vagy a közelben tartózkodók figyelmét az REC-vel összefüggő minden további biztonsági veszélyre, például a magas felületi hőmérsékletre vagy az elektromos feszültségre, és javaslatot tenni a hozzájuk kapcsolódó kockázatok csökkentésére;

| b) | figyelmeztetni arra, hogy az REC-t vagy valamely ahhoz kapcsolódó rendszert nem szabad úgy beépíteni, hogy zavarja a jármű vagy a gép üzemeltetőjének látóterét, vagy bármely mérőeszköz vagy mutató láthatóságát, vagy bármely kezelőszervhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

b)

figyelmeztetni arra, hogy az REC-t vagy valamely ahhoz kapcsolódó rendszert nem szabad úgy beépíteni, hogy zavarja a jármű vagy a gép üzemeltetőjének látóterét, vagy bármely mérőeszköz vagy mutató láthatóságát, vagy bármely kezelőszervhez való hozzáférést;

| c) | figyelmeztetni arra, hogy az REC-t beépítő személyt vagy társaságot valamely, a beépítést követően bekövetkező balesetért vagy meghibásodásért terhelő felelősség mértéke a helyi jogszabályoktól és szokásjogtól függ, és meghaladhatja az REC meghibásodásáért vagy a közvetlenül az REC-nek tulajdonítható meghibásodásokért fennálló felelősségét. |
| --- | --- |

c)

figyelmeztetni arra, hogy az REC-t beépítő személyt vagy társaságot valamely, a beépítést követően bekövetkező balesetért vagy meghibásodásért terhelő felelősség mértéke a helyi jogszabályoktól és szokásjogtól függ, és meghaladhatja az REC meghibásodásáért vagy a közvetlenül az REC-nek tulajdonítható meghibásodásokért fennálló felelősségét.

3.5.   Az utasításokban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a motorháztetőn vagy a szerelőpanelen végrehajtott bármilyen módosítás növelheti a jármű vagy a gép által kibocsátott zajt, amit tilthatnak a helyi jogszabályok, és ami hatással lehet az üzemeltetők és a közelben tartózkodók egészségére és biztonságára.

4.   UTASÍTÁSOK A TULAJDONOS ÉS AZ ÜZEMELTETŐ SZÁMÁRA

4.1.   A tulajdonosnak és az üzemeltetőnek szánt utasításoknak tartalmazniuk kell az azon jármű- vagy gépalkalmazásokra vonatkozó külön utasításokat, amelyekre az REC-t szánták, valamint adott esetben az REC jóváhagyása szerinti tartományba tartozó jármű vagy gép használatával kapcsolatos általános utasításokat.

4.2.   Az utasításoknak jelezniük kell a jármű vagy a gép használatára vonatkozó minden olyan követelményt vagy korlátozást, amely az REC helyes működésének biztosításához szükséges.

4.3.   Az utasításoknak meg kell határozniuk, hogy van-e olyan reagens vagy adalékanyag, amelyet a járművezetőnek vagy a gépkezelőnek a szokásos karbantartások között is fel kell töltenie, valamint meg kell adnia a reagens vagy az adalékanyag fogyásának valószínűsíthető mértékét.

4.4.   Az utasításoknak meg kell határozniuk az alkalmazott fogyó reagensek vagy adalékok típusát és minőségét.

4.5.   Az utasításoknak emlékeztetniük kell a jármű vagy a gép tulajdonosát és üzemeltetőjét arra, hogy amennyiben az REC beépítése az üzemeltetés feltétele egy adott országban vagy területen, vagy amennyiben az REC beépítése feljogosítja a jármű vagy a gép tulajdonosát arra, hogy ösztönzőket vagy előnyöket vegyen igénybe, az REC megfelelő üzemkész állapotban való tartásának elmulasztása (beleértve a reagens vagy az adalékanyag megfelelő ellátásának elmulasztását) szerződésszegésnek vagy bűncselekménynek minősülhet.

---

12. MELLÉKLET

REC-nek a 49. sz. előírás 06. módosítássorozatában meghatározott kibocsátási határértékek tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó különleges követelmények

1.   BEVEZETÉS

Ez a melléklet a motorhoz vagy motorrendszerhez a 49. számú előírás 06. módosítássorozatában meghatározott kibocsátási határértékeknek való megfelelés érdekében beépített REC jóváhagyására vonatkozó különleges követelményeket határozza meg.

2.   KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK

2.1.   Az utólag átalakított motorrendszernek meg kell felelnie a következő különleges követelményeknek:

| 2.1.1. | a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 5.3. szakaszának 1. táblázatában meghatározott NOx- és részecskekibocsátási határértékek; |
| --- | --- |

2.1.1.

a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 5.3. szakaszának 1. táblázatában meghatározott NOx- és részecskekibocsátási határértékek;

| 2.1.2. | a motorrendszerek tartósságának ellenőrzésére vonatkozó követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 7. mellékletének megfelelően; |
| --- | --- |

2.1.2.

a motorrendszerek tartósságának ellenőrzésére vonatkozó követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 7. mellékletének megfelelően;

| 2.1.3. | a fedélzeti diagnosztikai rendszerre (OBD) vonatkozó követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 9A. és 9B. mellékletének megfelelően; |
| --- | --- |

2.1.3.

a fedélzeti diagnosztikai rendszerre (OBD) vonatkozó követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 9A. és 9B. mellékletének megfelelően;

| 2.1.4. | a menetcikluson kívüli kibocsátások és a valós vezetési feltételek melletti kibocsátások korlátozására vonatkozó különleges követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 10. mellékletének megfelelően; |
| --- | --- |

2.1.4.

a menetcikluson kívüli kibocsátások és a valós vezetési feltételek melletti kibocsátások korlátozására vonatkozó különleges követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 10. mellékletének megfelelően;

| 2.1.5. | a NOx-szabályozásra szolgáló intézkedések helyes működésének biztosítására vonatkozó követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 11. mellékletének megfelelően. |
| --- | --- |

2.1.5.

a NOx-szabályozásra szolgáló intézkedések helyes működésének biztosítására vonatkozó követelmények, a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 11. mellékletének megfelelően.

| 2.1.6. | Az ezen előírás 8.6.2. szakaszának sérelme nélkül a III. és a IV. osztályba tartozó REC-k esetében a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 4. mellékletének 7. függelékében meghatározott eljárások szerint mért ammóniakibocsátás számtani átlaga nem haladhatja meg a 10 ppm értéket. |
| --- | --- |

2.1.6.

Az ezen előírás 8.6.2. szakaszának sérelme nélkül a III. és a IV. osztályba tartozó REC-k esetében a 06. módosítássorozattal módosított 49. számú előírás 4. mellékletének 7. függelékében meghatározott eljárások szerint mért ammóniakibocsátás számtani átlaga nem haladhatja meg a 10 ppm értéket.

---