# Službeni list L 181/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 181 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.18. srpnja 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 181

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.18. srpnja 2018.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2018/1009 od 17. srpnja 2018. o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1010 оd 13. srpnja 2018. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Radicchio Variegato di Castelfranco (ZOZP)) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1011 оd 17. srpnja 2018. o odobravanju proširenja razina uporabe gljiva tretiranih UV zračenjem kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1012 оd 17. srpnja 2018. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/671 | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1013 оd 17. srpnja 2018. o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika | 39 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2018/1014 od 13. srpnja 2018. o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Republika Austrija | 84 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2018/1015 od 13. srpnja 2018. o imenovanju dvaju članova i triju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložilo Veliko Vojvodstvo Luksemburg | 85 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2018/1016 od 17. srpnja 2018. o provedbi Odluke (ZVSP) 2016/849 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje | 86 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2018/1009 od 17. srpnja 2018. o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1010 оd 13. srpnja 2018. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Radicchio Variegato di Castelfranco (ZOZP))

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1011 оd 17. srpnja 2018. o odobravanju proširenja razina uporabe gljiva tretiranih UV zračenjem kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1012 оd 17. srpnja 2018. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/671

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1013 оd 17. srpnja 2018. o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika

39

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2018/1014 od 13. srpnja 2018. o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Republika Austrija

84

*

Odluka Vijeća (EU) 2018/1015 od 13. srpnja 2018. o imenovanju dvaju članova i triju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložilo Veliko Vojvodstvo Luksemburg

85

*

Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2018/1016 od 17. srpnja 2018. o provedbi Odluke (ZVSP) 2016/849 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

86

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji ( SL L 94, 28.3.2014. ) | 88 |

Ispravci

*

Ispravak Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji ( SL L 94, 28.3.2014. )

( SL L 94, 28.3.2014. )

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/1

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2018/1009

od 17. srpnja 2018.

o provedbi Uredbe (EU) 2017/1509 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1509 od 30. kolovoza 2017. o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 329/2007 (1), a posebno njezin članak 47. stavak 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 30. kolovoza 2017. donijelo Uredbu (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 30. kolovoza 2017. donijelo Uredbu (EU) 2017/1509.

| (2) | Odbor Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda („VSUN”), osnovan na temelju Rezolucije VSUN-a 1718 (2006), izmijenio je 9. srpnja 2018. uvrštenje na popis jednog pojedinca i jednog subjekta koji podliježu mjerama ograničavanja. |
| --- | --- |

(2)

Odbor Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda („VSUN”), osnovan na temelju Rezolucije VSUN-a 1718 (2006), izmijenio je 9. srpnja 2018. uvrštenje na popis jednog pojedinca i jednog subjekta koji podliježu mjerama ograničavanja.

| (3) | Prilog XIII. Uredbi (EU) 2017/1509 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog XIII. Uredbi (EU) 2017/1509 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog XIII. Uredbi (EU) 2017/1509 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

G. BLÜMEL

---

(1)  
  SL L 224, 31.8.2017., str. 1.

1

---

PRILOG

| 1. | U Prilogu XIII. Uredbi (EU) 2017/1509, unos 4. u rubrici „a) Fizičke osobe” zamjenjuje se sljedećim:










  „4. | Ri Hong-sop | | 1940. | 16.7.2009. | Bivši direktor Nuklearnog istraživačkog centra u Yongbyonu i ravnatelj Instituta za nuklearno oružje, nadzirao tri ključna objekta koja sudjeluju u proizvodnji plutonija namijenjenog za proizvodnju oružja: objekt za proizvodnju goriva, nuklearni reaktor i objekt za preradu.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

U Prilogu XIII. Uredbi (EU) 2017/1509, unos 4. u rubrici „a) Fizičke osobe” zamjenjuje se sljedećim:

„4.

Ri Hong-sop

1940.

16.7.2009.

Bivši direktor Nuklearnog istraživačkog centra u Yongbyonu i ravnatelj Instituta za nuklearno oružje, nadzirao tri ključna objekta koja sudjeluju u proizvodnji plutonija namijenjenog za proizvodnju oružja: objekt za proizvodnju goriva, nuklearni reaktor i objekt za preradu.”

| 2. | U Prilogu XIII. Uredbi (EU) 2017/1509, unos 28. u rubrici „b) Pravne osobe, subjekti i tijela” zamjenjuje se sljedećim:










  „28. | Odjel za industriju streljiva | Military Supplies Industry Department | Pjongjang, DNRK | 2.3.2016. | Odjel za industriju streljiva uključen je u ključne aspekte raketnog programa DNRK-a. Odjel za industriju streljiva odgovoran je za nadziranje razvoja balističkih projektila DNRK-a, među ostalim Taepo Dong-2. Nadzire i proizvodnju oružja te programe istraživanja i razvoja DNRK-a, uključujući program DNRK-a za balističke projektile. Drugi gospodarski odbor i Druga akademija prirodnih znanosti, koji su isto tako uvršteni na popis u kolovozu 2010., podređeni su Odjelu za industriju streljiva. Posljednjih godina Odjel za industriju streljiva radio je na razvoju cestovne mobilne interkontinentalne balističke projektile (ICBM) KN08. Odjel za industriju streljiva nadzire nuklearni program DNRK-a. Institut za nuklearno oružje podređen je MID-u.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

U Prilogu XIII. Uredbi (EU) 2017/1509, unos 28. u rubrici „b) Pravne osobe, subjekti i tijela” zamjenjuje se sljedećim:

„28.

Odjel za industriju streljiva

Military Supplies Industry Department

Pjongjang, DNRK

2.3.2016.

Odjel za industriju streljiva uključen je u ključne aspekte raketnog programa DNRK-a. Odjel za industriju streljiva odgovoran je za nadziranje razvoja balističkih projektila DNRK-a, među ostalim Taepo Dong-2. Nadzire i proizvodnju oružja te programe istraživanja i razvoja DNRK-a, uključujući program DNRK-a za balističke projektile. Drugi gospodarski odbor i Druga akademija prirodnih znanosti, koji su isto tako uvršteni na popis u kolovozu 2010., podređeni su Odjelu za industriju streljiva. Posljednjih godina Odjel za industriju streljiva radio je na razvoju cestovne mobilne interkontinentalne balističke projektile (ICBM) KN08. Odjel za industriju streljiva nadzire nuklearni program DNRK-a. Institut za nuklearno oružje podređen je MID-u.”

---

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1010

оd 13. srpnja 2018.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Radicchio Variegato di Castelfranco” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Radicchio Variegato di Castelfranco”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1263/96 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 783/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Radicchio Variegato di Castelfranco”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1263/96 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 783/2008 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Radicchio Variegato di Castelfranco” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1263/96 od 1. srpnja 1996. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe (EEZ) br. 2081/92 (SL L 163, 2.7.1996., str. 19.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 783/2008 od 5. kolovoza 2008. o odobravanju izmjena specifikacije koje nisu manje za naziv iz Registra zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Radicchio Variegato di Castelfranco (ZOZP)) (SL L 209, 6.8.2008., str. 5.).

3

Radicchio Variegato di Castelfranco

(4)  
  SL C 51, 10.2.2018., str. 8.

4

---

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1011

оd 17. srpnja 2018.

o odobravanju proširenja razina uporabe gljiva tretiranih UV zračenjem kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2470

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (1), a posebno njezin članak 12.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana odobrena i uvrštena u popis Unije smije stavljati na tržište u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana odobrena i uvrštena u popis Unije smije stavljati na tržište u Uniji.

| (2) | U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283 donesena je Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), kojom se utvrđuje Unijin popis odobrene nove hrane. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283 donesena je Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2), kojom se utvrđuje Unijin popis odobrene nove hrane.

| (3) | U skladu s člankom 12. Uredbe (EU) 2015/2283 Komisija odlučuje o odobrenju nove hrane i njezinu stavljanju na tržište Unije te o ažuriranju popisa Unije. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 12. Uredbe (EU) 2015/2283 Komisija odlučuje o odobrenju nove hrane i njezinu stavljanju na tržište Unije te o ažuriranju popisa Unije.

| (4) | Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/2355 (3) odobreno je, u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća (4), stavljanje na tržište gljiva tretiranih UV zračenjem kao nove hrane. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/2355 (3) odobreno je, u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća (4), stavljanje na tržište gljiva tretiranih UV zračenjem kao nove hrane.

| (5) | Društva Banken Champignons Group B.V. i J.K. Holding B.V podnijela su 23. srpnja 2015. nadležnom tijelu Nizozemske zahtjev za stavljanje na tržište Unije gljiva (Agaricus bisporus) tretiranih UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 kao nove hrane u smislu članka 1. stavka 2. točke (f) Uredbe (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Društva Banken Champignons Group B.V. i J.K. Holding B.V podnijela su 23. srpnja 2015. nadležnom tijelu Nizozemske zahtjev za stavljanje na tržište Unije gljiva (Agaricus bisporus) tretiranih UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 kao nove hrane u smislu članka 1. stavka 2. točke (f) Uredbe (EZ) br. 258/97.

| (6) | S Provedbenom uredbom (EU) 2017/2470 to je odobrenje u siječnju 2018. postalo općevažeće. S obzirom na to da se zahtjev tog društva odnosi na gljive s većim sadržajem vitamina D2, ova bi se Uredba trebala smatrati odobrenjem za proširenje uporabe. |
| --- | --- |

(6)

S Provedbenom uredbom (EU) 2017/2470 to je odobrenje u siječnju 2018. postalo općevažeće. S obzirom na to da se zahtjev tog društva odnosi na gljive s većim sadržajem vitamina D2, ova bi se Uredba trebala smatrati odobrenjem za proširenje uporabe.

| (7) | U skladu s člankom 35. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 svi zahtjevi za stavljanje nove hrane na tržište u Uniji koji su podneseni državi članici u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 258/97 i za koje nije donesena konačna odluka prije 1. siječnja 2018. tretiraju se kao zahtjevi u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 35. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 svi zahtjevi za stavljanje nove hrane na tržište u Uniji koji su podneseni državi članici u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 258/97 i za koje nije donesena konačna odluka prije 1. siječnja 2018. tretiraju se kao zahtjevi u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283.

| (8) | Zahtjev za stavljanje na tržište Unije gljiva (Agaricus bisporus) tretiranih UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 kao nove hrane podnesen je državi članici u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 258/97, a ispunjava i zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Zahtjev za stavljanje na tržište Unije gljiva (Agaricus bisporus) tretiranih UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 kao nove hrane podnesen je državi članici u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 258/97, a ispunjava i zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) 2015/2283.

| (9) | Nadležno tijelo u Nizozemskoj izdalo je 20. rujna 2017. izvješće o početnoj procjeni. U tom je izvješću zaključeno da gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 ispunjavaju kriterije za novu hranu utvrđene člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(9)

Nadležno tijelo u Nizozemskoj izdalo je 20. rujna 2017. izvješće o početnoj procjeni. U tom je izvješću zaključeno da gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 ispunjavaju kriterije za novu hranu utvrđene člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97.

| (10) | Komisija je 5. listopada 2017. izvješće o početnoj procjeni proslijedila ostalim državama članicama koje su u propisanom roku od 60 dana iz članka 6. stavka 4. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 258/97 iznijele primjedbe u pogledu osiguravanja da se ne prekorače najviše dopuštene razine unosa vitamina D koje je utvrdila EFSA (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 5. listopada 2017. izvješće o početnoj procjeni proslijedila ostalim državama članicama koje su u propisanom roku od 60 dana iz članka 6. stavka 4. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 258/97 iznijele primjedbe u pogledu osiguravanja da se ne prekorače najviše dopuštene razine unosa vitamina D koje je utvrdila EFSA (5).

| (11) | Uzevši u obzir primjedbe ostalih država članica podnositelj zahtjeva dostavio je dodatna objašnjenja kojima je otklonjena zabrinutost država članica i Komisije. |
| --- | --- |

(11)

Uzevši u obzir primjedbe ostalih država članica podnositelj zahtjeva dostavio je dodatna objašnjenja kojima je otklonjena zabrinutost država članica i Komisije.

| (12) | Ta su objašnjenja dovoljna za zaključak da su gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 pri predloženim razinama uporabe u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(12)

Ta su objašnjenja dovoljna za zaključak da su gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem s povišenim razinama vitamina D2 pri predloženim razinama uporabe u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283.

| (13) | U dijelu A točki 1. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđeno je da naziv hrane mora sadržavati ili biti popraćen podacima o posebnoj obradi hrane u svim slučajevima u kojima bi izostavljanje tih informacija potrošače moglo dovesti u zabludu. Budući da potrošači obično ne očekuju da su gljive tretirane UV zračenjem, naziv te hrane mora sadržavati ili biti popraćen tim informacijama kako se potrošače ne bi dovelo u zabludu. |
| --- | --- |

(13)

U dijelu A točki 1. Priloga VI. Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđeno je da naziv hrane mora sadržavati ili biti popraćen podacima o posebnoj obradi hrane u svim slučajevima u kojima bi izostavljanje tih informacija potrošače moglo dovesti u zabludu. Budući da potrošači obično ne očekuju da su gljive tretirane UV zračenjem, naziv te hrane mora sadržavati ili biti popraćen tim informacijama kako se potrošače ne bi dovelo u zabludu.

| (14) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Unos u Unijin popis odobrene nove hrane kako je predviđeno člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283 koji se odnosi na gljive tretirane UV zračenjem mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

2.   Unos u popis Unije iz prvog stavka uključuje uvjete uporabe i zahtjeve za označivanje utvrđene u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 327, 11.12.2015., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 оd 20. prosinca 2017. o utvrđivanju Unijina popisa nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (SL L 351, 30.12.2017., str. 72.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2355 оd 14. prosinca 2017. o odobravanju stavljanja na tržište gljiva tretiranih UV zračenjem kao nove hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 336, 16.12.2017., str. 52.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. o novoj hrani i sastojcima nove hrane (SL L 43, 14.2.1997., str. 1.).

4

(5)  EFSA Journal 2012.;10(7):2813.

5

(6)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

6

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Unos za „gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem” u tablici 1. (Odobrena nova hrana) zamjenjuje se sljedećim:









  Odobrena nova hrana | Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati | Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda | Ostali zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem | Određena kategorija hrane | Najveće dopuštene količine vitamina D2 | 1. | Na oznaci nove hrane ili hrane koja sadržava tu novu hranu navodi se „gljive (Agaricus bisporus tretirane UV zračenjem)“. |

1.

Unos za „gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem” u tablici 1. (Odobrena nova hrana) zamjenjuje se sljedećim:

Odobrena nova hrana

Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati

Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda

Ostali zahtjevi

„Gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem

Određena kategorija hrane

Najveće dopuštene količine vitamina D2

1.

Na oznaci nove hrane ili hrane koja sadržava tu novu hranu navodi se „gljive (Agaricus bisporus tretirane UV zračenjem)“.

| 2. | Na oznaci nove hrane ili hrane koja sadržava tu novu hranu navodi se „kontrolirani tretman svjetlom upotrijebljen je radi povećanja razina vitamina D“ ili „tretman UV zračenjem upotrijebljen je radi povećanja razina vitamina D2“.” |
| --- | --- |

2.

Na oznaci nove hrane ili hrane koja sadržava tu novu hranu navodi se „kontrolirani tretman svjetlom upotrijebljen je radi povećanja razina vitamina D“ ili „tretman UV zračenjem upotrijebljen je radi povećanja razina vitamina D2“.”

Gljive (Agaricus bisporus)

20 μg vitamina D2/100 g svježe mase

| 2. | Unos za „gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem” u tablici 2. (Specifikacije) zamjenjuje se sljedećim:






  Odobrena nova hrana | Specifikacija |
| --- | --- | --- |
| „Gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem | Opis/definicija:

  Komercijalno uzgojene gljive Agaricus bisporus na koje se nakon berbe primjenjuje tretman UV svjetlom.
  UV zračenje: postupak zračenja ultraljubičastim svjetlom unutar raspona valnih duljina od 200 do 800 nm.

  Vitamin D2:

  Kemijski naziv: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-ol
  Istoznačnica: ergokalciferol
  CAS br.: 50-14-6
  Molekulska masa: 396,65 g/mol

  Sadržaj:

  Vitamin D2 u konačnom proizvodu: 5–20 μg/100 g svježe mase pri isteku roka trajanja.” |

2.

Unos za „gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem” u tablici 2. (Specifikacije) zamjenjuje se sljedećim:

Odobrena nova hrana

Specifikacija

„Gljive (Agaricus bisporus) tretirane UV zračenjem

Opis/definicija:

Komercijalno uzgojene gljive Agaricus bisporus na koje se nakon berbe primjenjuje tretman UV svjetlom.

UV zračenje: postupak zračenja ultraljubičastim svjetlom unutar raspona valnih duljina od 200 do 800 nm.

Vitamin D2:

Kemijski naziv: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-ol

Istoznačnica: ergokalciferol

CAS br.: 50-14-6

Molekulska masa: 396,65 g/mol

Sadržaj:

Vitamin D2 u konačnom proizvodu: 5–20 μg/100 g svježe mase pri isteku roka trajanja.”

---

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1012

оd 17. srpnja 2018.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2018/671

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 20. listopada 2017. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju bicikala i sličnih vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom („električni bicikli”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) na temelju članka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 20. listopada 2017. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju bicikala i sličnih vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom („električni bicikli”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) na temelju članka 5. osnovne uredbe.

| (2) | Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je Obavijest o pokretanju postupka objavila u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (3) | Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon pritužbe koju je 8. rujna 2017. podnijelo Europsko udruženje proizvođača bicikala („podnositelj pritužbe” ili „EBMA”). Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje električnih bicikala u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ispitni postupak pokrenula nakon pritužbe koju je 8. rujna 2017. podnijelo Europsko udruženje proizvođača bicikala („podnositelj pritužbe” ili „EBMA”). Podnositelj pritužbe čini više od 25 % ukupne proizvodnje električnih bicikala u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

| (4) | Komisija je 21. prosinca 2017. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 21. prosinca 2017. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije (3).

Službenom listu Europske unije

3

1.2   Evidentiranje uvoza

Evidentiranje uvoza

| (5) | Podnositelj pritužbe podnio je 31. siječnja 2018. zahtjev za evidentiranje uvoza električnih bicikala iz NRK-a na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe. Komisija je 3. svibnja 2018. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2018/671 (4) („Uredba o evidentiranju”) kojom je uvela obvezu evidentiranja uvoza električnih bicikala iz NRK-a od 4. svibnja 2018. nadalje. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelj pritužbe podnio je 31. siječnja 2018. zahtjev za evidentiranje uvoza električnih bicikala iz NRK-a na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe. Komisija je 3. svibnja 2018. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2018/671 (4) („Uredba o evidentiranju”) kojom je uvela obvezu evidentiranja uvoza električnih bicikala iz NRK-a od 4. svibnja 2018. nadalje.

4

| (6) | Kao odgovor na zahtjev za evidentiranje zainteresirane strane dostavile su primjedbe koje su razmotrene u Uredbi o evidentiranju. Komisija potvrđuje da su podnositelji pritužbe dostavili dostatne dokaze kojima se opravdava potreba za evidentiranjem uvoza. Uvoz i tržišni udjeli NRK-a naglo su se povećali. Stoga su te primjedbe odbijene. |
| --- | --- |

(6)

Kao odgovor na zahtjev za evidentiranje zainteresirane strane dostavile su primjedbe koje su razmotrene u Uredbi o evidentiranju. Komisija potvrđuje da su podnositelji pritužbe dostavili dostatne dokaze kojima se opravdava potreba za evidentiranjem uvoza. Uvoz i tržišni udjeli NRK-a naglo su se povećali. Stoga su te primjedbe odbijene.

1.3   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (7) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2016. do 30. rujna 2017. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(7)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2016. do 30. rujna 2017. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.4   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju postupka posebno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a i uvoznike koji su joj poznati te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju postupka posebno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a i uvoznike koji su joj poznati te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (9) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (10) | U Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila da je privremeno odabrala Švicarsku kao treću zemlju tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne uredbe. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(10)

U Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila da je privremeno odabrala Švicarsku kao treću zemlju tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) osnovne uredbe. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (11) | Neke zainteresirane strane koje podržavaju pritužbu zatražile su da njihovi identiteti budu povjerljivi zbog straha od odmazde jer određene dijelove svojih električnih bicikala kupuju u NRK-u. Komisija je nakon ocjene iznesenih argumenata odobrila njihove zahtjeve. |
| --- | --- |

(11)

Neke zainteresirane strane koje podržavaju pritužbu zatražile su da njihovi identiteti budu povjerljivi zbog straha od odmazde jer određene dijelove svojih električnih bicikala kupuju u NRK-u. Komisija je nakon ocjene iznesenih argumenata odobrila njihove zahtjeve.

| (12) | Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) i Zajednica europskih uvoznika električnih bicikala („CEIEB”), koje zastupaju nekoliko zainteresiranih strana, dostavile su primjedbe nakon pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(12)

Kineska gospodarska komora za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda („CCCME”) i Zajednica europskih uvoznika električnih bicikala („CEIEB”), koje zastupaju nekoliko zainteresiranih strana, dostavile su primjedbe nakon pokretanja postupka.

| (13) | CCCME je tvrdio da su razlozi zbog kojih je Komisija odobrila povjerljivo postupanje s nekim zainteresiranim stranama koje podržavaju pritužbu nedostatni i neutemeljeni. CCCME smatra da neki članovi industrije Unije iz NRK-a uvoze čitave električne bicikle i da se stoga, s obzirom na članak 4. stavak 1. točku (a) osnovne uredbe, ne mogu smatrati članovima industrije Unije. CCCME je istaknuo da zbog povjerljivog postupanja s identitetom nekih zainteresiranih strana proizvođači izvoznici ne mogu primjereno ispitati postupovnu legitimaciju u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(13)

CCCME je tvrdio da su razlozi zbog kojih je Komisija odobrila povjerljivo postupanje s nekim zainteresiranim stranama koje podržavaju pritužbu nedostatni i neutemeljeni. CCCME smatra da neki članovi industrije Unije iz NRK-a uvoze čitave električne bicikle i da se stoga, s obzirom na članak 4. stavak 1. točku (a) osnovne uredbe, ne mogu smatrati članovima industrije Unije. CCCME je istaknuo da zbog povjerljivog postupanja s identitetom nekih zainteresiranih strana proizvođači izvoznici ne mogu primjereno ispitati postupovnu legitimaciju u ovom predmetu.

| (14) | Slično tomu, CEIEB je tvrdio da pritužba ne sadržava ni popis poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije ni obujam i vrijednost proizvoda tih proizvođača. Komisija je tu tvrdnju odbacila. Pritužba je sadržavala popis poznatih proizvođača iz Unije (5) te njihov ukupni obujam proizvodnje (6). U skladu s tim CEIEB je mogao ocijeniti popis poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije. |
| --- | --- |

(14)

Slično tomu, CEIEB je tvrdio da pritužba ne sadržava ni popis poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije ni obujam i vrijednost proizvoda tih proizvođača. Komisija je tu tvrdnju odbacila. Pritužba je sadržavala popis poznatih proizvođača iz Unije (5) te njihov ukupni obujam proizvodnje (6). U skladu s tim CEIEB je mogao ocijeniti popis poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije.

5

6

| (15) | Na temelju tih informacija CEIEB je mogao utvrditi da dva društva navedena kao proizvođači iz Unije predmet iz ispitnog postupka uvoze i iz predmetne zemlje. Stoga je jasno da je CEIEB u potpunosti mogao iskoristiti svoja prava na obranu u tom pogledu. Te su tvrdnje stoga odbijene. |
| --- | --- |

(15)

Na temelju tih informacija CEIEB je mogao utvrditi da dva društva navedena kao proizvođači iz Unije predmet iz ispitnog postupka uvoze i iz predmetne zemlje. Stoga je jasno da je CEIEB u potpunosti mogao iskoristiti svoja prava na obranu u tom pogledu. Te su tvrdnje stoga odbijene.

| (16) | CCCME je dodatno tvrdio da pritužba nije sadržavala potrebnu razinu dostatnih dokaza koji bi doveli do pokretanja ispitnog postupka. CCCME je za to naveo četiri razloga. |
| --- | --- |

(16)

CCCME je dodatno tvrdio da pritužba nije sadržavala potrebnu razinu dostatnih dokaza koji bi doveli do pokretanja ispitnog postupka. CCCME je za to naveo četiri razloga.

| (17) | Prvo, podaci o uvozu, koji se temelje na statističkim podacima kineske carine o kineskom izvozu, zajedno s prilagodbama tih podataka koje su izvršene kako bi se dobio proizvod na koji se primjenjuje ovaj ispitni postupak, ne bi se trebali smatrati povjerljivima te bi Komisija trebala primjereno ispitati njihov izvor. |
| --- | --- |

(17)

Prvo, podaci o uvozu, koji se temelje na statističkim podacima kineske carine o kineskom izvozu, zajedno s prilagodbama tih podataka koje su izvršene kako bi se dobio proizvod na koji se primjenjuje ovaj ispitni postupak, ne bi se trebali smatrati povjerljivima te bi Komisija trebala primjereno ispitati njihov izvor.

| (18) | Drugo, određene informacije iz pritužbe, kao što su na primjer navodni prekomjerni kapaciteti u relevantnom sektoru u NRK-u, bile bi obmanjujuće jer se ne odnose samo na sektor električnih bicikala nego na električne bicikle i bicikle zajedno. Slično tomu, vrijednost tržišta električnih bicikala u Uniji bila bi precijenjena jer uključuje sva laka električna vozila, a ne samo električne bicikle. |
| --- | --- |

(18)

Drugo, određene informacije iz pritužbe, kao što su na primjer navodni prekomjerni kapaciteti u relevantnom sektoru u NRK-u, bile bi obmanjujuće jer se ne odnose samo na sektor električnih bicikala nego na električne bicikle i bicikle zajedno. Slično tomu, vrijednost tržišta električnih bicikala u Uniji bila bi precijenjena jer uključuje sva laka električna vozila, a ne samo električne bicikle.

| (19) | Treće, tvrdnje iz pritužbe o subvencioniranju bile bi neutemeljene i u pogledu njih bi trebalo provesti zaseban antisubvencijski ispitni postupak. |
| --- | --- |

(19)

Treće, tvrdnje iz pritužbe o subvencioniranju bile bi neutemeljene i u pogledu njih bi trebalo provesti zaseban antisubvencijski ispitni postupak.

| (20) | Četvrto, CCCME navodi da je u pritužbi iznesen niz neopravdanih tvrdnji koje su štetne za industriju električnih bicikala u NRK-u jer se tvrdi da su proizvođači iz Unije zaslužni za inovacije u tom sektoru i da kineski proizvođači samo kopiraju postojeću tehnologiju električnih bicikala razvijenu u Uniji. |
| --- | --- |

(20)

Četvrto, CCCME navodi da je u pritužbi iznesen niz neopravdanih tvrdnji koje su štetne za industriju električnih bicikala u NRK-u jer se tvrdi da su proizvođači iz Unije zaslužni za inovacije u tom sektoru i da kineski proizvođači samo kopiraju postojeću tehnologiju električnih bicikala razvijenu u Uniji.

| (21) | Komisija je provela ispitivanje pritužbe u skladu s člankom 5. osnovne uredbe te je došla do zaključka da su ispunjeni zahtjevi za pokretanje ispitnog postupka, odnosno da su primjerenost i točnost dokaza koje je predočio podnositelj pritužbe dostatne. U skladu s člankom 5. stavkom 2. osnovne uredbe pritužba sadržava podatke koji su razumno raspoloživi podnositelju pritužbe o čimbenicima koji su u njoj navedeni. Na temelju dostavljenih dokaza Komisija je taj zahtjev smatrala ispunjenim. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je provela ispitivanje pritužbe u skladu s člankom 5. osnovne uredbe te je došla do zaključka da su ispunjeni zahtjevi za pokretanje ispitnog postupka, odnosno da su primjerenost i točnost dokaza koje je predočio podnositelj pritužbe dostatne. U skladu s člankom 5. stavkom 2. osnovne uredbe pritužba sadržava podatke koji su razumno raspoloživi podnositelju pritužbe o čimbenicima koji su u njoj navedeni. Na temelju dostavljenih dokaza Komisija je taj zahtjev smatrala ispunjenim.

| (22) | U pogledu kineskog argumenta o podacima o uvozu Komisija upućuje na odjeljak 3.2. Uredbe o evidentiranju i odjeljak 4.3. ove Uredbe, u kojima je taj argument dovoljno razrađen. |
| --- | --- |

(22)

U pogledu kineskog argumenta o podacima o uvozu Komisija upućuje na odjeljak 3.2. Uredbe o evidentiranju i odjeljak 4.3. ove Uredbe, u kojima je taj argument dovoljno razrađen.

| (23) | Kad je riječ o argumentu o prekomjernim kapacitetima, doista je važno ispitati prekomjerne kapacitete za električne bicikle i bicikle zajedno jer se proizvodni kapacitet za bicikle može prenamijeniti u kapacitet za električne bicikle uz male troškove ili trud (vidjeti uvodnu izjavu 172.) te u evidenciji postoje dokazi da društva koja proizvode oba proizvoda to zaista redovito čine. |
| --- | --- |

(23)

Kad je riječ o argumentu o prekomjernim kapacitetima, doista je važno ispitati prekomjerne kapacitete za električne bicikle i bicikle zajedno jer se proizvodni kapacitet za bicikle može prenamijeniti u kapacitet za električne bicikle uz male troškove ili trud (vidjeti uvodnu izjavu 172.) te u evidenciji postoje dokazi da društva koja proizvode oba proizvoda to zaista redovito čine.

| (24) | Kad je riječ o primjedbama o navodnom subvencioniranju na kineskom tržištu, Komisija je 21. prosinca 2017. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Taj je ispitni postupak još u tijeku. |
| --- | --- |

(24)

Kad je riječ o primjedbama o navodnom subvencioniranju na kineskom tržištu, Komisija je 21. prosinca 2017. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Taj je ispitni postupak još u tijeku.

| (25) | Konačno, kad je riječ o argumentima o inovacijama i kopiranju, točnost navoda iz četvrte točke nije utjecala na Komisijinu ocjenu na kojoj se temeljilo pokretanje ovog predmeta jer oni nisu obuhvaćeni čimbenicima koji se razmatraju u predmetnu svrhu. |
| --- | --- |

(25)

Konačno, kad je riječ o argumentima o inovacijama i kopiranju, točnost navoda iz četvrte točke nije utjecala na Komisijinu ocjenu na kojoj se temeljilo pokretanje ovog predmeta jer oni nisu obuhvaćeni čimbenicima koji se razmatraju u predmetnu svrhu.

| (26) | Komisija je stoga zaključila da pritužba sadržava dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je stoga zaključila da pritužba sadržava dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dostatno da se opravda pokretanje ispitnog postupka.

1.5   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (27) | Komisija je u svojoj Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je u svojoj Obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti odabir uzorka proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.5.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (28) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka, istodobno osiguravajući širok opseg vrsta proizvoda i zemljopisnu rasprostranjenost. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka, istodobno osiguravajući širok opseg vrsta proizvoda i zemljopisnu rasprostranjenost.

| (29) | Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 60 % ukupnog obujma proizvodnje i 58 % ukupne prodaje industrije Unije. Komisija je zainteresirane strane pozvala da dostave primjedbe o privremenom uzorku. |
| --- | --- |

(29)

Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 60 % ukupnog obujma proizvodnje i 58 % ukupne prodaje industrije Unije. Komisija je zainteresirane strane pozvala da dostave primjedbe o privremenom uzorku.

| (30) | EBMA je tvrdila da je uzorak previše usmjeren na nizozemsko tržište te da francuski proizvođači nisu primjereno zastupljeni. |
| --- | --- |

(30)

EBMA je tvrdila da je uzorak previše usmjeren na nizozemsko tržište te da francuski proizvođači nisu primjereno zastupljeni.

| (31) | Komisija je napomenula da su uzorkom obuhvaćena najveća tržišta za proizvod iz ispitnog postupka i najveći proizvođači u pogledu obujma i prodaje na tržištu Unije koji se razumno mogu ispitati u raspoloživom razdoblju. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je napomenula da su uzorkom obuhvaćena najveća tržišta za proizvod iz ispitnog postupka i najveći proizvođači u pogledu obujma i prodaje na tržištu Unije koji se razumno mogu ispitati u raspoloživom razdoblju.

| (32) | Komisija je napomenula i da proizvodnja francuskih proizvođača čini tek manji dio proizvodnje električnih bicikala u Uniji. Stoga nije potrebno uključiti francuskog proizvođača kako bi se osigurala reprezentativnost uzorka. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je napomenula i da proizvodnja francuskih proizvođača čini tek manji dio proizvodnje električnih bicikala u Uniji. Stoga nije potrebno uključiti francuskog proizvođača kako bi se osigurala reprezentativnost uzorka.

| (33) | Jedna zainteresirana strana predložila je da se u uzorak doda njemački proizvođač. Međutim, predmetno društvo nije surađivalo te se ta primjedba stoga morala zanemariti. To nije utjecalo na reprezentativnost uzorka jer se uzorak odnosio na 60 % obujma proizvodnje i uključivao je njemačkog proizvođača. |
| --- | --- |

(33)

Jedna zainteresirana strana predložila je da se u uzorak doda njemački proizvođač. Međutim, predmetno društvo nije surađivalo te se ta primjedba stoga morala zanemariti. To nije utjecalo na reprezentativnost uzorka jer se uzorak odnosio na 60 % obujma proizvodnje i uključivao je njemačkog proizvođača.

| (34) | S obzirom na navedeno Komisija je potvrdila da je uzorak reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(34)

S obzirom na navedeno Komisija je potvrdila da je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

1.5.2   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (35) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (36) | Dvadeset i jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju odabrala uzorak od pet nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim uvoznicima. |
| --- | --- |

(36)

Dvadeset i jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju odabrala uzorak od pet nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim uvoznicima.

| (37) | Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbe da uzorak uvoznika nije reprezentativan jer ne uključuje uvoznike iz Danske, Njemačke, Italije i Ujedinjene Kraljevine te da je previše usmjeren na uvoznike koji nabavljaju gradske električne bicikle. |
| --- | --- |

(37)

Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbe da uzorak uvoznika nije reprezentativan jer ne uključuje uvoznike iz Danske, Njemačke, Italije i Ujedinjene Kraljevine te da je previše usmjeren na uvoznike koji nabavljaju gradske električne bicikle.

| (38) | Međutim, uvoznici iz Danske, Njemačke i Ujedinjene Kraljevine koji surađuju bili su znatno manji od uvoznika u uzorku i nijedan uvoznik iz Italije nije surađivao. Osim toga, uvoznici u uzorku uvozili su širok asortiman proizvoda, uključujući električne gradske bicikle, električne treking bicikle, električne brdske bicikle i sklopive električne bicikle. |
| --- | --- |

(38)

Međutim, uvoznici iz Danske, Njemačke i Ujedinjene Kraljevine koji surađuju bili su znatno manji od uvoznika u uzorku i nijedan uvoznik iz Italije nije surađivao. Osim toga, uvoznici u uzorku uvozili su širok asortiman proizvoda, uključujući električne gradske bicikle, električne treking bicikle, električne brdske bicikle i sklopive električne bicikle.

| (39) | Komisija napominje i da je uzorak uključivao najveći obujam uvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. |
| --- | --- |

(39)

Komisija napominje i da je uzorak uključivao najveći obujam uvoza koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju.

| (40) | S obzirom na navedeno Komisija je potvrdila da je uzorak reprezentativan za uvoznike koji surađuju. |
| --- | --- |

(40)

S obzirom na navedeno Komisija je potvrdila da je uzorak reprezentativan za uvoznike koji surađuju.

1.5.3   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a

| (41) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(41)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (42) | Zatražene informacije dostavilo je 96 proizvođača izvoznika u NRK-u i pristali su da ih se uključi u uzorak. Jedan proizvođač nije prijavio izvoz električnih bicikala u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka te se stoga ne smatra prihvatljivim za uzorak. Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju odabrala privremeni uzorak od četiriju grupa proizvođača koji surađuju. |
| --- | --- |

(42)

Zatražene informacije dostavilo je 96 proizvođača izvoznika u NRK-u i pristali su da ih se uključi u uzorak. Jedan proizvođač nije prijavio izvoz električnih bicikala u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka te se stoga ne smatra prihvatljivim za uzorak. Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju odabrala privremeni uzorak od četiriju grupa proizvođača koji surađuju.

| (43) | U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabranom uzorku sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima električnih bicikala te s tijelima NRK-a. |
| --- | --- |

(43)

U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabranom uzorku sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima električnih bicikala te s tijelima NRK-a.

| (44) | Tri proizvođača izvoznika koja surađuju, a nisu uključena u uzorak tvrdila su da bi ih trebalo uključiti u uzorak zbog navodnih posebnih značajki njihove proizvodnje ili prodaje, zbog kojih se razlikuju od nekih ili svih proizvođača izvoznika u uzorku. |
| --- | --- |

(44)

Tri proizvođača izvoznika koja surađuju, a nisu uključena u uzorak tvrdila su da bi ih trebalo uključiti u uzorak zbog navodnih posebnih značajki njihove proizvodnje ili prodaje, zbog kojih se razlikuju od nekih ili svih proizvođača izvoznika u uzorku.

| (45) | Te značajke nisu relevantne sa stajališta članka 17. stavka 1. osnovne uredbe, na temelju kojeg se uzorak odabire. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Nijedan od triju proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak nije osporavao da ispunjuje uvjete za uzorak na temelju tog kriterija te nijedan od njih nije tvrdio da bi kriterij za odabir uzorka trebalo promijeniti. Stoga su ta tri zahtjeva odbijena. |
| --- | --- |

(45)

Te značajke nisu relevantne sa stajališta članka 17. stavka 1. osnovne uredbe, na temelju kojeg se uzorak odabire. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom vremenu. Nijedan od triju proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak nije osporavao da ispunjuje uvjete za uzorak na temelju tog kriterija te nijedan od njih nije tvrdio da bi kriterij za odabir uzorka trebalo promijeniti. Stoga su ta tri zahtjeva odbijena.

| (46) | Nakon isteka roka za dostavu primjedbi na odabir uzorka te nakon što je uzorak odabran i upitnici su već odaslani, jedan se proizvođač izvoznik javio i zatražio da ga se smatra proizvođačem izvoznikom koji surađuje jer je na vrijeme odgovorio na odabir uzoraka u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku. Zahtjev je odbačen jer se društvo nije javilo na vrijeme tijekom ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(46)

Nakon isteka roka za dostavu primjedbi na odabir uzorka te nakon što je uzorak odabran i upitnici su već odaslani, jedan se proizvođač izvoznik javio i zatražio da ga se smatra proizvođačem izvoznikom koji surađuje jer je na vrijeme odgovorio na odabir uzoraka u usporednom antisubvencijskom ispitnom postupku. Zahtjev je odbačen jer se društvo nije javilo na vrijeme tijekom ovog ispitnog postupka.

1.6   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (47) | Šest proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak službeno je zatražilo pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Dva su od njih zahtijevala primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva, što znači da treba analizirati i provjeriti dva dodatna obrasca zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. Nadalje, tri društva koja su prethodno zatražila pojedinačno ispitivanje skupine su društava s ukupno šest povezanih trgovaca. Skupine zadužene za predmet trebale bi analizirati i provjeriti i njihove odgovore na odgovarajući dio antidampinškog upitnika. Ispitivanje tako velikog broja zahtjeva bilo bi preveliko opterećenje te se ne može razumno očekivati tijekom razdoblja koje je na raspolaganju za ovaj ispitni postupak. Komisija je stoga odlučila da neće odobriti nijedan zahtjev za pojedinačno ispitivanje. |
| --- | --- |

(47)

Šest proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak službeno je zatražilo pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Dva su od njih zahtijevala primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva, što znači da treba analizirati i provjeriti dva dodatna obrasca zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. Nadalje, tri društva koja su prethodno zatražila pojedinačno ispitivanje skupine su društava s ukupno šest povezanih trgovaca. Skupine zadužene za predmet trebale bi analizirati i provjeriti i njihove odgovore na odgovarajući dio antidampinškog upitnika. Ispitivanje tako velikog broja zahtjeva bilo bi preveliko opterećenje te se ne može razumno očekivati tijekom razdoblja koje je na raspolaganju za ovaj ispitni postupak. Komisija je stoga odlučila da neće odobriti nijedan zahtjev za pojedinačno ispitivanje.

1.7   Obrasci zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”)

Obrasci zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”)

| (48) | Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) osnovne uredbe Komisija je obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva poslala svim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a koji surađuju i koji su odabrani u uzorak te proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak i koji žele zatražiti pojedinačnu dampinšku maržu. Samo je jedna grupa proizvođača izvoznika iz NRK-a koja je odabrana u uzorak podnijela obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva, koji je procijenila Komisija. |
| --- | --- |

(48)

Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) osnovne uredbe Komisija je obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva poslala svim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a koji surađuju i koji su odabrani u uzorak te proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak i koji žele zatražiti pojedinačnu dampinšku maržu. Samo je jedna grupa proizvođača izvoznika iz NRK-a koja je odabrana u uzorak podnijela obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva, koji je procijenila Komisija.

1.8   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (49) | Komisija je upitnike poslala svim društvima u uzorku, svim proizvođačima izvoznicima koji namjeravaju zatražiti pojedinačno ispitivanje i 27 proizvođača iz potencijalnih analognih zemalja u Australiji, Japanu, Meksiku, Južnoj Koreji, Švicarskoj, Tajvanu, Tajlandu, Turskoj i SAD-u. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je upitnike poslala svim društvima u uzorku, svim proizvođačima izvoznicima koji namjeravaju zatražiti pojedinačno ispitivanje i 27 proizvođača iz potencijalnih analognih zemalja u Australiji, Japanu, Meksiku, Južnoj Koreji, Švicarskoj, Tajvanu, Tajlandu, Turskoj i SAD-u.

| (50) | Potpune su odgovore na upitnik Komisiji dostavili svi proizvođači iz Unije u uzorku, svi nepovezani uvoznici u uzorku, proizvođači izvoznici iz NRK-a u uzorku, proizvođači izvoznici iz NRK-a koji su zatražili pojedinačno ispitivanje i jedan proizvođač iz Švicarske kao analogne zemlje. |
| --- | --- |

(50)

Potpune su odgovore na upitnik Komisiji dostavili svi proizvođači iz Unije u uzorku, svi nepovezani uvoznici u uzorku, proizvođači izvoznici iz NRK-a u uzorku, proizvođači izvoznici iz NRK-a koji su zatražili pojedinačno ispitivanje i jedan proizvođač iz Švicarske kao analogne zemlje.

1.9   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (51) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava: | proizvođači iz Unije:






  — | Accell Group (Heerenveen, Nizozemska), |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u prostorima sljedećih društava:

proizvođači iz Unije:

—

Accell Group (Heerenveen, Nizozemska),

| — | Eurosport DHS SA (Deva, Rumunjska) i povezano društvo Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Eurosport DHS SA (Deva, Rumunjska) i povezano društvo Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Njemačka),

| — | Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Njemačka),

| — | Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nizozemska),

| | proizvođači izvoznici iz NRK-a:






  — | Bodo Vehicle Group Co., Ltd.(Tianjin), |
| --- | --- | --- |

proizvođači izvoznici iz NRK-a:

—

Bodo Vehicle Group Co., Ltd.(Tianjin),

| — | Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd, Giant (China) Co.(Kunshan), Ltd. i Giant (Tianjin) Co., Ltd. (Tianjin), |
| --- | --- |

—

Giant Electric Vehicle Co. (Kunshan), Ltd, Giant (China) Co.(Kunshan), Ltd. i Giant (Tianjin) Co., Ltd. (Tianjin),

| — | Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. (Jinhua), |
| --- | --- |

—

Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. (Jinhua),

| — | Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. (Suzhou), |
| --- | --- |

—

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. (Suzhou),

| | proizvođači u analognoj zemlji:






  — | Bicycletec AG (Huttwil, Švicarska), |
| --- | --- | --- |

proizvođači u analognoj zemlji:

—

Bicycletec AG (Huttwil, Švicarska),

| | nepovezani uvoznici iz Unije:






  — | Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nizozemska), |
| --- | --- | --- |

nepovezani uvoznici iz Unije:

—

Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nizozemska),

| — | Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nizozemska),

| | povezani uvoznici iz Unije:






  — | Giant Europe B.V. (Lelystad, Nizozemska), |
| --- | --- | --- |

povezani uvoznici iz Unije:

—

Giant Europe B.V. (Lelystad, Nizozemska),

| — | Giant Benelux B.V. (Lelystad, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Giant Benelux B.V. (Lelystad, Nizozemska),

| — | Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Njemačka). |
| --- | --- |

—

Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Njemačka).

1.10   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (52) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2016. do 30. rujna 2017. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(52)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2016. do 30. rujna 2017. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2014. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (53) | Predmetni proizvod su bicikli i slična vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstani u oznake KN 8711 60 10 i ex 8711 60 90 (oznaka TARIC 8711609010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(53)

Predmetni proizvod su bicikli i slična vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstani u oznake KN 8711 60 10 i ex 8711 60 90 (oznaka TARIC 8711609010) („predmetni proizvod”).

| (54) | Tom su definicijom obuhvaćene različite vrste električnih bicikala. |
| --- | --- |

(54)

Tom su definicijom obuhvaćene različite vrste električnih bicikala.

2.2   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (55) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:






  (a) | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(55)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička svojstva te iste osnovne namjene:

(a)

predmetni proizvod;

| (b) | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Švicarske, koja je privremeno služila kao analogna zemlja; |
| --- | --- |

(b)

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Švicarske, koja je privremeno služila kao analogna zemlja;

| (c) | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

(c)

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (56) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (57) | U svojim primjedbama nakon pokretanja ispitnog postupka CCCME je osporavao Komisijinu namjeru da sve električne bicikle grupira kao jedan jedinstveni proizvod. Točnije, tvrdio je da bi brze električne bicikle (električne bicikle brzine veće od 25 km/h, ali ne veće od 45 km/h) trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka. Motor standardnih električnih bicikala ima najveću snagu (7) od 250 W, a motor brzih električnih bicikala može imati veću snagu, obično 350–500 W. |
| --- | --- |

(57)

U svojim primjedbama nakon pokretanja ispitnog postupka CCCME je osporavao Komisijinu namjeru da sve električne bicikle grupira kao jedan jedinstveni proizvod. Točnije, tvrdio je da bi brze električne bicikle (električne bicikle brzine veće od 25 km/h, ali ne veće od 45 km/h) trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka. Motor standardnih električnih bicikala ima najveću snagu (7) od 250 W, a motor brzih električnih bicikala može imati veću snagu, obično 350–500 W.

7

| (58) | CCCME je tvrdio da ti bicikli imaju znatno drukčija svojstva i planirane namjene te znatno drukčije cijene. Sa stajališta potrošača brzi električni bicikli ne mogu se zamijeniti drugim električnim biciklima obuhvaćenima ovim ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(58)

CCCME je tvrdio da ti bicikli imaju znatno drukčija svojstva i planirane namjene te znatno drukčije cijene. Sa stajališta potrošača brzi električni bicikli ne mogu se zamijeniti drugim električnim biciklima obuhvaćenima ovim ispitnim postupkom.

| (59) | CCCME smatra da se brzi električni bicikli od drugih električnih bicikala razlikuju zbog nekoliko razloga. Prvo, ne proizvode se od istih sirovina i komponenata. Na primjer, motor za brze električne bicikle ima veću nazivnu snagu i materijali za električne bicikle imaju veću snagu i kvalitetu. |
| --- | --- |

(59)

CCCME smatra da se brzi električni bicikli od drugih električnih bicikala razlikuju zbog nekoliko razloga. Prvo, ne proizvode se od istih sirovina i komponenata. Na primjer, motor za brze električne bicikle ima veću nazivnu snagu i materijali za električne bicikle imaju veću snagu i kvalitetu.

| (60) | Drugo, troškovi i cijene znatno bi se razlikovali. Budući da su zahtjevi za kvalitetu i snagu dijelova za proizvodnju brzih električnih bicikala stroži, trošak proizvodnje brzih električnih bicikala veći je od troška običnih električnih bicikala, što, s druge strane, dovodi do više konačne prodajne cijene. |
| --- | --- |

(60)

Drugo, troškovi i cijene znatno bi se razlikovali. Budući da su zahtjevi za kvalitetu i snagu dijelova za proizvodnju brzih električnih bicikala stroži, trošak proizvodnje brzih električnih bicikala veći je od troška običnih električnih bicikala, što, s druge strane, dovodi do više konačne prodajne cijene.

| (61) | Treće, oznake KN bile bi različite. Od 1. siječnja 2017. obični električni bicikli razvrstani su u oznaku KN 8711 60 10, a brzi električni bicikli u oznaku KN 8711 60 90. Do 2017. obični električni bicikli bili su razvrstani u oznaku (ex) KN 8711 90 10, a brzi električni bicikli u oznaku (ex) KN 8711 90 90. |
| --- | --- |

(61)

Treće, oznake KN bile bi različite. Od 1. siječnja 2017. obični električni bicikli razvrstani su u oznaku KN 8711 60 10, a brzi električni bicikli u oznaku KN 8711 60 90. Do 2017. obični električni bicikli bili su razvrstani u oznaku (ex) KN 8711 90 10, a brzi električni bicikli u oznaku (ex) KN 8711 90 90.

| (62) | Četvrto, brzi električni bicikli smatraju se motornim vozilima (kategorije vozila L1e-B) tako da vozači moraju imati dozvolu i nositi kacige. Takvi zahtjevi ne postoje za obične električne bicikle. Tim će se zahtjevima znatno ograničiti opseg osoba koje mogu kupiti i voziti brze električne bicikle. |
| --- | --- |

(62)

Četvrto, brzi električni bicikli smatraju se motornim vozilima (kategorije vozila L1e-B) tako da vozači moraju imati dozvolu i nositi kacige. Takvi zahtjevi ne postoje za obične električne bicikle. Tim će se zahtjevima znatno ograničiti opseg osoba koje mogu kupiti i voziti brze električne bicikle.

| (63) | Peto, drukčije su vrste potrošača za brze električne bicikle. Obično su kupci običnih električnih bicikala uglavnom uredski radnici ili starije osobe koje cijene dodatnu snagu kao pomoć, dok su kupci brzih električnih bicikala uglavnom mladi koji te električne bicikle upotrebljavaju za napornije ili sportske aktivnosti. |
| --- | --- |

(63)

Peto, drukčije su vrste potrošača za brze električne bicikle. Obično su kupci običnih električnih bicikala uglavnom uredski radnici ili starije osobe koje cijene dodatnu snagu kao pomoć, dok su kupci brzih električnih bicikala uglavnom mladi koji te električne bicikle upotrebljavaju za napornije ili sportske aktivnosti.

| (64) | Podnositelj pritužbe tvrdio je da svi električni bicikli imaju ista ključna zajednička svojstva. Točnije, oboje su bicikli i slična vozila osmišljeni za pedaliranje i opremljeni pomoćnim električnim motorom kao potporom pedaliranju. Nadalje, na sve se električne bicikle primjenjuju ista ispitivanja u skladu s europskom normom EN 15194. Na temelju toga podnositelj pritužbe zaključio je da oni čine jedan jedinstven proizvod za potrebe ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(64)

Podnositelj pritužbe tvrdio je da svi električni bicikli imaju ista ključna zajednička svojstva. Točnije, oboje su bicikli i slična vozila osmišljeni za pedaliranje i opremljeni pomoćnim električnim motorom kao potporom pedaliranju. Nadalje, na sve se električne bicikle primjenjuju ista ispitivanja u skladu s europskom normom EN 15194. Na temelju toga podnositelj pritužbe zaključio je da oni čine jedan jedinstven proizvod za potrebe ovog ispitnog postupka.

| (65) | Podnositelj pritužbe istaknuo je i da je to zbog činjenice da bi se najveća brzina pomoćnog motora mogla jednostavno promijeniti s 25 km/h na 45 km/h i obratno jer je to prvenstveno pitanje softverskog programiranja, a ne stvarnih fizičkih razlika. |
| --- | --- |

(65)

Podnositelj pritužbe istaknuo je i da je to zbog činjenice da bi se najveća brzina pomoćnog motora mogla jednostavno promijeniti s 25 km/h na 45 km/h i obratno jer je to prvenstveno pitanje softverskog programiranja, a ne stvarnih fizičkih razlika.

| (66) | Tijekom ispitnog postupka uvoznik je tvrdio da bi električne bicikle obuhvaćene kategorijom L1e-A trebalo isključiti iz opsega proizvoda iz ispitnog postupka. Kategorijom L1e-A obuhvaćeni su električni bicikli s pomoćnim motorom najveće brzine 25 km/h, ali snage motora do 1 kW. Navodno se električni bicikli kategorije L1e-A ne proizvode u Uniji i nisu posebno navedeni u pritužbi. Taj uvoznik, nadalje, tvrdi da električni bicikli kategorije L1e-A nisu mogli prouzročiti štetu industriji Unije jer je prvi električni bicikl kategorije L1e-A na tržište Unije prodan više od osam tjedana nakon što je podnositelj pritužbe podnio pritužbu. |
| --- | --- |

(66)

Tijekom ispitnog postupka uvoznik je tvrdio da bi električne bicikle obuhvaćene kategorijom L1e-A trebalo isključiti iz opsega proizvoda iz ispitnog postupka. Kategorijom L1e-A obuhvaćeni su električni bicikli s pomoćnim motorom najveće brzine 25 km/h, ali snage motora do 1 kW. Navodno se električni bicikli kategorije L1e-A ne proizvode u Uniji i nisu posebno navedeni u pritužbi. Taj uvoznik, nadalje, tvrdi da električni bicikli kategorije L1e-A nisu mogli prouzročiti štetu industriji Unije jer je prvi električni bicikl kategorije L1e-A na tržište Unije prodan više od osam tjedana nakon što je podnositelj pritužbe podnio pritužbu.

| (67) | Komisija je uzela u obzir sve te primjedbe. Napomenula je da su opsegom proizvoda iz pritužbe doista obuhvaćeni svi bicikli i slična vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom. Opseg proizvoda iz pritužbe ne sadržava nikakva ograničenja klasifikacije vozila. Stoga je zaključeno da su električni bicikli kategorije L1e-A obuhvaćeni pritužbom. Na temelju web-mjesta uvoznika isto je tako jasno da električni bicikli kategorije L1e-A pružaju sve prednosti običnog električnog bicikla, ali imaju više snage. Uvoznik posebno naglašava da u većini država članica za električne bicikle kategorije L1e-A nije potrebna kaciga i da se mogu voziti na običnim biciklističkim stazama i putovima. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je uzela u obzir sve te primjedbe. Napomenula je da su opsegom proizvoda iz pritužbe doista obuhvaćeni svi bicikli i slična vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom. Opseg proizvoda iz pritužbe ne sadržava nikakva ograničenja klasifikacije vozila. Stoga je zaključeno da su električni bicikli kategorije L1e-A obuhvaćeni pritužbom. Na temelju web-mjesta uvoznika isto je tako jasno da električni bicikli kategorije L1e-A pružaju sve prednosti običnog električnog bicikla, ali imaju više snage. Uvoznik posebno naglašava da u većini država članica za električne bicikle kategorije L1e-A nije potrebna kaciga i da se mogu voziti na običnim biciklističkim stazama i putovima.

web

| (68) | Kad je riječ o brzim električnim biciklima, tvrdi se da oni podrazumijevaju znatno veći trošak proizvodnje i višu prodajnu cijenu. To samo po sebi nije razlog za isključenje proizvoda iz opsega proizvoda jer opseg proizvoda obično obuhvaća robu koja se prodaje po različitim cijenama. Međutim, taj je čimbenik uzet u obzir u usporedbama u okviru izračuna dampinga i štete. |
| --- | --- |

(68)

Kad je riječ o brzim električnim biciklima, tvrdi se da oni podrazumijevaju znatno veći trošak proizvodnje i višu prodajnu cijenu. To samo po sebi nije razlog za isključenje proizvoda iz opsega proizvoda jer opseg proizvoda obično obuhvaća robu koja se prodaje po različitim cijenama. Međutim, taj je čimbenik uzet u obzir u usporedbama u okviru izračuna dampinga i štete.

| (69) | Kad je riječ o drukčijoj planiranoj namjeni i percepciji proizvođača, navodi se da se obični električni bicikli uglavnom prodaju starijim osobama, osobama koje se bave rekreativnim biciklizmom i uredskim radnicima, dok se brzi električni bicikli većinom upotrebljavaju za napornije aktivnosti, kao što je prijevoz na posao i s posla. Budući da će uredski radnici vjerojatno upotrebljavati svoj obični električni bicikl za vožnju od svojeg doma do radnog mjesta, ta je upotreba vrlo slična upotrebi brzih električnih bicikala za prijevoz na posao i s posla. Stoga se zaključuje da se planirana namjena i percepcija potrošača u znatnoj mjeri preklapaju, što znači da isključenje proizvoda nije opravdano. |
| --- | --- |

(69)

Kad je riječ o drukčijoj planiranoj namjeni i percepciji proizvođača, navodi se da se obični električni bicikli uglavnom prodaju starijim osobama, osobama koje se bave rekreativnim biciklizmom i uredskim radnicima, dok se brzi električni bicikli većinom upotrebljavaju za napornije aktivnosti, kao što je prijevoz na posao i s posla. Budući da će uredski radnici vjerojatno upotrebljavati svoj obični električni bicikl za vožnju od svojeg doma do radnog mjesta, ta je upotreba vrlo slična upotrebi brzih električnih bicikala za prijevoz na posao i s posla. Stoga se zaključuje da se planirana namjena i percepcija potrošača u znatnoj mjeri preklapaju, što znači da isključenje proizvoda nije opravdano.

| (70) | Komisija je u pogledu obaju zahtjeva za isključenje zaključila da brzi električni bicikli i bicikli kategorije L1e-A imaju ista fizička svojstva kao i drugi električni bicikli te da su stoga obuhvaćeni opsegom proizvoda. Komisija je priznala da postoje različite vrste proizvoda unutar opće kategorije predmetnog proizvoda, no to samo po sebi ne može dovesti do isključenja iz opsega proizvoda. Ni drukčija carinska klasifikacija unutar iste opće kategorije predmetnog proizvoda nije kriterij koji bi sam po sebi doveo do isključenja. U antidampinškim ispitnim postupcima predmetni proizvod vrlo često uključuje niz carinskih brojeva. Konačno, zahtjevi koji se odnose na upotrebu predmetnog ili istovjetnog proizvoda nakon prodaje ne utječu na osnovna fizička svojstva kojima se taj proizvod definira za potrebe antidampinških ispitnih postupaka. Slično tomu, opseg proizvoda ne definira se kategorijama potrošača koji će se odlučiti za jednu od vrsta proizvoda. Te su tvrdnje stoga odbijene. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je u pogledu obaju zahtjeva za isključenje zaključila da brzi električni bicikli i bicikli kategorije L1e-A imaju ista fizička svojstva kao i drugi električni bicikli te da su stoga obuhvaćeni opsegom proizvoda. Komisija je priznala da postoje različite vrste proizvoda unutar opće kategorije predmetnog proizvoda, no to samo po sebi ne može dovesti do isključenja iz opsega proizvoda. Ni drukčija carinska klasifikacija unutar iste opće kategorije predmetnog proizvoda nije kriterij koji bi sam po sebi doveo do isključenja. U antidampinškim ispitnim postupcima predmetni proizvod vrlo često uključuje niz carinskih brojeva. Konačno, zahtjevi koji se odnose na upotrebu predmetnog ili istovjetnog proizvoda nakon prodaje ne utječu na osnovna fizička svojstva kojima se taj proizvod definira za potrebe antidampinških ispitnih postupaka. Slično tomu, opseg proizvoda ne definira se kategorijama potrošača koji će se odlučiti za jednu od vrsta proizvoda. Te su tvrdnje stoga odbijene.

| (71) | Jedan je uvoznik tvrdio da bi električne tricikle trebalo ukloniti iz opsega proizvoda iz ispitnog postupka. Naveo je da nije jasno jesu li ispitnim postupkom stvarno obuhvaćene sve vrste bicikala i sličnih vozila (uključujući bicikle, tricikle i kvadricikle) ili samo bicikli jer je u naslovu Obavijesti o pokretanju postupka navedeno da se antidampinški postupak odnosi na uvoz električnih bicikala. |
| --- | --- |

(71)

Jedan je uvoznik tvrdio da bi električne tricikle trebalo ukloniti iz opsega proizvoda iz ispitnog postupka. Naveo je da nije jasno jesu li ispitnim postupkom stvarno obuhvaćene sve vrste bicikala i sličnih vozila (uključujući bicikle, tricikle i kvadricikle) ili samo bicikli jer je u naslovu Obavijesti o pokretanju postupka navedeno da se antidampinški postupak odnosi na uvoz električnih bicikala.

| (72) | Međutim, Komisija je navela da opseg proizvoda iz ispitnog postupka nije definiran naslovom Obavijesti o pokretanju postupka, nego odjeljkom „2. Proizvod iz ispitnog postupka”. U tom se odjeljku jasno definira da proizvod iz ispitnog postupka uključuje pojam „bicikli”. Pojam „bicikli” nije ograničen na bicikle s dvama kotačima, nego uključuje i tricikle i kvadricikle. Budući da su bicikli s dvama kotačima daleko najčešća vrsta takvih vozila, u naslovu se upućuje na takve bicikle, no pritom se druge vrste tih vozila ne isključuju iz opsega ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(72)

Međutim, Komisija je navela da opseg proizvoda iz ispitnog postupka nije definiran naslovom Obavijesti o pokretanju postupka, nego odjeljkom „2. Proizvod iz ispitnog postupka”. U tom se odjeljku jasno definira da proizvod iz ispitnog postupka uključuje pojam „bicikli”. Pojam „bicikli” nije ograničen na bicikle s dvama kotačima, nego uključuje i tricikle i kvadricikle. Budući da su bicikli s dvama kotačima daleko najčešća vrsta takvih vozila, u naslovu se upućuje na takve bicikle, no pritom se druge vrste tih vozila ne isključuju iz opsega ispitnog postupka.

| (73) | Uvoznik je, nadalje, tvrdio da je ispitni postupak posebno usmjeren na bicikle. Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Prikupila je informacije o svim vrstama električnih bicikala i sličnih vozila; proizvođači iz Unije i izvoznici trebali su navesti broj kotača svih proizvoda koje proizvode i prodaju na tržištu Unije. Stoga je jasno da su tricikli zasebno utvrđeni i ispitivani tijekom cijelog ispitnog postupka. Budući da su bicikli neosporno najčešća vrsta takvih vozila, nije iznenađujuće da se pojam e-bicikala/električnih bicikala općenito upotrebljava za upućivanje na sve vrste takvih električnih vozila, u ispitnom postupku i na tržištu. To ne znači da su u ispitnom postupku zanemarene druge vrste takvih vozila. |
| --- | --- |

(73)

Uvoznik je, nadalje, tvrdio da je ispitni postupak posebno usmjeren na bicikle. Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Prikupila je informacije o svim vrstama električnih bicikala i sličnih vozila; proizvođači iz Unije i izvoznici trebali su navesti broj kotača svih proizvoda koje proizvode i prodaju na tržištu Unije. Stoga je jasno da su tricikli zasebno utvrđeni i ispitivani tijekom cijelog ispitnog postupka. Budući da su bicikli neosporno najčešća vrsta takvih vozila, nije iznenađujuće da se pojam e-bicikala/električnih bicikala općenito upotrebljava za upućivanje na sve vrste takvih električnih vozila, u ispitnom postupku i na tržištu. To ne znači da su u ispitnom postupku zanemarene druge vrste takvih vozila.

| (74) | Stoga se zaključuje da brzi električni bicikli, električni bicikli kategorije L1e-A i električni tricikli imaju ista osnovna fizička svojstva i značajke te krajnje namjene kao i druge vrste takvih električnih vozila te se, stoga, ne mogu isključiti iz opsega proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(74)

Stoga se zaključuje da brzi električni bicikli, električni bicikli kategorije L1e-A i električni tricikli imaju ista osnovna fizička svojstva i značajke te krajnje namjene kao i druge vrste takvih električnih vozila te se, stoga, ne mogu isključiti iz opsega proizvoda iz ispitnog postupka.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

3.1.1   Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

| (75) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) osnovne uredbe Komisija uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe utvrđuje za svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a koji ispunjuje kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogla odobriti primjena tretmana tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(75)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) osnovne uredbe Komisija uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe utvrđuje za svakog proizvođača izvoznika iz NRK-a koji ispunjuje kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogla odobriti primjena tretmana tržišnoga gospodarstva.

| (76) | CCCME je tvrdio da bi se nakon isteka stavka 15. točke (a) podtočke ii. Protokola o pristupanju NRK-a Svjetskoj trgovinskoj organizaciji („WTO”) 11. prosinca 2016. opća pravila za utvrđivanje uobičajene vrijednosti trebala primjenjivati na kineske izvoznike. U tom je pogledu tvrdio da je primjena metodologije za zemlje bez tržišnoga gospodarstva za utvrđivanje vrijednosti nakon 11. prosinca 2016. protivna obvezama Unije prema WTO-u. Tvrdio je i da se uobičajena vrijednost ne može temeljiti na analognoj zemlji, nego da bi se trebala temeljiti na kineskim podacima o prodaji i troškovima. |
| --- | --- |

(76)

CCCME je tvrdio da bi se nakon isteka stavka 15. točke (a) podtočke ii. Protokola o pristupanju NRK-a Svjetskoj trgovinskoj organizaciji („WTO”) 11. prosinca 2016. opća pravila za utvrđivanje uobičajene vrijednosti trebala primjenjivati na kineske izvoznike. U tom je pogledu tvrdio da je primjena metodologije za zemlje bez tržišnoga gospodarstva za utvrđivanje vrijednosti nakon 11. prosinca 2016. protivna obvezama Unije prema WTO-u. Tvrdio je i da se uobičajena vrijednost ne može temeljiti na analognoj zemlji, nego da bi se trebala temeljiti na kineskim podacima o prodaji i troškovima.

| (77) | Obavijest o pokretanju postupka objavljena je 20. listopada 2017. Stoga je mjerodavno zakonodavstvo primjenjivo na ovaj postupak osnovna uredba u verziji koja je bila primjenjiva u trenutku pokretanja postupka. Uobičajena vrijednost stoga se treba utvrditi na temelju članka 2. stavka 7. točaka (a) i (b) osnovne uredbe kako je bila primjenjiva na datum pokretanja ovog ispitnog postupka u listopadu 2017. Stoga se tvrdnja CCCME-a odbija. |
| --- | --- |

(77)

Obavijest o pokretanju postupka objavljena je 20. listopada 2017. Stoga je mjerodavno zakonodavstvo primjenjivo na ovaj postupak osnovna uredba u verziji koja je bila primjenjiva u trenutku pokretanja postupka. Uobičajena vrijednost stoga se treba utvrditi na temelju članka 2. stavka 7. točaka (a) i (b) osnovne uredbe kako je bila primjenjiva na datum pokretanja ovog ispitnog postupka u listopadu 2017. Stoga se tvrdnja CCCME-a odbija.

| (78) | Ukratko, i samo radi lakšeg snalaženja, kriteriji za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva utvrđeni u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne uredbe sljedeći su:






  1. | poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja država, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

(78)

Ukratko, i samo radi lakšeg snalaženja, kriteriji za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva utvrđeni u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne uredbe sljedeći su:

1.

poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja država, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;

| 2. | poduzeća imaju jedinstven i transparentan skup osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se upotrebljavaju za sve potrebe; |
| --- | --- |

2.

poduzeća imaju jedinstven i transparentan skup osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se upotrebljavaju za sve potrebe;

| 3. | ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva;

| 4. | pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini; i |
| --- | --- |

4.

pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini; i

| 5. | konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi. |
| --- | --- |

5.

konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.

| (79) | Za određivanje jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe Komisija je zatražila potrebne informacije zatraživši od proizvođača izvoznika da ispune obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. Samo je jedan proizvođač izvoznik u uzorku, grupa Giant, zatražio primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva i odgovorio u roku. |
| --- | --- |

(79)

Za određivanje jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe Komisija je zatražila potrebne informacije zatraživši od proizvođača izvoznika da ispune obrazac zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. Samo je jedan proizvođač izvoznik u uzorku, grupa Giant, zatražio primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva i odgovorio u roku.

| (80) | Budući da je ovaj predmet uključivao povezane strane, Komisija je ispitala je li grupa povezanih društava u cjelini ispunila uvjete za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. Stoga je u slučajevima u kojima je u proizvodnju ili prodaju predmetnog proizvoda izravno ili neizravno uključeno i neko društvo kći ili bilo koje drugo društvo povezano s proizvođačem izvoznikom iz NRK-a ispitivanje u pogledu primjene tretmana tržišnoga gospodarstva provedeno za svako povezano društvo zasebno, kao i za grupu društava kao cjelinu. |
| --- | --- |

(80)

Budući da je ovaj predmet uključivao povezane strane, Komisija je ispitala je li grupa povezanih društava u cjelini ispunila uvjete za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. Stoga je u slučajevima u kojima je u proizvodnju ili prodaju predmetnog proizvoda izravno ili neizravno uključeno i neko društvo kći ili bilo koje drugo društvo povezano s proizvođačem izvoznikom iz NRK-a ispitivanje u pogledu primjene tretmana tržišnoga gospodarstva provedeno za svako povezano društvo zasebno, kao i za grupu društava kao cjelinu.

| (81) | Komisija je zatražila sve informacije koje je smatrala potrebnima te je sve informacije podnesene u zahtjevima za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva provjerila u prostorima glavnih pravnih subjekata te grupe. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je zatražila sve informacije koje je smatrala potrebnima te je sve informacije podnesene u zahtjevima za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva provjerila u prostorima glavnih pravnih subjekata te grupe.

| (82) | Na temelju toga Komisija je utvrdila da grupa Giant nije dokazala da ispunjuje kriterije za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva iz članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe, odnosno prvi i treći kriterij. Stoga je Komisija odbila njezin zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(82)

Na temelju toga Komisija je utvrdila da grupa Giant nije dokazala da ispunjuje kriterije za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva iz članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe, odnosno prvi i treći kriterij. Stoga je Komisija odbila njezin zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva.

| (83) | Uz to, grupa Giant nije dokazala da u njezinoj proizvodnji predmetnog proizvoda ne postoji značajno uplitanje države i da troškovi glavnih faktora proizvodnje bitno odražavaju tržišne vrijednosti. Kako je objašnjeno u objavi o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva, grupa Giant kupuje kineske aluminijske cijevi i okvire, na čije cijene utječu znatna narušavanja primarnog aluminija zbog značajnog uplitanja države. Na osnovi toga Komisija je zaključila da grupa Giant nije dokazala da ispunjuje prvi kriterij za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(83)

Uz to, grupa Giant nije dokazala da u njezinoj proizvodnji predmetnog proizvoda ne postoji značajno uplitanje države i da troškovi glavnih faktora proizvodnje bitno odražavaju tržišne vrijednosti. Kako je objašnjeno u objavi o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva, grupa Giant kupuje kineske aluminijske cijevi i okvire, na čije cijene utječu znatna narušavanja primarnog aluminija zbog značajnog uplitanja države. Na osnovi toga Komisija je zaključila da grupa Giant nije dokazala da ispunjuje prvi kriterij za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva.

| (84) | Nadalje, grupa Giant nije dokazala ni da ne podliježe značajnim poremećajima prenesenima iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva. Prema objavi o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva grupa Giant ostvarila je korist od nekoliko povlaštenih poreznih sustava, povrata, financijskih poticaja i posebnih odbitaka za nastale troškove. Te prednosti, posebno kad ih se zajedno razmatra, smatraju se značajnim poremećajima prenesenima iz sustava bez tržišnoga gospodarstva. U skladu s tim nije ispunila treći kriterij za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(84)

Nadalje, grupa Giant nije dokazala ni da ne podliježe značajnim poremećajima prenesenima iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva. Prema objavi o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva grupa Giant ostvarila je korist od nekoliko povlaštenih poreznih sustava, povrata, financijskih poticaja i posebnih odbitaka za nastale troškove. Te prednosti, posebno kad ih se zajedno razmatra, smatraju se značajnim poremećajima prenesenima iz sustava bez tržišnoga gospodarstva. U skladu s tim nije ispunila treći kriterij za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva.

| (85) | Komisija je o nalazima obavijestila predmetnog proizvođača izvoznika, tijela predmetne zemlje i industriju Unije. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na nalaze i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Komisija je uzela u obzir iznesena stajališta. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je o nalazima obavijestila predmetnog proizvođača izvoznika, tijela predmetne zemlje i industriju Unije. Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na nalaze i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Komisija je uzela u obzir iznesena stajališta.

| (86) | Nakon objave nalaza o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva grupa Giant podnijela je niz primjedbi. |
| --- | --- |

(86)

Nakon objave nalaza o primjeni tretmana tržišnoga gospodarstva grupa Giant podnijela je niz primjedbi.

| (87) | Kad je riječ o prvom kriteriju, grupa Giant tvrdila je da je cijena aluminija koji se upotrebljava u proizvodnji električnih bicikala u skladu s međunarodnim cijenama, kako su navedene na Londonskoj burzi metala („LME”). Dodatno je tvrdila da se nastali poremećaj ne može smatrati značajnim jer je utjecaj navodnog poremećaja u smislu vrijednosti de minimis. |
| --- | --- |

(87)

Kad je riječ o prvom kriteriju, grupa Giant tvrdila je da je cijena aluminija koji se upotrebljava u proizvodnji električnih bicikala u skladu s međunarodnim cijenama, kako su navedene na Londonskoj burzi metala („LME”). Dodatno je tvrdila da se nastali poremećaj ne može smatrati značajnim jer je utjecaj navodnog poremećaja u smislu vrijednosti de minimis.

de minimis

| (88) | Kako je Komisija detaljno objasnila u dokumentu objave, šangajska burza neželjeznih metala (SHFE) strukturirana je tako da kineska vlada može imati potpunu kontrolu nad tržištem aluminija. Za utvrđivanje značajnog uplitanja države nije relevantno izvršava li se taj utjecaj kako bi se cijene odredile na tržišnoj razini ili na temelju drugih razmatranja tako da bilježe promjenjivo odstupanje od tržišne razine. Kriterij značajnog uplitanja države ispunjen je ako država ne može utjecati na cijene samo neznatno, nego ako može izvršavati znatnu kontrolu, neovisno o načinu na koji stvarno izvršava tu kontrolu. |
| --- | --- |

(88)

Kako je Komisija detaljno objasnila u dokumentu objave, šangajska burza neželjeznih metala (SHFE) strukturirana je tako da kineska vlada može imati potpunu kontrolu nad tržištem aluminija. Za utvrđivanje značajnog uplitanja države nije relevantno izvršava li se taj utjecaj kako bi se cijene odredile na tržišnoj razini ili na temelju drugih razmatranja tako da bilježe promjenjivo odstupanje od tržišne razine. Kriterij značajnog uplitanja države ispunjen je ako država ne može utjecati na cijene samo neznatno, nego ako može izvršavati znatnu kontrolu, neovisno o načinu na koji stvarno izvršava tu kontrolu.

| (89) | Zbog činjenice da je udio aluminija koji se upotrebljava u proizvodnji električnih bicikala manji nego u drugim proizvodima ne mijenja se činjenica da proizvođači električnih bicikala posluju na bitno narušenu tržištu. U ovom konkretnom predmetu, i neovisno o njegovoj vrijednosti, Komisija je na temelju činjenica prikupljenih tijekom ispitnog postupka utvrdila da je aluminijski okvir (koji se proizvodi od aluminijskih cijevi) jedan od najbitnijih elemenata proizvodnje električnih bicikala s neizravnim učinkom na sve ostale dijelove i komponente. |
| --- | --- |

(89)

Zbog činjenice da je udio aluminija koji se upotrebljava u proizvodnji električnih bicikala manji nego u drugim proizvodima ne mijenja se činjenica da proizvođači električnih bicikala posluju na bitno narušenu tržištu. U ovom konkretnom predmetu, i neovisno o njegovoj vrijednosti, Komisija je na temelju činjenica prikupljenih tijekom ispitnog postupka utvrdila da je aluminijski okvir (koji se proizvodi od aluminijskih cijevi) jedan od najbitnijih elemenata proizvodnje električnih bicikala s neizravnim učinkom na sve ostale dijelove i komponente.

| (90) | Kad je riječ o trećem kriteriju, grupa Giant tvrdila je da je korist koja proizlazi iz diferencirane porezne stope izraz legitimnih ciljeva industrijske politike NRK-a i da se ne može smatrati poremećajem prenesenim iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva. Uz to, grupa Giant tvrdila je da poremećaji, ako postoje, nisu značajni. Grupa je, nadalje, tvrdila da je za utvrđivanje čini li povlaštena dodjela prava upotrebe zemljišta značajan poremećaj primijenjena pogrešna metodologija jer se nije amortizirala korist ostvarena tijekom vijeka trajanja imovine. |
| --- | --- |

(90)

Kad je riječ o trećem kriteriju, grupa Giant tvrdila je da je korist koja proizlazi iz diferencirane porezne stope izraz legitimnih ciljeva industrijske politike NRK-a i da se ne može smatrati poremećajem prenesenim iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva. Uz to, grupa Giant tvrdila je da poremećaji, ako postoje, nisu značajni. Grupa je, nadalje, tvrdila da je za utvrđivanje čini li povlaštena dodjela prava upotrebe zemljišta značajan poremećaj primijenjena pogrešna metodologija jer se nije amortizirala korist ostvarena tijekom vijeka trajanja imovine.

| (91) | Komisija se nije složila da je kvalificiranje poremećaja kao značajnog u smislu članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe pravno ili činjenično povezano s pojmom „koristi” u smislu Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (8) („osnovna antisubvencijska uredba”). Naprotiv, taj je pojam sastavni dio trenutačne procjene na temelju članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Komisija se nije složila da je kvalificiranje poremećaja kao značajnog u smislu članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe pravno ili činjenično povezano s pojmom „koristi” u smislu Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (8) („osnovna antisubvencijska uredba”). Naprotiv, taj je pojam sastavni dio trenutačne procjene na temelju članka 2. stavka 7. točke (c) osnovne uredbe.

8

| (92) | Komisija je utvrdila da su dva društva iz grupe primila gotovo potpuni povrat cijene prava upotrebe zemljišta, dok je treće nakon povrata platilo mali postotak vrijednosti cijene prava upotrebe zemljišta. S obzirom na prirodu industrije u kojoj je zemljište najvažnija imovina i značajna po svojoj prirodi, Komisija je samo mogla zaključiti da troškovi proizvodnje i financijska situacija društva podliježu značajnim poremećajima iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je utvrdila da su dva društva iz grupe primila gotovo potpuni povrat cijene prava upotrebe zemljišta, dok je treće nakon povrata platilo mali postotak vrijednosti cijene prava upotrebe zemljišta. S obzirom na prirodu industrije u kojoj je zemljište najvažnija imovina i značajna po svojoj prirodi, Komisija je samo mogla zaključiti da troškovi proizvodnje i financijska situacija društva podliježu značajnim poremećajima iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva.

| (93) | Zaključak da se grupi Giant odbija zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva stoga ostaje nepromijenjen. |
| --- | --- |

(93)

Zaključak da se grupi Giant odbija zahtjev za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva stoga ostaje nepromijenjen.

| (94) | Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnoj odluci u pogledu primjene tretmana tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnoj odluci u pogledu primjene tretmana tržišnoga gospodarstva.

3.1.2   Analogna zemlja

Analogna zemlja

| (95) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”) za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena tretmana tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu morala biti odabrana treća zemlja tržišnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(95)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”) za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena tretmana tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu morala biti odabrana treća zemlja tržišnog gospodarstva.

| (96) | Uz Švicarsku, Japan i Tajvan, koji su navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je pokušala utvrditi proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka u Australiji, Meksiku, Južnoj Koreji, Tajlandu, Turskoj i SAD-u. Komisija je na temelju dostavljenih informacija od 27 proizvođača istovjetnog proizvoda koji su joj poznati zatražila da dostave informacije. Jedan proizvođač iz Švicarske i jedan proizvođač s Tajvana odgovorili su na upitnik za proizvođače iz analogne zemlje. U odgovoru proizvođača s Tajvana nedostajale su ključne informacije, među ostalim o trošku proizvodnje po vrsti proizvoda i popis domaće prodaje. Unatoč Komisijinim zahtjevima proizvođač nije dopunio odgovor te je tako Švicarska ostala jedina potencijala analogna zemlja. |
| --- | --- |

(96)

Uz Švicarsku, Japan i Tajvan, koji su navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je pokušala utvrditi proizvođače proizvoda iz ispitnog postupka u Australiji, Meksiku, Južnoj Koreji, Tajlandu, Turskoj i SAD-u. Komisija je na temelju dostavljenih informacija od 27 proizvođača istovjetnog proizvoda koji su joj poznati zatražila da dostave informacije. Jedan proizvođač iz Švicarske i jedan proizvođač s Tajvana odgovorili su na upitnik za proizvođače iz analogne zemlje. U odgovoru proizvođača s Tajvana nedostajale su ključne informacije, među ostalim o trošku proizvodnje po vrsti proizvoda i popis domaće prodaje. Unatoč Komisijinim zahtjevima proizvođač nije dopunio odgovor te je tako Švicarska ostala jedina potencijala analogna zemlja.

| (97) | CCCME je tvrdio da bi Švicarska bila neprimjerena kao analogna zemlja zbog nekoliko razloga. Prvo, švicarski električni bicikli razlikuju se od kineskih – švicarski imaju središnji motor, dok kineski električni bicikli uglavnom imaju motore koje pokreće glavčina (eng. hub motors) (koji se postavljaju u kotače) s drukčijim tehnologijama. Za švicarske se upotrebljavaju i dijelovi koji se znatno razlikuju (snažniji središnji motori, kontroleri kojima se upravlja s pomoću GPS-a, dodirni zasloni itd.). Drugo, švicarski proizvođači proizvode vlastite marke, dok su kineski uglavnom proizvođači originalne opreme („OEM”) za uvoznike iz Unije. Treće, ukupna je proizvodnja u Švicarskoj puno manja od proizvodnje u NRK-u. Četvrto, švicarski proizvođači svoje dijelove uvoze iz Unije i Japana, a kineski ih nabavljaju na domaćem tržištu. Konačno, od osam švicarskih proizvođača, tri uvoze samo čitave električne bicikle s Tajvana i preprodaju ih, a najveći proizvođač sve dijelove uvozi iz inozemstva te ih samo sastavlja u Švicarskoj. |
| --- | --- |

(97)

CCCME je tvrdio da bi Švicarska bila neprimjerena kao analogna zemlja zbog nekoliko razloga. Prvo, švicarski električni bicikli razlikuju se od kineskih – švicarski imaju središnji motor, dok kineski električni bicikli uglavnom imaju motore koje pokreće glavčina (eng. hub motors) (koji se postavljaju u kotače) s drukčijim tehnologijama. Za švicarske se upotrebljavaju i dijelovi koji se znatno razlikuju (snažniji središnji motori, kontroleri kojima se upravlja s pomoću GPS-a, dodirni zasloni itd.). Drugo, švicarski proizvođači proizvode vlastite marke, dok su kineski uglavnom proizvođači originalne opreme („OEM”) za uvoznike iz Unije. Treće, ukupna je proizvodnja u Švicarskoj puno manja od proizvodnje u NRK-u. Četvrto, švicarski proizvođači svoje dijelove uvoze iz Unije i Japana, a kineski ih nabavljaju na domaćem tržištu. Konačno, od osam švicarskih proizvođača, tri uvoze samo čitave električne bicikle s Tajvana i preprodaju ih, a najveći proizvođač sve dijelove uvozi iz inozemstva te ih samo sastavlja u Švicarskoj.

hub motors)

| (98) | CEIEB je isto tako tvrdio da Švicarska ne bi bila primjerena kao analogna zemlja. Istaknuo je da Švicarska ima znatno drukčiju razinu razvoja od NRK-a i, stoga, drukčije troškove proizvodnje (posebno rada). Nadalje, nijedno drugo tržište na svijetu nema tako visok udio brzih električnih bicikala, koji su, zbog zakonski obvezne homologacije, općenito skuplji. |
| --- | --- |

(98)

CEIEB je isto tako tvrdio da Švicarska ne bi bila primjerena kao analogna zemlja. Istaknuo je da Švicarska ima znatno drukčiju razinu razvoja od NRK-a i, stoga, drukčije troškove proizvodnje (posebno rada). Nadalje, nijedno drugo tržište na svijetu nema tako visok udio brzih električnih bicikala, koji su, zbog zakonski obvezne homologacije, općenito skuplji.

| (99) | Ispitnim postupkom potvrdilo se da, iako velika većina električnih bicikala koje proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju izvoze iz NRK-a ima motore koje pokreće glavčina, svi električni bicikli koje na švicarskom tržištu prodaje proizvođač iz analogne zemlje koji je surađivao tijekom RIP-a imaju središnje motore. Uz bateriju, motor je obično najskuplji dio električnog bicikla. Središnji motori i motori koje pokreće glavčina dvije su različite tehnologije s različitim tehničkim specifikacijama i razinom složenosti. Središnji motori ne razlikuju se od motora koje pokreće glavčina samo po cijeni, nego i upotreba jednog umjesto drugog ima neizravan utjecaj na druge dijelove. Na primjer, električni bicikl sa središnjim motorom imao bi drukčiji, često skuplji, okvir posebno osmišljen za taj motor. Isto bi vrijedilo za kotače u slučaju električnih bicikala s motorom koji pokreće glavčina. Određeni dodatni dijelovi, kao što su posebni nosači za motor, nužni su za električne bicikle sa središnjim motorom, ali ne i za one s motorom koji pokreće glavčina. Drugi dijelovi, kao što su senzori zakretnog momenta, razlikuju se ovisno o vrsti motora. |
| --- | --- |

(99)

Ispitnim postupkom potvrdilo se da, iako velika većina električnih bicikala koje proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju izvoze iz NRK-a ima motore koje pokreće glavčina, svi električni bicikli koje na švicarskom tržištu prodaje proizvođač iz analogne zemlje koji je surađivao tijekom RIP-a imaju središnje motore. Uz bateriju, motor je obično najskuplji dio električnog bicikla. Središnji motori i motori koje pokreće glavčina dvije su različite tehnologije s različitim tehničkim specifikacijama i razinom složenosti. Središnji motori ne razlikuju se od motora koje pokreće glavčina samo po cijeni, nego i upotreba jednog umjesto drugog ima neizravan utjecaj na druge dijelove. Na primjer, električni bicikl sa središnjim motorom imao bi drukčiji, često skuplji, okvir posebno osmišljen za taj motor. Isto bi vrijedilo za kotače u slučaju električnih bicikala s motorom koji pokreće glavčina. Određeni dodatni dijelovi, kao što su posebni nosači za motor, nužni su za električne bicikle sa središnjim motorom, ali ne i za one s motorom koji pokreće glavčina. Drugi dijelovi, kao što su senzori zakretnog momenta, razlikuju se ovisno o vrsti motora.

| (100) | Budući da su to dvije različite tehnologije s različitim strukturama troškova i cijenama, upotrebom Švicarske kao analogne zemlje Komisija ne bi dobila uobičajenu vrijednost za veliku većinu uvoza zbog prethodno navedenog neizravnog utjecaja i poteškoća u kvantificiranju prilagodbi koje bi bile potrebne za prilagodbu uobičajene vrijednosti iz Švicarske kako bi odgovarala vrstama proizvoda koji se iz Kine izvoze u Uniju. |
| --- | --- |

(100)

Budući da su to dvije različite tehnologije s različitim strukturama troškova i cijenama, upotrebom Švicarske kao analogne zemlje Komisija ne bi dobila uobičajenu vrijednost za veliku većinu uvoza zbog prethodno navedenog neizravnog utjecaja i poteškoća u kvantificiranju prilagodbi koje bi bile potrebne za prilagodbu uobičajene vrijednosti iz Švicarske kako bi odgovarala vrstama proizvoda koji se iz Kine izvoze u Uniju.

| (101) | Komisija je dodatno razmotrila izvoz proizvođača iz analogne zemlje u druge zemlje, ali i on se isključivo odnosio na električne bicikle sa središnjim motorima. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je dodatno razmotrila izvoz proizvođača iz analogne zemlje u druge zemlje, ali i on se isključivo odnosio na električne bicikle sa središnjim motorima.

| (102) | Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da Švicarska nije primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je stoga u ovoj fazi zaključila da Švicarska nije primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe.

| (103) | Stoga je, s obzirom na to da nije bilo primjerene treće zemlje tržišnoga gospodarstva, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe privremeno zaključeno da se uobičajena vrijednost za proizvođače u uzorku ne može utvrditi na temelju domaćih cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva ili cijene iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, te da je stoga nužno uobičajenu vrijednost utvrditi na nekoj drugoj razumnoj osnovi, u ovom slučaju na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena u Uniji za istovjetan proizvod. To se smatralo primjerenim jer Švicarska nije primjerena analogna zemlja i jer druge zemlje nisu surađivale, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 96. i uvodnim izjavama od 99. do 102. Osim toga, Komisija je to smatrala opravdanim zbog veličine tržišta Unije, postojanja uvoza i snažnog unutarnjeg tržišnog natjecanja na tržištu Unije za taj proizvod. |
| --- | --- |

(103)

Stoga je, s obzirom na to da nije bilo primjerene treće zemlje tržišnoga gospodarstva, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne uredbe privremeno zaključeno da se uobičajena vrijednost za proizvođače u uzorku ne može utvrditi na temelju domaćih cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva ili cijene iz takve treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, te da je stoga nužno uobičajenu vrijednost utvrditi na nekoj drugoj razumnoj osnovi, u ovom slučaju na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena u Uniji za istovjetan proizvod. To se smatralo primjerenim jer Švicarska nije primjerena analogna zemlja i jer druge zemlje nisu surađivale, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 96. i uvodnim izjavama od 99. do 102. Osim toga, Komisija je to smatrala opravdanim zbog veličine tržišta Unije, postojanja uvoza i snažnog unutarnjeg tržišnog natjecanja na tržištu Unije za taj proizvod.

3.1.3   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (104) | Budući da u ovom predmetu nije dodijeljen tretman tržišnoga gospodarstva, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 103., uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena u Uniji za istovjetan proizvod na temelju podataka provjerenih u poslovnim prostorima proizvođača iz Unije u uzorku navedenih u uvodnoj izjavi 51. |
| --- | --- |

(104)

Budući da u ovom predmetu nije dodijeljen tretman tržišnoga gospodarstva, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 103., uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena u Uniji za istovjetan proizvod na temelju podataka provjerenih u poslovnim prostorima proizvođača iz Unije u uzorku navedenih u uvodnoj izjavi 51.

| (105) | Uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnoj prodajnoj cijeni (franko tvornica), prilagođenoj tako da uključuje ciljnu dobit industrije Unije. |
| --- | --- |

(105)

Uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda temeljila se na stvarnoj prodajnoj cijeni (franko tvornica), prilagođenoj tako da uključuje ciljnu dobit industrije Unije.

| (106) | Za veliku većinu vrsta proizvoda izvezenih iz NRK-a u Uniju bilo je moguće napraviti usporedbu s vrstama proizvoda koje se proizvode i prodaju u Uniji. U rijetkim slučajevima u kojima točna usporedba na razini kontrolnog broja proizvoda (eng. product control number, „PCN”) nije bila moguća, Komisija je uzastopno uklanjala značajke PCN-a dok nije pronađena točna usporedba. U nekim iznimnim slučajevima, u kojima se određene vrste bicikala nisu proizvodile u Uniji, napravljena je najbliža moguća usporedba na temelju drugih svojstava. Pojedinosti tog postupka dostavljene su proizvođačima izvoznicima. |
| --- | --- |

(106)

Za veliku većinu vrsta proizvoda izvezenih iz NRK-a u Uniju bilo je moguće napraviti usporedbu s vrstama proizvoda koje se proizvode i prodaju u Uniji. U rijetkim slučajevima u kojima točna usporedba na razini kontrolnog broja proizvoda (eng. product control number, „PCN”) nije bila moguća, Komisija je uzastopno uklanjala značajke PCN-a dok nije pronađena točna usporedba. U nekim iznimnim slučajevima, u kojima se određene vrste bicikala nisu proizvodile u Uniji, napravljena je najbliža moguća usporedba na temelju drugih svojstava. Pojedinosti tog postupka dostavljene su proizvođačima izvoznicima.

product control number

3.2   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (107) | Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih ili nepovezanih društava koja djeluju kao uvoznici. |
| --- | --- |

(107)

Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih ili nepovezanih društava koja djeluju kao uvoznici.

| (108) | Ako su proizvođači izvoznici predmetni proizvod izvozili izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili plativa cijena za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Ako su proizvođači izvoznici predmetni proizvod izvozili izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili plativa cijena za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (109) | Ako su proizvođači izvoznici predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanih društava koja djeluju kao uvoznik, upotrijebljena je izvozna cijena kako je utvrđena na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tim je slučajevima cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit (9 %). |
| --- | --- |

(109)

Ako su proizvođači izvoznici predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanih društava koja djeluju kao uvoznik, upotrijebljena je izvozna cijena kako je utvrđena na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tim je slučajevima cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te za dobit (9 %).

3.3   Usporedba

Usporedba

| (110) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (111) | Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. Komisija je izvršila sljedeće prilagodbe izvozne cijene s pomoću podataka koje su u svojim odgovorima na upitnik i tijekom posjeta radi provjere pružili proizvođači izvoznici u uzorku: bankovne naknade, naknade za rukovanje i utovar u zemlji izvoznici, troškovi kredita i dobit za nepovezane trgovce u slučaju povezanih trgovaca u Uniji. |
| --- | --- |

(111)

Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe izvršene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena. Komisija je izvršila sljedeće prilagodbe izvozne cijene s pomoću podataka koje su u svojim odgovorima na upitnik i tijekom posjeta radi provjere pružili proizvođači izvoznici u uzorku: bankovne naknade, naknade za rukovanje i utovar u zemlji izvoznici, troškovi kredita i dobit za nepovezane trgovce u slučaju povezanih trgovaca u Uniji.

| (112) | CCCME i jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdili su da bi za osiguranje primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene potonju trebalo prilagoditi prema gore jer su proizvođači izvoznici proizvođači originalne opreme. |
| --- | --- |

(112)

CCCME i jedan proizvođač izvoznik u uzorku tvrdili su da bi za osiguranje primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene potonju trebalo prilagoditi prema gore jer su proizvođači izvoznici proizvođači originalne opreme.

| (113) | CCCME je tvrdio da proizvođači originalne opreme čine većinu kineskih proizvođača električnih bicikala, da se električni bicikli koje oni proizvode krajnjim potrošačima prodaju preko uvoznika i distributera koji posluju pod vlastitom markom. Cijena naplaćena krajnjim potrošačima uključuje uvećani iznos za uvoznika i distributera koji posluju pod vlastitom markom. CCCME je napomenuo da se uvoznici koji posluju pod vlastitom markom u industriji električnih bicikala razlikuju od običnih uvoznika u drugim industrijama. |
| --- | --- |

(113)

CCCME je tvrdio da proizvođači originalne opreme čine većinu kineskih proizvođača električnih bicikala, da se električni bicikli koje oni proizvode krajnjim potrošačima prodaju preko uvoznika i distributera koji posluju pod vlastitom markom. Cijena naplaćena krajnjim potrošačima uključuje uvećani iznos za uvoznika i distributera koji posluju pod vlastitom markom. CCCME je napomenuo da se uvoznici koji posluju pod vlastitom markom u industriji električnih bicikala razlikuju od običnih uvoznika u drugim industrijama.

| (114) | CCCME je naveo da bi razlog tomu bila činjenica da za većinu električnih bicikala koji se izvoze iz NRK-a u Uniju dizajn, istraživanje i razvoj uvoznici koji posluju pod vlastitom markom obavljaju sami ili u suradnji s izvoznikom. U svakom slučaju uvoznici koji posluju pod vlastitom markom izvršili su znatna ulaganja u taj posao, kao i sami proizvođači iz Unije. Osim uvozne cijene, uvoznici koji posluju pod vlastitom markom u svoju će preprodajnu cijenu dodati vrijednost vlastite marke. Stoga bi se izvozna cijena kineskih električnih bicikala trebala prilagoditi prema gore dodavanjem uvećanog iznosa za uvoznika koji posluje pod vlastitom markom prije nego što se usporedi s uobičajenom vrijednosti. |
| --- | --- |

(114)

CCCME je naveo da bi razlog tomu bila činjenica da za većinu električnih bicikala koji se izvoze iz NRK-a u Uniju dizajn, istraživanje i razvoj uvoznici koji posluju pod vlastitom markom obavljaju sami ili u suradnji s izvoznikom. U svakom slučaju uvoznici koji posluju pod vlastitom markom izvršili su znatna ulaganja u taj posao, kao i sami proizvođači iz Unije. Osim uvozne cijene, uvoznici koji posluju pod vlastitom markom u svoju će preprodajnu cijenu dodati vrijednost vlastite marke. Stoga bi se izvozna cijena kineskih električnih bicikala trebala prilagoditi prema gore dodavanjem uvećanog iznosa za uvoznika koji posluje pod vlastitom markom prije nego što se usporedi s uobičajenom vrijednosti.

| (115) | Komisija je razmatrala provedbu primjerene prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. točke (d) („razina trgovine”) osnovne uredbe. Međutim, relevantni uvjeti nisu ispunjeni jer Komisija nije utvrdila nikakvu stalnu i očitu razliku u djelovanju i cijenama industrije Unije između njezine prodaje kao proizvođača originalne opreme i prodaje u kojoj industrija Unije nije proizvođač originalne opreme na tržištu Unije na razini vrsta proizvoda, u smislu članka 2. stavka 10. točke (d) podtočke i. osnovne uredbe. Isto se tako nije mogao primijeniti ni članak 2. stavak 10. točka (d) podtočka ii. osnovne uredbe jer relevantna razina trgovine, odnosno proizvođač originalne opreme, postoji na domaćem tržištu proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je razmatrala provedbu primjerene prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. točke (d) („razina trgovine”) osnovne uredbe. Međutim, relevantni uvjeti nisu ispunjeni jer Komisija nije utvrdila nikakvu stalnu i očitu razliku u djelovanju i cijenama industrije Unije između njezine prodaje kao proizvođača originalne opreme i prodaje u kojoj industrija Unije nije proizvođač originalne opreme na tržištu Unije na razini vrsta proizvoda, u smislu članka 2. stavka 10. točke (d) podtočke i. osnovne uredbe. Isto se tako nije mogao primijeniti ni članak 2. stavak 10. točka (d) podtočka ii. osnovne uredbe jer relevantna razina trgovine, odnosno proizvođač originalne opreme, postoji na domaćem tržištu proizvođača iz Unije.

| (116) | Komisija je razmatrala i provedbu prilagodbe iz članka 2. stavka 10. točke (k) („ostali čimbenici”) kako bi se u obzir uzeli troškovi dizajna te istraživanja i razvoja uvoznika koji posluju pod vlastitom markom. Međutim, u ovoj fazi ispitnog postupka proizvođači izvoznici Komisiji nisu dostavili pouzdanu kvantifikaciju tih troškova. Komisija u skladu s tim poziva zainteresirane strane da joj dostave pouzdanu kvantifikaciju troškova prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) osnovne uredbe koja se može provjeriti. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je razmatrala i provedbu prilagodbe iz članka 2. stavka 10. točke (k) („ostali čimbenici”) kako bi se u obzir uzeli troškovi dizajna te istraživanja i razvoja uvoznika koji posluju pod vlastitom markom. Međutim, u ovoj fazi ispitnog postupka proizvođači izvoznici Komisiji nisu dostavili pouzdanu kvantifikaciju tih troškova. Komisija u skladu s tim poziva zainteresirane strane da joj dostave pouzdanu kvantifikaciju troškova prilagodbe u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) osnovne uredbe koja se može provjeriti.

| (117) | Stoga je tvrdnja CCCME-a odbijena. |
| --- | --- |

(117)

Stoga je tvrdnja CCCME-a odbijena.

| (118) | Prema mišljenju triju proizvođača izvoznika u uzorku klasifikacija vrsta proizvoda koju je predložila Komisija nije bila dovoljna za razlikovanje električnih bicikala različitih razina cijena. Zatražili su od Komisije da klasifikaciji vrsta proizvoda doda nekoliko značajki, odnosno:






  — | lančani mjenjač brzina – kako bi se uzela u obzir razlika između vanjskog i unutarnjeg lančanog mjenjača brzina, |
| --- | --- | --- |

(118)

Prema mišljenju triju proizvođača izvoznika u uzorku klasifikacija vrsta proizvoda koju je predložila Komisija nije bila dovoljna za razlikovanje električnih bicikala različitih razina cijena. Zatražili su od Komisije da klasifikaciji vrsta proizvoda doda nekoliko značajki, odnosno:

—

lančani mjenjač brzina – kako bi se uzela u obzir razlika između vanjskog i unutarnjeg lančanog mjenjača brzina,

| — | kočnicu – kako bi se uzela u obzir razlika između mehaničke i hidraulične kočnice, |
| --- | --- |

—

kočnicu – kako bi se uzela u obzir razlika između mehaničke i hidraulične kočnice,

| — | ovjes – kako bi se uzela u obzir razlika između opružnog, hidrauličnog i zračnog ovjesa, i |
| --- | --- |

—

ovjes – kako bi se uzela u obzir razlika između opružnog, hidrauličnog i zračnog ovjesa, i

| — | značajke baterije – dodati dva raspona kapaciteta – do 250 Wh i od 250 Wh do 350 Wh. |
| --- | --- |

—

značajke baterije – dodati dva raspona kapaciteta – do 250 Wh i od 250 Wh do 350 Wh.

| (119) | S druge strane, podnositelj pritužbe tvrdio je da različiti dijelovi unutar svake predložene značajke sami po sebi nemaju različite cijene. Nadalje, električni bicikli s navodno skupljim dijelovima unutar svake predložene značajke ne moraju biti skuplji od onih koji sadržavaju navodno jeftiniji dio. Podnositelj pritužbe dostavio je nekoliko primjera toga. |
| --- | --- |

(119)

S druge strane, podnositelj pritužbe tvrdio je da različiti dijelovi unutar svake predložene značajke sami po sebi nemaju različite cijene. Nadalje, električni bicikli s navodno skupljim dijelovima unutar svake predložene značajke ne moraju biti skuplji od onih koji sadržavaju navodno jeftiniji dio. Podnositelj pritužbe dostavio je nekoliko primjera toga.

| (120) | S druge, strane, proizvođači izvoznici nisu se slagali i istaknuli su da, na primjer, podnositelj pritužbe u svojim primjerima skupi vanjski lančani mjenjač (s deset brzina) uspoređuje s jeftinim unutarnjim lančanim mjenjačem (s trima brzinama). To bi bio razlog zašto je cijena slična. Slično tomu, skupe mehaničke kočnice uspoređuju se s jeftinim hidrauličnim kočnicama. Proizvođač izvoznik istaknuo je i da je usporedba bicikala koji sadržavaju različite dijelove kako bi se dokazalo da ti dijelovi ne utječu na cijenu čitava bicikla nema smisla jer u svakom primjeru postoje drugi razlikovni čimbenici osim predmetnih dijelova. |
| --- | --- |

(120)

S druge, strane, proizvođači izvoznici nisu se slagali i istaknuli su da, na primjer, podnositelj pritužbe u svojim primjerima skupi vanjski lančani mjenjač (s deset brzina) uspoređuje s jeftinim unutarnjim lančanim mjenjačem (s trima brzinama). To bi bio razlog zašto je cijena slična. Slično tomu, skupe mehaničke kočnice uspoređuju se s jeftinim hidrauličnim kočnicama. Proizvođač izvoznik istaknuo je i da je usporedba bicikala koji sadržavaju različite dijelove kako bi se dokazalo da ti dijelovi ne utječu na cijenu čitava bicikla nema smisla jer u svakom primjeru postoje drugi razlikovni čimbenici osim predmetnih dijelova.

| (121) | Komisija je uzela u obzir oba skupa primjedbi. U pogledu dodatnih svojstava Komisija navodi da nije uspjela utvrditi da bi unutarnji lančani mjenjač brzina uvijek bio znatno skuplji od vanjskog ili da bi hidraulična kočnica uvijek bila znatno skuplja od mehaničke. Unutar tih potkategorija postoje dijelovi koji se nalaze na skupljem i jeftinijem kraju raspona cijena. Komisija je stoga zaključila da se ne čini da postoji stalna znatna razlika u cijenama između dijelova unutar predloženih dodatnih svojstava kojima bi se opravdale promjene vrsta proizvoda utvrđenih u ovom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je uzela u obzir oba skupa primjedbi. U pogledu dodatnih svojstava Komisija navodi da nije uspjela utvrditi da bi unutarnji lančani mjenjač brzina uvijek bio znatno skuplji od vanjskog ili da bi hidraulična kočnica uvijek bila znatno skuplja od mehaničke. Unutar tih potkategorija postoje dijelovi koji se nalaze na skupljem i jeftinijem kraju raspona cijena. Komisija je stoga zaključila da se ne čini da postoji stalna znatna razlika u cijenama između dijelova unutar predloženih dodatnih svojstava kojima bi se opravdale promjene vrsta proizvoda utvrđenih u ovom ispitnom postupku.

| (122) | U ovoj fazi ispitnog postupka nisu postojali dokazi kojima bi se opravdale prilagodbe na temelju razlika u cijenama dijelova unutar prethodno navedenih svojstava te dodatnih svojstava koje su proizvođači izvoznici kasnije naveli (odnosno broj brzina na lančanom mjenjaču i marka središnjeg motora). Za kineske električne bicikle koji se izvoze u Uniju upotrebljava se kombinacija dijelova unutar tih svojstava, pri čemu se prema Komisijinim najboljim saznanjima ne daje prednost određenoj vrsti. Isto vrijedi za električne bicikle koji se proizvode u Uniji. Komisija je ponovno pozvala zainteresirane strane da joj dostave dokaze i informacije koji se mogu provjeriti kako bi dovršila svoju ocjenu prethodno navedenih argumenata. |
| --- | --- |

(122)

U ovoj fazi ispitnog postupka nisu postojali dokazi kojima bi se opravdale prilagodbe na temelju razlika u cijenama dijelova unutar prethodno navedenih svojstava te dodatnih svojstava koje su proizvođači izvoznici kasnije naveli (odnosno broj brzina na lančanom mjenjaču i marka središnjeg motora). Za kineske električne bicikle koji se izvoze u Uniju upotrebljava se kombinacija dijelova unutar tih svojstava, pri čemu se prema Komisijinim najboljim saznanjima ne daje prednost određenoj vrsti. Isto vrijedi za električne bicikle koji se proizvode u Uniji. Komisija je ponovno pozvala zainteresirane strane da joj dostave dokaze i informacije koji se mogu provjeriti kako bi dovršila svoju ocjenu prethodno navedenih argumenata.

3.4   Dampinške marže

Dampinške marže

| (123) | Za proizvođače izvoznike u uzorku Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(123)

Za proizvođače izvoznike u uzorku Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (124) | Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak utvrđena je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne uredbe. Ta se marža izračunava kao ponderirani prosjek na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku. |
| --- | --- |

(124)

Dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak utvrđena je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne uredbe. Ta se marža izračunava kao ponderirani prosjek na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.

| (125) | Kad je riječ o svim ostalim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, Komisija je utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Ona je izmjerena procjenom udjela obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju u Uniju u ukupnom obujmu izvoza iz predmetne zemlje u Uniju. |
| --- | --- |

(125)

Kad je riječ o svim ostalim proizvođačima izvoznicima iz NRK-a, Komisija je utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Ona je izmjerena procjenom udjela obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju u Uniju u ukupnom obujmu izvoza iz predmetne zemlje u Uniju.

| (126) | Razina suradnje visoka je. Stoga je preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a privremeno utvrđena na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju i koji su uključeni u uzorak. |
| --- | --- |

(126)

Razina suradnje visoka je. Stoga je preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a privremeno utvrđena na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju i koji su uključeni u uzorak.

| (127) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 1.







  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd. | 90,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. | 42,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. | 106,4 % |
| Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak (vidjeti Prilog) | 51,0 % |
| Sva ostala društva | 106,4 % |

(127)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 1.

Tablica 1.

Društvo

Privremena dampinška marža

Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

90,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

42,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

106,4 %

Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak (vidjeti Prilog)

51,0 %

Sva ostala društva

106,4 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (128) | Na početku razmatranog razdoblja 41 proizvođač proizvodio je istovjetni proizvod u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. Od toga su četiri proizvođača zaustavila proizvodnju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(128)

Na početku razmatranog razdoblja 41 proizvođač proizvodio je istovjetni proizvod u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. Od toga su četiri proizvođača zaustavila proizvodnju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (129) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je u iznosu od oko 1,1 milijun komada. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju podataka o potrošnji koje je dostavila Konfederacija europske biciklističke industrije („CONEBI”), statističkih podataka o uvozu i omjera prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(129)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je u iznosu od oko 1,1 milijun komada. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju podataka o potrošnji koje je dostavila Konfederacija europske biciklističke industrije („CONEBI”), statističkih podataka o uvozu i omjera prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku.

| (130) | Jedna zainteresirana strana navela je da dva proizvođača iz Unije i uvoze električne bicikle. Međutim, nije tvrdila da bi te proizvođače trebalo isključiti iz definicije industrije Unije niti je dostavila argumente zašto bi ih trebalo isključiti. Uvoz sam po sebi nije razlog za isključenje iz definicije industrije Unije. |
| --- | --- |

(130)

Jedna zainteresirana strana navela je da dva proizvođača iz Unije i uvoze električne bicikle. Međutim, nije tvrdila da bi te proizvođače trebalo isključiti iz definicije industrije Unije niti je dostavila argumente zašto bi ih trebalo isključiti. Uvoz sam po sebi nije razlog za isključenje iz definicije industrije Unije.

| (131) | Druga strana tvrdila je da društvo ATALA i njegovo povezano društvo Accell Nederland ne bi trebali biti dio industrije Unije jer ATALA uvozi električne bicikle iz NRK-a. U skladu s uvjetima iz članka 4. stavka 2. osnovne uredbe ATALA i Accell nisu povezani. U svakom slučaju, uvoz sam po sebi nije razlog za isključenje iz definicije industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

Druga strana tvrdila je da društvo ATALA i njegovo povezano društvo Accell Nederland ne bi trebali biti dio industrije Unije jer ATALA uvozi električne bicikle iz NRK-a. U skladu s uvjetima iz članka 4. stavka 2. osnovne uredbe ATALA i Accell nisu povezani. U svakom slučaju, uvoz sam po sebi nije razlog za isključenje iz definicije industrije Unije.

| (132) | Drugi proizvođači iz Unije koji su zatražili povjerljivost prijavili su uvoz iz NRK-a. Ta društva zajedno s društvima navedenima u uvodnim izjavama 130. i 131. čine manje od 5 % proizvodnje i prodaje industrije Unije. Stoga nemaju bitan utjecaj na pokazatelje štete industrije Unije kao cjeline. Činjenica smatraju li se ta društva dijelom industrije Unije ili ne ne utječe bitno na analizu štete. To će se pitanje dodatno ispitati za konačne nalaze. |
| --- | --- |

(132)

Drugi proizvođači iz Unije koji su zatražili povjerljivost prijavili su uvoz iz NRK-a. Ta društva zajedno s društvima navedenima u uvodnim izjavama 130. i 131. čine manje od 5 % proizvodnje i prodaje industrije Unije. Stoga nemaju bitan utjecaj na pokazatelje štete industrije Unije kao cjeline. Činjenica smatraju li se ta društva dijelom industrije Unije ili ne ne utječe bitno na analizu štete. To će se pitanje dodatno ispitati za konačne nalaze.

4.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (133) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju informacija koje je dostavio CONEBI. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju informacija koje je dostavio CONEBI.

| (134) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (u komadima) | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji (u komadima) | 1 139 000 | 1 363 842 | 1 666 251 | 1 982 269 |
| Indeks | 100 | 120 | 146 | 174 |
| Izvor: CONEBI |

(134)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (u komadima)

Potrošnja u Uniji (u komadima)

2014.

2015.

2016.

RIP

Ukupna potrošnja u Uniji (u komadima)

1 139 000

1 363 842

1 666 251

1 982 269

Indeks

Indeks

100

100

120

120

146

146

174

174

Izvor: CONEBI

Izvor:

| (135) | Potrošnja u Uniji stalno se povećavala s 1,1 milijun komada 2014. na gotovo 2 milijuna komada tijekom razdoblja ispitnog postupka, što odražava rast od 74 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj je razvoj bio posljedica veće svijesti o zaštiti okoliša i nastavka ulaganja u oglašavanje i promociju te u tehnološki razvoj električnih bicikala. |
| --- | --- |

(135)

Potrošnja u Uniji stalno se povećavala s 1,1 milijun komada 2014. na gotovo 2 milijuna komada tijekom razdoblja ispitnog postupka, što odražava rast od 74 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj je razvoj bio posljedica veće svijesti o zaštiti okoliša i nastavka ulaganja u oglašavanje i promociju te u tehnološki razvoj električnih bicikala.

4.3   Uvoz iz NRK-a

Uvoz iz NRK-a

4.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz NRK-a

Obujam i tržišni udio uvoza iz NRK-a

| (136) | Električni su bicikli od 2017. razvrstani u oznaku KN 8711 60 10. Do 2017. električni bicikli bili su razvrstani u oznaku (ex) KN 8711 90 10 u koju su bili uključeni drugi proizvodi. Kako bi se riješio taj problem, podnositelj pritužbe dostavio je detaljne statističke podatke kineske carine u kojima je mogao utvrditi kineski izvoz električnih bicikala. |
| --- | --- |

(136)

Električni su bicikli od 2017. razvrstani u oznaku KN 8711 60 10. Do 2017. električni bicikli bili su razvrstani u oznaku (ex) KN 8711 90 10 u koju su bili uključeni drugi proizvodi. Kako bi se riješio taj problem, podnositelj pritužbe dostavio je detaljne statističke podatke kineske carine u kojima je mogao utvrditi kineski izvoz električnih bicikala.

| (137) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata ekstrapolacijom omjera kineskog izvoza električnih bicikala (kako je prethodno utvrđeno) na relevantnu oznaku HS u pogledu ukupnog izvoza iz NRK-a pod istom oznakom HS. Za devet mjeseci 2017. kineski statistički podaci o uvozu izravno se temelje na Eurostatu. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata ekstrapolacijom omjera kineskog izvoza električnih bicikala (kako je prethodno utvrđeno) na relevantnu oznaku HS u pogledu ukupnog izvoza iz NRK-a pod istom oznakom HS. Za devet mjeseci 2017. kineski statistički podaci o uvozu izravno se temelje na Eurostatu.

| (138) | Tržišni udio uvoza utvrđen je nakon toga usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je prikazano u tablici 2. uvodne izjave 134. |
| --- | --- |

(138)

Tržišni udio uvoza utvrđen je nakon toga usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji kako je prikazano u tablici 2. uvodne izjave 134.

| (139) | Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza (u komadima) i tržišni udio | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a (u komadima) | 199 728 | 286 024 | 389 046 | 699 658 |
| Indeks | 100 | 143 | 195 | 350 |
| Tržišni udio (%) | 18 | 21 | 23 | 35 |
| Indeks | 100 | 120 | 133 | 201 |
| Izvor: Eurostat, kineski statistički podaci o izvozu |

(139)

Uvoz u Uniju iz NRK-a razvijao se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza (u komadima) i tržišni udio

Obujam uvoza (u komadima) i tržišni udio

2014.

2015.

2016.

RIP

Obujam uvoza iz NRK-a (u komadima)

199 728

286 024

389 046

699 658

Indeks

Indeks

100

100

143

143

195

195

350

350

Tržišni udio (%)

18

21

23

35

Indeks

Indeks

100

100

120

120

133

133

201

201

Izvor: Eurostat, kineski statistički podaci o izvozu

Izvor:

| (140) | Obujam uvoza iz NRK-a povećao se za više od tri puta, s gotovo 200 000 komada 2014. na gotovo 700 000 komada u razdoblju ispitnog postupka. Stopa rasta ubrzala se od 2016. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(140)

Obujam uvoza iz NRK-a povećao se za više od tri puta, s gotovo 200 000 komada 2014. na gotovo 700 000 komada u razdoblju ispitnog postupka. Stopa rasta ubrzala se od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

| (141) | Istodobno, udio koji na tržištu Unije ima uvoz iz NRK-a povećao se s 17 % 2014. na 35 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(141)

Istodobno, udio koji na tržištu Unije ima uvoz iz NRK-a povećao se s 17 % 2014. na 35 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (142) | CCCME je izrazio zabrinutost u pogledu pouzdanosti statističkih podataka kineske carine koje je dostavio podnositelj pritužbe te je zatražio objavu detaljnih statističkih podataka i izvora tih podataka. |
| --- | --- |

(142)

CCCME je izrazio zabrinutost u pogledu pouzdanosti statističkih podataka kineske carine koje je dostavio podnositelj pritužbe te je zatražio objavu detaljnih statističkih podataka i izvora tih podataka.

| (143) | Podnositelj pritužbe Komisiji je na raspolaganje stavio detaljne statističke podatke koje je upotrijebio kako bi potkrijepio svoju pritužbu. Podnositelj pritužbe u verziji pritužbe koja nije povjerljiva stavio je na raspolaganje i ukupne godišnje podatke o izvozu. Podnositelj pritužbe nadalje je istaknuo da je izvor kineska carina, naveo je upotrijebljene oznake i objasnio svoju metodologiju za isključivanje ostalih proizvoda koji nisu predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(143)

Podnositelj pritužbe Komisiji je na raspolaganje stavio detaljne statističke podatke koje je upotrijebio kako bi potkrijepio svoju pritužbu. Podnositelj pritužbe u verziji pritužbe koja nije povjerljiva stavio je na raspolaganje i ukupne godišnje podatke o izvozu. Podnositelj pritužbe nadalje je istaknuo da je izvor kineska carina, naveo je upotrijebljene oznake i objasnio svoju metodologiju za isključivanje ostalih proizvoda koji nisu predmetni proizvod.

| (144) | Komisija je provjerom tih podataka utvrdila da je podnositelj pritužbe kupio te carinske statističke podatke od kineskog društva s dugogodišnjom tradicijom specijaliziranog za to područje i da su drugi kineski pružatelji usluge dostavili iste informacije. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je provjerom tih podataka utvrdila da je podnositelj pritužbe kupio te carinske statističke podatke od kineskog društva s dugogodišnjom tradicijom specijaliziranog za to područje i da su drugi kineski pružatelji usluge dostavili iste informacije.

| (145) | S druge strane, provjerom je dokazano i da je podnositelj pritužbe u otvorenom spisu točno opisao metodologiju upotrijebljenu za određivanje izvoza električnih bicikala iz NRK-a. |
| --- | --- |

(145)

S druge strane, provjerom je dokazano i da je podnositelj pritužbe u otvorenom spisu točno opisao metodologiju upotrijebljenu za određivanje izvoza električnih bicikala iz NRK-a.

| (146) | Nadalje, detaljni podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe unakrsno su provjereni s drugim izvorima informacija te je dokazano da su pouzdani. Nijedna druga strana nije predložila drugi izvor informacija ili drugu metodologiju. |
| --- | --- |

(146)

Nadalje, detaljni podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe unakrsno su provjereni s drugim izvorima informacija te je dokazano da su pouzdani. Nijedna druga strana nije predložila drugi izvor informacija ili drugu metodologiju.

| (147) | Komisija je utvrdila i da su detaljni podaci i identitet društva koje je dostavilo te informacije po svojoj prirodi bili povjerljivi u smislu članka 19. stavka 1. osnovne uredbe. Otkrivanje identiteta pružatelja informacija imalo bi znatan negativan učinak na osobu koja dostavlja informacije ili na osobu od koje su informacije dobivene. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je utvrdila i da su detaljni podaci i identitet društva koje je dostavilo te informacije po svojoj prirodi bili povjerljivi u smislu članka 19. stavka 1. osnovne uredbe. Otkrivanje identiteta pružatelja informacija imalo bi znatan negativan učinak na osobu koja dostavlja informacije ili na osobu od koje su informacije dobivene.

| (148) | U tim okolnostima i s obzirom na razinu objave agregiranih podataka i metodologije u spisu koji nije povjerljiv Komisija je smatrala da ulazni podaci i identitet društva koje ih preprodaje nisu nužni da bi predmetna strana ostvarila svoja prava na obranu. |
| --- | --- |

(148)

U tim okolnostima i s obzirom na razinu objave agregiranih podataka i metodologije u spisu koji nije povjerljiv Komisija je smatrala da ulazni podaci i identitet društva koje ih preprodaje nisu nužni da bi predmetna strana ostvarila svoja prava na obranu.

| (149) | Stoga se argument CCCME-a morao odbiti. |
| --- | --- |

(149)

Stoga se argument CCCME-a morao odbiti.

| (150) | Zainteresirane strane tvrdile su da je uvoz iz NRK-a slijedio tržišna kretanja jer su se povećavali i potrošnja u Uniji i kineski izvoz. Međutim, valja navesti da su razmjer rasta kineskog uvoza i potrošnje u Uniji vrlo različiti. Od 2014. do razdoblja ispitnog postupka kineski se uvoz povećao za 250 %, dok se potrošnja u Uniji znatno sporije povećala za 74 %. Stoga je, iako je kretanje u svakom slučaju jednako, razmjer povećanja bio vrlo različit. |
| --- | --- |

(150)

Zainteresirane strane tvrdile su da je uvoz iz NRK-a slijedio tržišna kretanja jer su se povećavali i potrošnja u Uniji i kineski izvoz. Međutim, valja navesti da su razmjer rasta kineskog uvoza i potrošnje u Uniji vrlo različiti. Od 2014. do razdoblja ispitnog postupka kineski se uvoz povećao za 250 %, dok se potrošnja u Uniji znatno sporije povećala za 74 %. Stoga je, iako je kretanje u svakom slučaju jednako, razmjer povećanja bio vrlo različit.

4.3.2   Cijene uvoza iz NRK-a i sniženje cijena

Cijene uvoza iz NRK-a i sniženje cijena

| (151) | Komisija je cijene uvezenih proizvoda utvrdila na temelju podataka Eurostata u skladu s metodom opisanom u uvodnoj izjavi 137. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je cijene uvezenih proizvoda utvrdila na temelju podataka Eurostata u skladu s metodom opisanom u uvodnoj izjavi 137.

| (152) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozne cijene (EUR/komad) | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRK | 472 | 451 | 477 | 422 |
| Indeks | 100 | 96 | 101 | 89 |
| Izvor: Eurostat, kineski statistički podaci o izvozu |

(152)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz NRK-a razvijala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozne cijene (EUR/komad)

Uvozne cijene (EUR/komad)

2014.

2015.

2016.

RIP

NRK

472

451

477

422

Indeks

Indeks

100

100

96

96

101

101

89

89

Izvor: Eurostat, kineski statistički podaci o izvozu

Izvor:

| (153) | Prosječna cijena uvoza iz NRK-a smanjila se za 11 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka, pri čemu je prvi pad od 4 % zabilježen od 2014. do 2015., a drugi od 12 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(153)

Prosječna cijena uvoza iz NRK-a smanjila se za 11 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka, pri čemu je prvi pad od 4 % zabilježen od 2014. do 2015., a drugi od 12 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

| (154) | Budući da detaljna ponuda vrsta proizvoda nije bila poznata zbog općenite naravi statističkih podataka Eurostata, razvoj cijena nije sasvim pouzdan. Međutim, Komisija je napomenula da su prosječne cijene uvoza iz NRK-a bile znatno niže od cijena uvoza proizvođača iz Unije i uvoza iz ostalih trećih zemalja osim NRK-a. Uz to, prosječna cijena kineskog uvoza smanjila se iako su kineski izvoznici proširili asortiman proizvoda koji se prodaju na tržištu Unije i uključili skuplje električne bicikle. |
| --- | --- |

(154)

Budući da detaljna ponuda vrsta proizvoda nije bila poznata zbog općenite naravi statističkih podataka Eurostata, razvoj cijena nije sasvim pouzdan. Međutim, Komisija je napomenula da su prosječne cijene uvoza iz NRK-a bile znatno niže od cijena uvoza proizvođača iz Unije i uvoza iz ostalih trećih zemalja osim NRK-a. Uz to, prosječna cijena kineskog uvoza smanjila se iako su kineski izvoznici proširili asortiman proizvoda koji se prodaju na tržištu Unije i uključili skuplje električne bicikle.

| (155) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:






  (1) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda četiriju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(155)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

(1)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda četiriju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| (2) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe od 6 % i troškove uvoza. |
| --- | --- |

(2)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda iz uvoza proizvođača izvoznika iz NRK-a u uzorku prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe od 6 % i troškove uvoza.

| (156) | MOFCOM je tvrdio da bi se u analizi sniženja cijena trebali uzeti u obzir različiti elementi, kao što su vrsta električnog bicikla (npr. električni gradski bicikl i električni brdski bicikl), mjesto na kojem se nalazi motor (glavčina ili središnji motor), snaga baterije i materijal od kojeg je električni bicikl izrađen (npr. čelik, aluminij, ugljikova vlakna). Potvrđeno je da su svi ti čimbenici uzeti u obzir pri analizi sniženja cijena. |
| --- | --- |

(156)

MOFCOM je tvrdio da bi se u analizi sniženja cijena trebali uzeti u obzir različiti elementi, kao što su vrsta električnog bicikla (npr. električni gradski bicikl i električni brdski bicikl), mjesto na kojem se nalazi motor (glavčina ili središnji motor), snaga baterije i materijal od kojeg je električni bicikl izrađen (npr. čelik, aluminij, ugljikova vlakna). Potvrđeno je da su svi ti čimbenici uzeti u obzir pri analizi sniženja cijena.

| (157) | Komisija je usporedila cijene prema vrsti proizvoda za transakcije, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Kad je riječ o razini trgovanja tim transakcijama, utvrđeno je da proizvođači iz Unije u uzorku i kineski izvoznici u uzorku svoje proizvode prodaju kupcima proizvođača originalne opreme, ali i pod vlastitom markom. Stoga se ispitalo je li prilagodba razine trgovine opravdana. U tom se pogledu ispitalo postoji li stalna i očita razlika u cijenama između prodaje kupcima proizvođača originalne opreme i prodaje pod vlastitom markom. Utvrđeno je da za prodaju proizvođača iz Unije u uzorku ne postoji takva stalna i očita razlika u cijenama. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je usporedila cijene prema vrsti proizvoda za transakcije, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Kad je riječ o razini trgovanja tim transakcijama, utvrđeno je da proizvođači iz Unije u uzorku i kineski izvoznici u uzorku svoje proizvode prodaju kupcima proizvođača originalne opreme, ali i pod vlastitom markom. Stoga se ispitalo je li prilagodba razine trgovine opravdana. U tom se pogledu ispitalo postoji li stalna i očita razlika u cijenama između prodaje kupcima proizvođača originalne opreme i prodaje pod vlastitom markom. Utvrđeno je da za prodaju proizvođača iz Unije u uzorku ne postoji takva stalna i očita razlika u cijenama.

| (158) | Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa četiriju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da su se marže sniženja cijena kretale od 16,2 % do 41 %. |
| --- | --- |

(158)

Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa četiriju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Utvrđeno je da su se marže sniženja cijena kretale od 16,2 % do 41 %.

4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (159) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(159)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (160) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(160)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 28., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (161) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. |
| --- | --- |

(161)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete.

| (162) | Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, rast, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga) na temelju informacija koje je dostavio CONEBI, statističkih podataka o uvozu i informacija proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, rast, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga) na temelju informacija koje je dostavio CONEBI, statističkih podataka o uvozu i informacija proizvođača iz Unije u uzorku.

| (163) | Komisija je provjerila brojku o potrošnji koju je dostavio CONEBI. Komisija je utvrdila da je ta informacija doista temeljena na informacijama prikupljenima od nacionalnih udruženja europskih proizvođača, da je dobivena iz izjava društava ili razumnih procjena te da je potkrijepljena odgovarajućom dokumentacijom i istraživačkim postupcima. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je provjerila brojku o potrošnji koju je dostavio CONEBI. Komisija je utvrdila da je ta informacija doista temeljena na informacijama prikupljenima od nacionalnih udruženja europskih proizvođača, da je dobivena iz izjava društava ili razumnih procjena te da je potkrijepljena odgovarajućom dokumentacijom i istraživačkim postupcima.

| (164) | Pokazatelji prodaje, proizvodnje, kapaciteta i zaposlenosti industrije Unije proizlaze iz tih informacija. Procijenjeni su na temelju relevantnih omjera proizvođača iz Unije u uzorku. Taj je pristup u skladu s metodologijom koju je podnositelj pritužbe opisao u verziji pritužbe koja nije povjerljiva. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe u pogledu te metodologije. |
| --- | --- |

(164)

Pokazatelji prodaje, proizvodnje, kapaciteta i zaposlenosti industrije Unije proizlaze iz tih informacija. Procijenjeni su na temelju relevantnih omjera proizvođača iz Unije u uzorku. Taj je pristup u skladu s metodologijom koju je podnositelj pritužbe opisao u verziji pritužbe koja nije povjerljiva. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe u pogledu te metodologije.

| (165) | Na temelju toga Komisija smatra da je skup makroekonomskih podataka reprezentativan za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(165)

Na temelju toga Komisija smatra da je skup makroekonomskih podataka reprezentativan za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (166) | Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje (prosječne jedinične prodajne cijene, troškove rada, jedinične troškove, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja) na temelju podataka iz odgovora na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, koji su propisno provjereni. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje (prosječne jedinične prodajne cijene, troškove rada, jedinične troškove, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja) na temelju podataka iz odgovora na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, koji su propisno provjereni. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (167) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u komadima) | 842 531 | 987 111 | 1 108 087 | 1 089 541 |
| Indeks | 100 | 117 | 132 | 129 |
| Proizvodni kapacitet (u komadima) | 1 140 553 | 1 397 145 | 1 694 853 | 1 538 347 |
| Indeks | 100 | 122 | 149 | 135 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 74 | 71 | 65 | 71 |
| Indeks | 100 | 96 | 89 | 96 |
| Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku |

(167)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2014.

2015.

2016.

RIP

Obujam proizvodnje (u komadima)

842 531

987 111

1 108 087

1 089 541

Indeks

Indeks

100

100

117

117

132

132

129

129

Proizvodni kapacitet (u komadima)

1 140 553

1 397 145

1 694 853

1 538 347

Indeks

Indeks

100

100

122

122

149

149

135

135

Iskorištenost kapaciteta (%)

74

71

65

71

Indeks

Indeks

100

100

96

96

89

89

96

96

Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (168) | Obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 29 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč smanjenju od 2 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(168)

Obujam proizvodnje industrije Unije povećao se za 29 % tijekom razmatranog razdoblja unatoč smanjenju od 2 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

| (169) | Povećanje proizvodnje bilo je potaknuto povećanjem potrošnje. Proizvodnja se mora planirati prije vrlo kratkih prodajnih sezona te se stoga djelomično oslanja na prognoze prodaje. Smanjenje proizvodnje od 2016. do razdoblja ispitnog postupka stoga se prvenstveno odnosilo na nastavak gubitka tržišnog udjela zbog uvoza iz NRK-a, zbog kojeg je industrija Unije bila prisiljena ponovno procijeniti svoja očekivanja. |
| --- | --- |

(169)

Povećanje proizvodnje bilo je potaknuto povećanjem potrošnje. Proizvodnja se mora planirati prije vrlo kratkih prodajnih sezona te se stoga djelomično oslanja na prognoze prodaje. Smanjenje proizvodnje od 2016. do razdoblja ispitnog postupka stoga se prvenstveno odnosilo na nastavak gubitka tržišnog udjela zbog uvoza iz NRK-a, zbog kojeg je industrija Unije bila prisiljena ponovno procijeniti svoja očekivanja.

| (170) | Proizvodni kapacitet povećao se za 35 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. Proizvodni kapacitet povećao se za 49 % od 2014. do 2016., a zatim se smanjio za 9 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(170)

Proizvodni kapacitet povećao se za 35 % od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. Proizvodni kapacitet povećao se za 49 % od 2014. do 2016., a zatim se smanjio za 9 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

| (171) | Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 74 % 2014. na 71 % u razdoblju ispitnog postupka. Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 74 % na 65 % od 2014. do 2016. zbog bržeg rasta kapaciteta u odnosu na proizvodnju. Kretanje je bilo obratno od 2016. do razdoblja ispitnog postupka, kad se kapacitet smanjio više od smanjenja proizvodnje, što je dovelo do povećanja iskorištenosti kapaciteta sa 65 % na 71 %. |
| --- | --- |

(171)

Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 74 % 2014. na 71 % u razdoblju ispitnog postupka. Iskorištenost kapaciteta smanjila se sa 74 % na 65 % od 2014. do 2016. zbog bržeg rasta kapaciteta u odnosu na proizvodnju. Kretanje je bilo obratno od 2016. do razdoblja ispitnog postupka, kad se kapacitet smanjio više od smanjenja proizvodnje, što je dovelo do povećanja iskorištenosti kapaciteta sa 65 % na 71 %.

| (172) | Kapacitet se odnosi na teoretski broj električnih bicikala koji se mogu proizvesti na raspoloživim proizvodnim linijama. Proizvodne linije koje se trenutačno upotrebljavaju za proizvodnju električnih bicikala uglavnom se prenamjenjuju iz postojećih proizvodnih linija koje su se prije upotrebljavale za konvencionalne bicikle. Ta se prenamjena može provesti brzo i uz mali trošak. Kapacitet proizvodnje električnih bicikala čini mali dio postojećeg kapaciteta za proizvodnju konvencionalnih bicikala. Zbog toga je relevantnost pokazatelja kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta ograničena jer ih se može prilagoditi s obzirom na tržišna kretanja. U tom je konkretnom slučaju Komisija utvrdila i da prenamjena konvencionalnih u električne bicikle i obratno isto tako ne zahtijeva znatna ulaganja (koja utječu na novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala ili nastavak poslovanja), znatan fiksni trošak (s velikim utjecajem na profitabilnost povezanu s iskorištenošću) ili ograničenje povećanja proizvodnje. |
| --- | --- |

(172)

Kapacitet se odnosi na teoretski broj električnih bicikala koji se mogu proizvesti na raspoloživim proizvodnim linijama. Proizvodne linije koje se trenutačno upotrebljavaju za proizvodnju električnih bicikala uglavnom se prenamjenjuju iz postojećih proizvodnih linija koje su se prije upotrebljavale za konvencionalne bicikle. Ta se prenamjena može provesti brzo i uz mali trošak. Kapacitet proizvodnje električnih bicikala čini mali dio postojećeg kapaciteta za proizvodnju konvencionalnih bicikala. Zbog toga je relevantnost pokazatelja kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta ograničena jer ih se može prilagoditi s obzirom na tržišna kretanja. U tom je konkretnom slučaju Komisija utvrdila i da prenamjena konvencionalnih u električne bicikle i obratno isto tako ne zahtijeva znatna ulaganja (koja utječu na novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala ili nastavak poslovanja), znatan fiksni trošak (s velikim utjecajem na profitabilnost povezanu s iskorištenošću) ili ograničenje povećanja proizvodnje.

4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

| (173) | Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupan obujam prodaje na tržištu Unije (u komadima) | 862 168 | 941 937 | 1 074 335 | 1 042 268 |
| Indeks | 100 | 109 | 125 | 121 |
| Tržišni udio (%) | 76 | 69 | 64 | 53 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 69 |
| Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku |

(173)

Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2014.

2015.

2016.

RIP

Ukupan obujam prodaje na tržištu Unije (u komadima)

862 168

941 937

1 074 335

1 042 268

Indeks

Indeks

100

100

109

109

125

125

121

121

Tržišni udio (%)

76

69

64

53

Indeks

Indeks

100

100

91

91

85

85

69

69

Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (174) | Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 25 % od 2014. do 2016., a zatim se smanjio za 3 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(174)

Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 25 % od 2014. do 2016., a zatim se smanjio za 3 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

| (175) | Slično kretanju obujma proizvodnje, povećanje količine proizvoda prodanih od 2014. do 2016. bilo je potaknuto povećanom potrošnjom. Smanjenje količine proizvoda prodanih od 2016. do razdoblja ispitnog postupka bilo je izravno povezano s nastavkom gubitka tržišnog udjela zbog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(175)

Slično kretanju obujma proizvodnje, povećanje količine proizvoda prodanih od 2014. do 2016. bilo je potaknuto povećanom potrošnjom. Smanjenje količine proizvoda prodanih od 2016. do razdoblja ispitnog postupka bilo je izravno povezano s nastavkom gubitka tržišnog udjela zbog uvoza iz NRK-a.

| (176) | Prodaja industrije Unije znatno se sporije povećavala od razvoja potrošnje. Kao rezultat toga, tržišni udio industrije Unije znatno se smanjio, sa 76 % 2014. na 53 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(176)

Prodaja industrije Unije znatno se sporije povećavala od razvoja potrošnje. Kao rezultat toga, tržišni udio industrije Unije znatno se smanjio, sa 76 % 2014. na 53 % u razdoblju ispitnog postupka.

4.4.2.3   Rast

| (177) | Industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti koristi od rasta potrošnje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. Naime, potrošnja se povećala za 74 %, dok se prodaja industrije Unije uspjela povećati za samo 21 %. Industrija Unije zbog toga je izgubila znatan tržišni udio (23 postotna boda) tijekom tog razdoblja. Industrija Unije morala je zbog dampinškog uvoza iz NRK-a od 2016. do razdoblja ispitnog postupka smanjiti svoju proizvodnju, prodaju, zaposlenost i kapacitet. |
| --- | --- |

(177)

Industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti koristi od rasta potrošnje od 2014. do razdoblja ispitnog postupka. Naime, potrošnja se povećala za 74 %, dok se prodaja industrije Unije uspjela povećati za samo 21 %. Industrija Unije zbog toga je izgubila znatan tržišni udio (23 postotna boda) tijekom tog razdoblja. Industrija Unije morala je zbog dampinškog uvoza iz NRK-a od 2016. do razdoblja ispitnog postupka smanjiti svoju proizvodnju, prodaju, zaposlenost i kapacitet.

4.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

| (178) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 2 577 | 3 030 | 3 546 | 3 610 |
| Indeks | 100 | 118 | 138 | 140 |
| Produktivnost (komada/zaposlenik) | 327 | 326 | 312 | 302 |
| Indeks | 100 | 100 | 96 | 92 |
| Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku |

(178)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju razvijale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2014.

2015.

2016.

RIP

Broj zaposlenika

2 577

3 030

3 546

3 610

Indeks

Indeks

100

100

118

118

138

138

140

140

Produktivnost (komada/zaposlenik)

327

326

312

302

Indeks

Indeks

100

100

100

100

96

96

92

92

Izvor: CONEBI, proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (179) | Razina zaposlenosti u industriji Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 40 %. Do tog je povećanja najviše došlo od 2014. do 2016. Zaposlenost se povećala za 2 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(179)

Razina zaposlenosti u industriji Unije povećala se u razmatranom razdoblju za 40 %. Do tog je povećanja najviše došlo od 2014. do 2016. Zaposlenost se povećala za 2 % od 2016. do razdoblja ispitnog postupka.

| (180) | Produktivnost se smanjila za 8 % kao rezultat bržeg povećanja zaposlenosti nego proizvodnje. |
| --- | --- |

(180)

Produktivnost se smanjila za 8 % kao rezultat bržeg povećanja zaposlenosti nego proizvodnje.

4.4.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (181) | Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(181)

Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz NRK-a.

| (182) | Ne postoje dokazi o prethodnom dampingu. |
| --- | --- |

(182)

Ne postoje dokazi o prethodnom dampingu.

4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (183) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene četiriju proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene u Uniji | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/komad) | 1 112 | 1 156 | 1 237 | 1 276 |
| Indeks | 100 | 104 | 111 | 115 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/komad) | 1 068 | 1 134 | 1 173 | 1 234 |
| Indeks | 100 | 106 | 110 | 116 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(183)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene četiriju proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju razvijale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2014.

2015.

2016.

RIP

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/komad)

1 112

1 156

1 237

1 276

Indeks

Indeks

100

100

104

104

111

111

115

115

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/komad)

1 068

1 134

1 173

1 234

Indeks

Indeks

100

100

106

106

110

110

116

116

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (184) | Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s povećanjem prosječnog troška proizvodnje za 16 %. |
| --- | --- |

(184)

Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu s povećanjem prosječnog troška proizvodnje za 16 %.

| (185) | Budući da na prosječne troškove i cijene utječe ponuda proizvoda koje prodaju ti proizvođači, to ne znači da su se trošak i cijena usporedivog proizvoda povećali za 16 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(185)

Budući da na prosječne troškove i cijene utječe ponuda proizvoda koje prodaju ti proizvođači, to ne znači da su se trošak i cijena usporedivog proizvoda povećali za 16 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.3.2   Troškovi rada

| (186) | Prosječni troškovi rada četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 38 348 | 37 042 | 34 818 | 34 659 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 90 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(186)

Prosječni troškovi rada četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2014.

2015.

2016.

RIP

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

38 348

37 042

34 818

34 659

Indeks

Indeks

100

100

97

97

91

91

90

90

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (187) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja zbog povećanja broja tvorničkih radnika u odnosu na povećanje broja članova osoblja zaposlenih u prodaji i administraciji. |
| --- | --- |

(187)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku smanjili su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja zbog povećanja broja tvorničkih radnika u odnosu na povećanje broja članova osoblja zaposlenih u prodaji i administraciji.

4.4.3.3   Zalihe

| (188) | Razine zaliha četiriju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u komadima) | 59 375 | 73 521 | 90 573 | 98 412 |
| Indeks | 100 | 124 | 153 | 166 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(188)

Razine zaliha četiriju proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2014.

2015.

2016.

RIP

Završne zalihe (u komadima)

59 375

73 521

90 573

98 412

Indeks

Indeks

100

100

124

124

153

153

166

166

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (189) | Razina završnih zaliha četiriju proizvođača iz Unije u uzorku povećala se za 66 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(189)

Razina završnih zaliha četiriju proizvođača iz Unije u uzorku povećala se za 66 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (190) | Trebalo je napomenuti da je razina zaliha u razdoblju ispitnog postupka utvrđena krajem rujna kad su zalihe obično niske jer je tada i kraj prodajne sezone. Nasuprot tomu, razine zaliha u drugim razdobljima utvrđene su krajem prosinca kad su obično visoke jer slijedi nova prodajna sezona. |
| --- | --- |

(190)

Trebalo je napomenuti da je razina zaliha u razdoblju ispitnog postupka utvrđena krajem rujna kad su zalihe obično niske jer je tada i kraj prodajne sezone. Nasuprot tomu, razine zaliha u drugim razdobljima utvrđene su krajem prosinca kad su obično visoke jer slijedi nova prodajna sezona.

| (191) | Stoga je povećanje zaliha bilo znatno. Utvrđeno je da je to zbog općeg razvoja tržišta i činjenice da se, iako je obujam proizvodnje bio znatno manji od povećanja potrošnje, obujam prodaje razvijao još sporije od proizvodnje i doveo do akumuliranja zaliha, što je posebno vidljivo na kraju razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(191)

Stoga je povećanje zaliha bilo znatno. Utvrđeno je da je to zbog općeg razvoja tržišta i činjenice da se, iako je obujam proizvodnje bio znatno manji od povećanja potrošnje, obujam prodaje razvijao još sporije od proizvodnje i doveo do akumuliranja zaliha, što je posebno vidljivo na kraju razdoblja ispitnog postupka.

4.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (192) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 2,7 | 4,3 | 3,8 | 3,4 |
| Indeks | 100 | 160 | 142 | 125 |
| Novčani tok (EUR) | 5 178 860 | – 5 433 666 | 17 079 409 | 4 955 399 |
| Indeks | 100 | – 105 | 330 | 96 |
| Novčani tok (% prodajnog prometa) | 1,1 | – 1,0 | 2,5 | 0,6 |
| Indeks | 100 | – 89 | 218 | 55 |
| Ulaganja (EUR) | 6 775 924 | 17 773 148 | 7 888 936 | 11 965 802 |
| Indeks | 100 | 262 | 116 | 177 |
| Povrat ulaganja (%) | 18 | 30 | 38 | 37 |
| Indeks | 100 | 164 | 213 | 203 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(192)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2014.

2015.

2016.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

2,7

4,3

3,8

3,4

Indeks

Indeks

100

100

160

160

142

142

125

125

Novčani tok (EUR)

5 178 860

– 5 433 666

17 079 409

4 955 399

Indeks

Indeks

100

100

– 105

– 105

330

330

96

96

Novčani tok (% prodajnog prometa)

1,1

– 1,0

2,5

0,6

Indeks

Indeks

100

100

– 89

– 89

218

218

55

55

Ulaganja (EUR)

6 775 924

17 773 148

7 888 936

11 965 802

Indeks

Indeks

100

100

262

262

116

116

177

177

Povrat ulaganja (%)

18

30

38

37

Indeks

Indeks

100

100

164

164

213

213

203

203

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (193) | Komisija je utvrdila profitabilnost četiriju proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je utvrdila profitabilnost četiriju proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotka prometa od te prodaje.

| (194) | Počevši od niske razine od 2,7 % 2014. profitne marže smanjile su se s 4,3 % 2015. na 3,4 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(194)

Počevši od niske razine od 2,7 % 2014. profitne marže smanjile su se s 4,3 % 2015. na 3,4 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (195) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Novčani tok smanjio se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja i 2015. postao negativan. Nije pokrio ulaganja izvršena tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(195)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Novčani tok smanjio se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja i 2015. postao negativan. Nije pokrio ulaganja izvršena tijekom razmatranog razdoblja.

| (196) | Iz usporedbe profitne marže kao postotka prometa s novčanim tokom iz poslovanja izraženim na istoj osnovi vidljiva je vrlo slaba konverzija dobiti u novčane tokove zbog promjene zaliha. |
| --- | --- |

(196)

Iz usporedbe profitne marže kao postotka prometa s novčanim tokom iz poslovanja izraženim na istoj osnovi vidljiva je vrlo slaba konverzija dobiti u novčane tokove zbog promjene zaliha.

| (197) | Ulaganja su se povećala za 77 % tijekom razmatranog razdoblja, no čine tek 2 % prodaje. |
| --- | --- |

(197)

Ulaganja su se povećala za 77 % tijekom razmatranog razdoblja, no čine tek 2 % prodaje.

| (198) | Omjer povrata ulaganja povećao se za 103 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, iako je industrija električnih bicikala strukturno sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem, za poslovanje nije potrebna velika imovina te ona općenito već postoji zbog proizvodnje konvencionalnih bicikala. U tom kontekstu povrat ulaganja nema veliku važnost. |
| --- | --- |

(198)

Omjer povrata ulaganja povećao se za 103 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, iako je industrija električnih bicikala strukturno sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem, za poslovanje nije potrebna velika imovina te ona općenito već postoji zbog proizvodnje konvencionalnih bicikala. U tom kontekstu povrat ulaganja nema veliku važnost.

| (199) | Loši financijski rezultati industrije Unije u pogledu dobiti i novčanog toka tijekom razdoblja ispitnog postupka ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(199)

Loši financijski rezultati industrije Unije u pogledu dobiti i novčanog toka tijekom razdoblja ispitnog postupka ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.4   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (200) | Suočena s ubrzanim priljevom dampinškog uvoza iz Kine, industrija Unije nije mogla iskoristiti rast tržišta električnih bicikala. Prodaja se povećala za 21 % u razmatranom razdoblju, a potrošnja za 74 %. Istodobno su izgubljena 23 boda tržišnog udjela, od čega je 18 % otišlo kineskom uvozu zbog kojeg su u razdoblju ispitnog postupka cijene industrije Unije snižene za od 16 % do 43 %. |
| --- | --- |

(200)

Suočena s ubrzanim priljevom dampinškog uvoza iz Kine, industrija Unije nije mogla iskoristiti rast tržišta električnih bicikala. Prodaja se povećala za 21 % u razmatranom razdoblju, a potrošnja za 74 %. Istodobno su izgubljena 23 boda tržišnog udjela, od čega je 18 % otišlo kineskom uvozu zbog kojeg su u razdoblju ispitnog postupka cijene industrije Unije snižene za od 16 % do 43 %.

| (201) | Pritisak na prodaju osjetio se u pogledu proizvodnje, zaliha, kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta i razina zaposlenosti. Proizvodnja se od 2014. do 2015. povećala otprilike po istoj stopi kao potrošnja (+ 17 % odnosno + 20 %). Međutim, nakon 2015. industrija Unije bila je prisiljena ponovno procijeniti svoja očekivanja u pogledu prodaje. Kretanje proizvodnje zatim je znatno i sve više odstupalo od općeg razvoja tržišta, pri čemu se od 2015. do razdoblja ispitnog postupka proizvodnja povećala za 12 postotnih bodova, a potrošnja za 54 postotna boda. |
| --- | --- |

(201)

Pritisak na prodaju osjetio se u pogledu proizvodnje, zaliha, kapaciteta, iskorištenosti kapaciteta i razina zaposlenosti. Proizvodnja se od 2014. do 2015. povećala otprilike po istoj stopi kao potrošnja (+ 17 % odnosno + 20 %). Međutim, nakon 2015. industrija Unije bila je prisiljena ponovno procijeniti svoja očekivanja u pogledu prodaje. Kretanje proizvodnje zatim je znatno i sve više odstupalo od općeg razvoja tržišta, pri čemu se od 2015. do razdoblja ispitnog postupka proizvodnja povećala za 12 postotnih bodova, a potrošnja za 54 postotna boda.

| (202) | Neovisno o tome, proizvodnja je, s izuzetkom 2014., sustavno bila viša od prodaje, što je dovelo do znatnog povećanja zaliha. Proizvodni kapacitet, koji se do 2016. povećavao u skladu s potrošnjom, smanjen je kako bi se zaustavilo pogoršanje stope iskorištenosti kapaciteta, koja se od 2014. do 2016. smanjila za 9 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(202)

Neovisno o tome, proizvodnja je, s izuzetkom 2014., sustavno bila viša od prodaje, što je dovelo do znatnog povećanja zaliha. Proizvodni kapacitet, koji se do 2016. povećavao u skladu s potrošnjom, smanjen je kako bi se zaustavilo pogoršanje stope iskorištenosti kapaciteta, koja se od 2014. do 2016. smanjila za 9 postotnih bodova.

| (203) | Ukupno se od 2016. do razdoblja ispitnog postupka proizvodnja smanjila, zalihe su bile veće nakon prodajne sezone nego prije nje, kapacitet se smanjio, zapošljavanje je zaustavljeno, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 155 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(203)

Ukupno se od 2016. do razdoblja ispitnog postupka proizvodnja smanjila, zalihe su bile veće nakon prodajne sezone nego prije nje, kapacitet se smanjio, zapošljavanje je zaustavljeno, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 155 postotnih bodova.

| (204) | Zbog pritiska na cijene i nemogućnosti iskorištavanja ekonomije razmjera na novom tržištu profitabilnost industrije Unije zadržala se na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ta niska razina dobiti i promjena zaliha dovele su do niskih novčanih tokova od poslovanja koji su bili niži od razine ulaganja izvršenih tijekom razmatranog razdoblja te su stvorile dodatan element ranjivosti za taj sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem koji u velikoj mjeri ovisi o likvidnosti koju osiguravaju banke. Tijekom razdoblja ispitnog postupka četiri proizvođača otišla su u stečaj. |
| --- | --- |

(204)

Zbog pritiska na cijene i nemogućnosti iskorištavanja ekonomije razmjera na novom tržištu profitabilnost industrije Unije zadržala se na niskim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ta niska razina dobiti i promjena zaliha dovele su do niskih novčanih tokova od poslovanja koji su bili niži od razine ulaganja izvršenih tijekom razmatranog razdoblja te su stvorile dodatan element ranjivosti za taj sektor s intenzivnim gotovinskim poslovanjem koji u velikoj mjeri ovisi o likvidnosti koju osiguravaju banke. Tijekom razdoblja ispitnog postupka četiri proizvođača otišla su u stečaj.

| (205) | Pokazatelji štete za rast, tržišni udio, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, profitne marže, novčane tokove i sposobnost prikupljanja kapitala razvijali su se negativno. Drugi pokazatelji nisu isto tako postali negativni samo zbog snažnog rasta potražnje. |
| --- | --- |

(205)

Pokazatelji štete za rast, tržišni udio, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, profitne marže, novčane tokove i sposobnost prikupljanja kapitala razvijali su se negativno. Drugi pokazatelji nisu isto tako postali negativni samo zbog snažnog rasta potražnje.

| (206) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(206)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (207) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz NRK-a prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli prouzročiti štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(207)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinškim uvozom iz NRK-a prouzročena materijalna šteta industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli prouzročiti štetu industriji Unije.

| (208) | Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz NRK-a ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i navodni utjecaj ulaganja i širenja kapaciteta. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima osim dampinškim uvozom iz NRK-a ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i navodni utjecaj ulaganja i širenja kapaciteta.

5.1   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (209) | Cijenama dampinškog uvoza iz NRK-a znatno su snižene cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, uz marže sniženja cijena u rasponu od 16,2 % do 43,2 %. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila je 23 boda tržišnog udjela na tržištu koje je naraslo za 74 %, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 250 % te je njegov tržišni udio povećan za 17 bodova, odnosno s 18 % na 35 %. Zbog pritiska dampinškog uvoza iz NRK-a na cijene dobit i novčani tokovi bili su na niskim razinama. |
| --- | --- |

(209)

Cijenama dampinškog uvoza iz NRK-a znatno su snižene cijene industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, uz marže sniženja cijena u rasponu od 16,2 % do 43,2 %. Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije izgubila je 23 boda tržišnog udjela na tržištu koje je naraslo za 74 %, dok se uvoz iz NRK-a povećao za 250 % te je njegov tržišni udio povećan za 17 bodova, odnosno s 18 % na 35 %. Zbog pritiska dampinškog uvoza iz NRK-a na cijene dobit i novčani tokovi bili su na niskim razinama.

5.2   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (210) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju razvijao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | Obujam (u komadima) | 21 335 | 43 095 | 79 312 | 108 817 |
| Indeks | 100 | 202 | 372 | 510 |
| Tržišni udio (%) | 2 | 3 | 5 | 5 |
| Prosječna cijena (EUR) | 622 | 571 | 843 | 1 016 |
| Indeks | 100 | 92 | 135 | 163 |
| Vijetnam | Obujam (u komadima) | 37 892 | 74 259 | 91 468 | 101 376 |
| Indeks | 100 | 196 | 241 | 268 |
| Tržišni udio (%) | 3 | 5 | 5 | 5 |
| Prosječna cijena (EUR) | 435 | 539 | 542 | 570 |
| Indeks | 100 | 124 | 125 | 131 |
| Švicarska | Obujam (u komadima) | 883 | 14 310 | 30 477 | 28 440 |
| Indeks | 100 | 1 621 | 3 452 | 3 221 |
| Tržišni udio (%) | 0 | 1 | 2 | 1 |
| Prosječna cijena (EUR) | 1 140 | 1 391 | 1 606 | 1 606 |
| Indeks | 100 | 122 | 141 | 141 |
| Japan | Obujam (u komadima) | 16 994 | 4 217 | 1 613 | 1 710 |
| Indeks | 100 | 25 | 9 | 10 |
| Tržišni udio (%) | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Prosječna cijena (EUR) | 1 098 | 1 406 | 1 687 | 952 |
| Indeks | 100 | 128 | 154 | 87 |
| Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a | Obujam (u komadima) | 77 104 | 135 881 | 202 870 | 240 343 |
| Indeks | 100 | 176 | 263 | 312 |
| Tržišni udio (%) | 7 | 10 | 12 | 12 |
| Prosječna cijena (EUR) | 641 | 666 | 828 | 897 |
| Indeks | 100 | 104 | 129 | 140 |
| Izvor: Eurostat |

(210)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju razvijao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2014.

2015.

2016.

RIP

Tajvan

Obujam (u komadima)

21 335

43 095

79 312

108 817

Indeks

Indeks

100

100

202

202

372

372

510

510

Tržišni udio (%)

2

3

5

5

Prosječna cijena (EUR)

622

571

843

1 016

Indeks

Indeks

100

100

92

92

135

135

163

163

Vijetnam

Obujam (u komadima)

37 892

74 259

91 468

101 376

Indeks

Indeks

100

100

196

196

241

241

268

268

Tržišni udio (%)

3

5

5

5

Prosječna cijena (EUR)

435

539

542

570

Indeks

Indeks

100

100

124

124

125

125

131

131

Švicarska

Obujam (u komadima)

883

14 310

30 477

28 440

Indeks

Indeks

100

100

1 621

1 621

3 452

3 452

3 221

3 221

Tržišni udio (%)

0

1

2

1

Prosječna cijena (EUR)

1 140

1 391

1 606

1 606

Indeks

Indeks

100

100

122

122

141

141

141

141

Japan

Obujam (u komadima)

16 994

4 217

1 613

1 710

Indeks

Indeks

100

100

25

25

9

9

10

10

Tržišni udio (%)

1

0

0

0

Prosječna cijena (EUR)

1 098

1 406

1 687

952

Indeks

Indeks

100

100

128

128

154

154

87

87

Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a

Obujam (u komadima)

77 104

135 881

202 870

240 343

Indeks

Indeks

100

100

176

176

263

263

312

312

Tržišni udio (%)

7

10

12

12

Prosječna cijena (EUR)

641

666

828

897

Indeks

Indeks

100

100

104

104

129

129

140

140

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (211) | Obujam uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a snažno se razvijao, povećavši se sa 7 % 2014. (77 000 komada) na 12 % (240 000) u razdoblju ispitnog postupka. Međutim, povećanje se usporilo kad su kineski izvoznici pojačali svoju aktivnost nakon 2015. |
| --- | --- |

(211)

Obujam uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a snažno se razvijao, povećavši se sa 7 % 2014. (77 000 komada) na 12 % (240 000) u razdoblju ispitnog postupka. Međutim, povećanje se usporilo kad su kineski izvoznici pojačali svoju aktivnost nakon 2015.

| (212) | Taj je uvoz gotovo isključivo bio podrijetlom iz Tajvana i Vijetnama. Neovisno o tome, nakon 2015. Komisija je primijetila sporije povećanje uvoza iz Vijetnama, što se može objasniti znatnom i sve većom razlikom u cijenama u odnosu na kineski uvoz. Jednako tako, do nastavka priljeva uvoza s Tajvana došlo je nakon jednako značajnog povećanja cijena, što upućuje na to da je taj uvoz možda bio preusmjeren prema segmentu tržišta s višim cijenama. |
| --- | --- |

(212)

Taj je uvoz gotovo isključivo bio podrijetlom iz Tajvana i Vijetnama. Neovisno o tome, nakon 2015. Komisija je primijetila sporije povećanje uvoza iz Vijetnama, što se može objasniti znatnom i sve većom razlikom u cijenama u odnosu na kineski uvoz. Jednako tako, do nastavka priljeva uvoza s Tajvana došlo je nakon jednako značajnog povećanja cijena, što upućuje na to da je taj uvoz možda bio preusmjeren prema segmentu tržišta s višim cijenama.

| (213) | Cijene uvoza iz Tajvana i Vijetnama u prosjeku su bile niže od cijena industrije Unije. Međutim, s obzirom na širok raspon cijena električnih bicikala Komisija ne može zaključiti da su tim uvozom snižene cijene industrije Unije na jednakoj osnovi. Uz to, prosječne su se cijene povećale, dok su se prosječne cijene uvoza iz NRK-a smanjile. |
| --- | --- |

(213)

Cijene uvoza iz Tajvana i Vijetnama u prosjeku su bile niže od cijena industrije Unije. Međutim, s obzirom na širok raspon cijena električnih bicikala Komisija ne može zaključiti da su tim uvozom snižene cijene industrije Unije na jednakoj osnovi. Uz to, prosječne su se cijene povećale, dok su se prosječne cijene uvoza iz NRK-a smanjile.

| (214) | Neovisno o tome, razlika između cijena uvoza iz Vijetnama i cijena industrije Unije bila je znatna i ne može se isključiti da su one u manjoj mjeri pridonijele šteti. Međutim, tržišni udio uvoza iz Vijetnama prestao se povećavati nakon 2015. i njegov je obujam ostao malen. |
| --- | --- |

(214)

Neovisno o tome, razlika između cijena uvoza iz Vijetnama i cijena industrije Unije bila je znatna i ne može se isključiti da su one u manjoj mjeri pridonijele šteti. Međutim, tržišni udio uvoza iz Vijetnama prestao se povećavati nakon 2015. i njegov je obujam ostao malen.

| (215) | Stoga uvoz iz svih drugih zemalja osim NRK-a nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije te je mogao imati samo neznatan utjecaj na štetu. |
| --- | --- |

(215)

Stoga uvoz iz svih drugih zemalja osim NRK-a nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije te je mogao imati samo neznatan utjecaj na štetu.

5.2.2   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (216) | Obujam izvoza četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijao se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2014. | 2015. | 2016. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u komadima) | 5 539 | 14 529 | 24 922 | 21 548 |
| Indeks | 100 | 262 | 450 | 389 |
| Prosječna cijena (EUR) | 1 570 | 680 | 676 | 907 |
| Indeks | 100 | 43 | 43 | 58 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(216)

Obujam izvoza četiriju proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju razvijao se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2014.

2015.

2016.

RIP

Obujam izvoza (u komadima)

5 539

14 529

24 922

21 548

Indeks

Indeks

100

100

262

262

450

450

389

389

Prosječna cijena (EUR)

1 570

680

676

907

Indeks

Indeks

100

100

43

43

43

43

58

58

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (217) | Izvoz izvan Unije proizvođača iz Unije u uzorku bio je neznatan (3 % ukupnog obujma prodaje u razmatranom razdoblju). Čak i kad se uzme u obzir smanjenje prosječne cijene, izvozni rezultati industrije Unije nisu mogli biti uzrok štete. |
| --- | --- |

(217)

Izvoz izvan Unije proizvođača iz Unije u uzorku bio je neznatan (3 % ukupnog obujma prodaje u razmatranom razdoblju). Čak i kad se uzme u obzir smanjenje prosječne cijene, izvozni rezultati industrije Unije nisu mogli biti uzrok štete.

5.2.3   Ulaganje i proširenje kapaciteta

Ulaganje i proširenje kapaciteta

| (218) | CCCME je tvrdio da je ulaganje u kapacitete 2016. dovelo do viška proizvodnog kapaciteta iznad svih realnih očekivanja u pogledu prodaje, što je dovelo do znatnog smanjenja iskorištenosti kapaciteta i velikog utjecaja na profitabilnost. |
| --- | --- |

(218)

CCCME je tvrdio da je ulaganje u kapacitete 2016. dovelo do viška proizvodnog kapaciteta iznad svih realnih očekivanja u pogledu prodaje, što je dovelo do znatnog smanjenja iskorištenosti kapaciteta i velikog utjecaja na profitabilnost.

| (219) | Komisija je odbila taj argument. Prvo, ne može se reći da je ulaganje u kapacitete bilo iznad svih realnih očekivanja u pogledu prodaje. Kako je prikazano u prethodnoj tablici 5., proizvodni kapacitet povećao se za 300 000 komada od 2015. do 2016. To je bilo u potpunosti u skladu s rastom potrošnje od 2015. do 2016., koji je isto tako iznosio 300 000 komada, kako je prikazano u prethodnoj tablici 2. Zbog nepoštenog pritiska dampinškog kineskog uvoza industrija Unije naknadno je svoj proizvodni kapacitet od 2016. do razdoblja ispitnog postupka smanjila za više od 150 000 komada, unatoč dodatnom rastu tržišta za više od 300 000 komada. |
| --- | --- |

(219)

Komisija je odbila taj argument. Prvo, ne može se reći da je ulaganje u kapacitete bilo iznad svih realnih očekivanja u pogledu prodaje. Kako je prikazano u prethodnoj tablici 5., proizvodni kapacitet povećao se za 300 000 komada od 2015. do 2016. To je bilo u potpunosti u skladu s rastom potrošnje od 2015. do 2016., koji je isto tako iznosio 300 000 komada, kako je prikazano u prethodnoj tablici 2. Zbog nepoštenog pritiska dampinškog kineskog uvoza industrija Unije naknadno je svoj proizvodni kapacitet od 2016. do razdoblja ispitnog postupka smanjila za više od 150 000 komada, unatoč dodatnom rastu tržišta za više od 300 000 komada.

| (220) | Drugo, Komisija je napomenula da razina kapitalnih izdataka nije bila visoka. Naprotiv, bili su niži od 2 % ukupnog prometa tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije prenamijenila je postojeće proizvodne linije te povećani kapacitet stoga nije bio glavni pokretač kapitalnih izdataka. |
| --- | --- |

(220)

Drugo, Komisija je napomenula da razina kapitalnih izdataka nije bila visoka. Naprotiv, bili su niži od 2 % ukupnog prometa tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije prenamijenila je postojeće proizvodne linije te povećani kapacitet stoga nije bio glavni pokretač kapitalnih izdataka.

| (221) | Treće, kapitalni izdaci nisu uzeti u obzir u profitabilnosti (osim za deprecijaciju i amortizaciju, koje se nisu bitno povećale) ili novčanim tokovima (na operativnoj razini). Stoga je bilo netočno te pokazatelje tumačiti u kontekstu razine ulaganja. |
| --- | --- |

(221)

Treće, kapitalni izdaci nisu uzeti u obzir u profitabilnosti (osim za deprecijaciju i amortizaciju, koje se nisu bitno povećale) ili novčanim tokovima (na operativnoj razini). Stoga je bilo netočno te pokazatelje tumačiti u kontekstu razine ulaganja.

| (222) | Konačno, pokazatelji Komisije pokazali su da se trošak proizvodnje povećao u skladu s prodajnim cijenama. Zbog toga se nije moglo tvrditi da je povećanje kapaciteta nerazmjerno utjecalo na troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(222)

Konačno, pokazatelji Komisije pokazali su da se trošak proizvodnje povećao u skladu s prodajnim cijenama. Zbog toga se nije moglo tvrditi da je povećanje kapaciteta nerazmjerno utjecalo na troškove proizvodnje.

5.3   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (223) | Komisija je privremeno utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(223)

Komisija je privremeno utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a.

| (224) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(224)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza.

| (225) | Privremeno je utvrđeno da ostalim utvrđenim čimbenicima, kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i navodni utjecaj ulaganja i proširenja kapaciteta, nije umanjena uzročno-posljedična veza, čak i ako se uzme u obzir njihov mogući zajednički učinak. |
| --- | --- |

(225)

Privremeno je utvrđeno da ostalim utvrđenim čimbenicima, kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja, rezultati izvozne prodaje proizvođača iz Unije i navodni utjecaj ulaganja i proširenja kapaciteta, nije umanjena uzročno-posljedična veza, čak i ako se uzme u obzir njihov mogući zajednički učinak.

| (226) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta za industriju Unije nanesena dampinškim uvozom iz NRK-a te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu umanjili uzročno-posljedičnu vezu između štete i dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(226)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je materijalna šteta za industriju Unije nanesena dampinškim uvozom iz NRK-a te da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu umanjili uzročno-posljedičnu vezu između štete i dampinškog uvoza.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (227) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(227)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

6.1   Interes dobavljača

Interes dobavljača

| (228) | CONEBI, koji okuplja nacionalna udruženja proizvođača bicikala i dobavljača dijelova, podržao je uvođenje mjera. Međutim, u ovom ispitnom postupku nijedan dobavljač nije zauzeo samostalno stajalište. |
| --- | --- |

(228)

CONEBI, koji okuplja nacionalna udruženja proizvođača bicikala i dobavljača dijelova, podržao je uvođenje mjera. Međutim, u ovom ispitnom postupku nijedan dobavljač nije zauzeo samostalno stajalište.

| (229) | Prema brojkama koje je dostavio CONEBI dijelove bicikala (za konvencionalne i električne bicikle) proizvode 424 društva u 19 država članica i ona zapošljavaju gotovo 21 000 osoba te su 2016. uložila više od 660 milijuna EUR u proizvodnju i inovacije. |
| --- | --- |

(229)

Prema brojkama koje je dostavio CONEBI dijelove bicikala (za konvencionalne i električne bicikle) proizvode 424 društva u 19 država članica i ona zapošljavaju gotovo 21 000 osoba te su 2016. uložila više od 660 milijuna EUR u proizvodnju i inovacije.

| (230) | Komisija je privremeno zaključila da bi uvođenje antidampinške pristojbe bilo u interesu dobavljača industrije Unije. |
| --- | --- |

(230)

Komisija je privremeno zaključila da bi uvođenje antidampinške pristojbe bilo u interesu dobavljača industrije Unije.

6.2   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (231) | Industrija Unije sastoji se od velikih društava, kao i malih i srednjih društava, i izravno je u razmatranom razdoblju zapošljavala oko 3 600 zaposlenika u 12 država članica. Nadalje, iako potrošnja električnih bicikala i dalje čini mali dio ukupnog tržišta bicikala, dolazi do brze promjene u potražnji s konvencionalnih bicikala na električne bicikle, što je strukturni izazov za zadržavanje razine aktivnosti, dodane vrijednosti i radnih mjesta u cijeloj industriji bicikala. |
| --- | --- |

(231)

Industrija Unije sastoji se od velikih društava, kao i malih i srednjih društava, i izravno je u razmatranom razdoblju zapošljavala oko 3 600 zaposlenika u 12 država članica. Nadalje, iako potrošnja električnih bicikala i dalje čini mali dio ukupnog tržišta bicikala, dolazi do brze promjene u potražnji s konvencionalnih bicikala na električne bicikle, što je strukturni izazov za zadržavanje razine aktivnosti, dodane vrijednosti i radnih mjesta u cijeloj industriji bicikala.

| (232) | Kako je prethodno prikazano u odjeljku 4.4.4., pri analizi razvoja pokazatelja štete od početka razmatranog razdoblja cjelokupna industrija Unije zabilježila je pogoršanje stanja te je negativno pogođena dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(232)

Kako je prethodno prikazano u odjeljku 4.4.4., pri analizi razvoja pokazatelja štete od početka razmatranog razdoblja cjelokupna industrija Unije zabilježila je pogoršanje stanja te je negativno pogođena dampinškim uvozom.

| (233) | Komisija očekuje da će zahvaljujući uvođenju privremene antidampinške pristojbe svi proizvođači moći poslovati u uvjetima poštene trgovine na tržištu Unije. Ako se mjere ne provedu, vrlo je vjerojatno da će doći do daljnjeg pogoršanja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(233)

Komisija očekuje da će zahvaljujući uvođenju privremene antidampinške pristojbe svi proizvođači moći poslovati u uvjetima poštene trgovine na tržištu Unije. Ako se mjere ne provedu, vrlo je vjerojatno da će doći do daljnjeg pogoršanja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije.

| (234) | Komisija je stoga privremeno zaključila da bi uvođenje antidampinške pristojbe bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je stoga privremeno zaključila da bi uvođenje antidampinške pristojbe bilo u interesu industrije Unije.

6.3   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (235) | CEIEB se javio i usprotivio uvođenju mjera. On zastupa 21 uvoznika iz sedam država članica. |
| --- | --- |

(235)

CEIEB se javio i usprotivio uvođenju mjera. On zastupa 21 uvoznika iz sedam država članica.

| (236) | Jedanaest članova CEIEB-a sudjelovalo je u odabiru uzorka. Uz to, dva društva izvan te zajednice isto su tako izrazila neslaganje s uvođenjem antidampinških mjera. Zajedno je 13 društava za koje je obujam uvoza poznat u razdoblju ispitnog postupka činilo 10 % ukupnog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(236)

Jedanaest članova CEIEB-a sudjelovalo je u odabiru uzorka. Uz to, dva društva izvan te zajednice isto su tako izrazila neslaganje s uvođenjem antidampinških mjera. Zajedno je 13 društava za koje je obujam uvoza poznat u razdoblju ispitnog postupka činilo 10 % ukupnog uvoza iz NRK-a.

| (237) | Iz podnesaka uvoznika u uzorku vidljivo je da će uvođenje pristojbi vjerojatno barem privremeno poremetiti njihove lance opskrbe i zaprijetiti njihovu financijskom položaju ako povećane troškove povezane s pristojbom ne budu mogli prenijeti na svoje kupce. |
| --- | --- |

(237)

Iz podnesaka uvoznika u uzorku vidljivo je da će uvođenje pristojbi vjerojatno barem privremeno poremetiti njihove lance opskrbe i zaprijetiti njihovu financijskom položaju ako povećane troškove povezane s pristojbom ne budu mogli prenijeti na svoje kupce.

| (238) | Iz podnesaka uvoznika u uzorku vidljivo je i da su najveći uvoznici odgovarajuće električne bicikle mogli nabaviti i/ili da su imali moguće druge izvore nabave izvan NRK-a, uključujući industriju Unije. Ti uvoznici zapošljavaju većinu zaposlenika iz uvodne izjave 236. |
| --- | --- |

(238)

Iz podnesaka uvoznika u uzorku vidljivo je i da su najveći uvoznici odgovarajuće električne bicikle mogli nabaviti i/ili da su imali moguće druge izvore nabave izvan NRK-a, uključujući industriju Unije. Ti uvoznici zapošljavaju većinu zaposlenika iz uvodne izjave 236.

| (239) | Iz statističkih podataka o uvozu vidljivo je da su europski uvoznici znatan obujam električnih bicikala uvezli iz Vijetnama i Tajvana. Vjerojatno je i da bi uvoznici te bicikle mogli nabavljati iz drugih zemalja koje su dobro pozicionirane u proizvodnji konvencionalnih bicikala. |
| --- | --- |

(239)

Iz statističkih podataka o uvozu vidljivo je da su europski uvoznici znatan obujam električnih bicikala uvezli iz Vijetnama i Tajvana. Vjerojatno je i da bi uvoznici te bicikle mogli nabavljati iz drugih zemalja koje su dobro pozicionirane u proizvodnji konvencionalnih bicikala.

| (240) | Komisija u tom pogledu napominje da uvođenje pristojbi na uvoz konvencionalnih bicikala iz NRK-a nije dovelo do zatvaranja tržišta Unije za uvoz te da je, naprotiv, proširen broj zemalja iz kojih se dobavljaju konvencionalni bicikli. S druge strane, na velikim tržištima bez mjera za konvencionalne bicikle iz NRK-a, kao što su Sjedinjene Američke Države i Japan, uvoz je činio 99 % odnosno 90 % tržišta te je većina tog uvoza bila iz NRK-a. |
| --- | --- |

(240)

Komisija u tom pogledu napominje da uvođenje pristojbi na uvoz konvencionalnih bicikala iz NRK-a nije dovelo do zatvaranja tržišta Unije za uvoz te da je, naprotiv, proširen broj zemalja iz kojih se dobavljaju konvencionalni bicikli. S druge strane, na velikim tržištima bez mjera za konvencionalne bicikle iz NRK-a, kao što su Sjedinjene Američke Države i Japan, uvoz je činio 99 % odnosno 90 % tržišta te je većina tog uvoza bila iz NRK-a.

| (241) | Komisija je napomenula da industriju bicikala čini više od 450 proizvođača, od kojih samo njih 37 trenutačno proizvodi električne bicikle. Uz to, trenutačni proizvođači električnih bicikala već nude širok raspon električnih bicikala te u uobičajenim tržišnim uvjetima mogu povećati svoje proizvodne kapacitete. |
| --- | --- |

(241)

Komisija je napomenula da industriju bicikala čini više od 450 proizvođača, od kojih samo njih 37 trenutačno proizvodi električne bicikle. Uz to, trenutačni proizvođači električnih bicikala već nude širok raspon električnih bicikala te u uobičajenim tržišnim uvjetima mogu povećati svoje proizvodne kapacitete.

| (242) | Iako bi uvođenje pristojbi moglo imati negativan učinak na niz uglavnom malih uvoznika, negativan utjecaj uvođenja pristojbi mogao bi se ublažiti omogućavanjem nabave odgovarajućih bicikala u industriji Unije, ostalim trećim zemljama i NRK-u po poštenim cijenama. |
| --- | --- |

(242)

Iako bi uvođenje pristojbi moglo imati negativan učinak na niz uglavnom malih uvoznika, negativan utjecaj uvođenja pristojbi mogao bi se ublažiti omogućavanjem nabave odgovarajućih bicikala u industriji Unije, ostalim trećim zemljama i NRK-u po poštenim cijenama.

| (243) | Komisija je, stoga, zaključila da uvođenje pristojbi nije u interesu uvoznika, ali da vjerojatan negativan učinak na uvoznike ne premašuje pozitivan učinak mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(243)

Komisija je, stoga, zaključila da uvođenje pristojbi nije u interesu uvoznika, ali da vjerojatan negativan učinak na uvoznike ne premašuje pozitivan učinak mjera na industriju Unije.

6.4   Interes korisnika

Interes korisnika

| (244) | Europska biciklistička federacija („ECF”) javila se u ovom ispitnom postupku. ECF zastupa udruženja i saveze biciklista. ECF je naveo da cijena nije odlučujući čimbenik za veći ili manji broj biciklista te je dostavio dokaze da su zemlje u kojima ljudi više voze bicikle zemlje u kojima su cijene bicikala i električnih bicikala veće. |
| --- | --- |

(244)

Europska biciklistička federacija („ECF”) javila se u ovom ispitnom postupku. ECF zastupa udruženja i saveze biciklista. ECF je naveo da cijena nije odlučujući čimbenik za veći ili manji broj biciklista te je dostavio dokaze da su zemlje u kojima ljudi više voze bicikle zemlje u kojima su cijene bicikala i električnih bicikala veće.

| (245) | Taj je obrazac u skladu s podneskom zajednice uvoznika koji se protive mjerama iz kojeg je vidljivo da su zemlje u kojima se najbrže prihvaćaju električni bicikli zemlje u kojima su oni u prosjeku najskuplji. |
| --- | --- |

(245)

Taj je obrazac u skladu s podneskom zajednice uvoznika koji se protive mjerama iz kojeg je vidljivo da su zemlje u kojima se najbrže prihvaćaju električni bicikli zemlje u kojima su oni u prosjeku najskuplji.

| (246) | Zajednica uvoznika navela je i da postoji snažna povezanost između cijena električnih bicikala, nacionalne kulture bicikliranja, kvalitete infrastrukture i, konačno, prihvaćanja upotrebe električnih bicikala. |
| --- | --- |

(246)

Zajednica uvoznika navela je i da postoji snažna povezanost između cijena električnih bicikala, nacionalne kulture bicikliranja, kvalitete infrastrukture i, konačno, prihvaćanja upotrebe električnih bicikala.

| (247) | ECF podupire tržišne uvjete u kojima se potiču kvaliteta, inovacije i usluge. Stoga je ECF tvrdio da bi, ako se damping utvrdi, on imao negativnu ulogu u razvoju električnih bicikala te, kao posljedica toga, na prijelaz na zelenu Europu koja nudi učinkovitiju mobilnost svojim građanima. |
| --- | --- |

(247)

ECF podupire tržišne uvjete u kojima se potiču kvaliteta, inovacije i usluge. Stoga je ECF tvrdio da bi, ako se damping utvrdi, on imao negativnu ulogu u razvoju električnih bicikala te, kao posljedica toga, na prijelaz na zelenu Europu koja nudi učinkovitiju mobilnost svojim građanima.

| (248) | S druge strane, zajednica uvoznika koji se protive mjerama navela je da zbog mjera kineski proizvođači ne bi mogli osiguravati jeftinije proizvode te razvijati proizvode srednje i visoke vrijednosti, što bi dovelo do smanjenja tržišnog natjecanja. Budući da je industrija Unije navodno u velikoj mjeri aktivna u segmentima proizvoda srednje i visoke vrijednosti, to bi, s druge strane, dovelo do smanjenja izbora i viših cijena za europske potrošače. |
| --- | --- |

(248)

S druge strane, zajednica uvoznika koji se protive mjerama navela je da zbog mjera kineski proizvođači ne bi mogli osiguravati jeftinije proizvode te razvijati proizvode srednje i visoke vrijednosti, što bi dovelo do smanjenja tržišnog natjecanja. Budući da je industrija Unije navodno u velikoj mjeri aktivna u segmentima proizvoda srednje i visoke vrijednosti, to bi, s druge strane, dovelo do smanjenja izbora i viših cijena za europske potrošače.

| (249) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije aktivna u svim segmentima tržišta, uključujući proizvode s najnižom cijenom. Očekuje se da će se zbog mjera povećati i diversificirati ponuda električnih bicikala jer će se ponovno uspostaviti tržišno natjecanje s jednakim uvjetima. Podsjeća se da se zbog uvođenja mjera na konvencionalne bicikle nije smanjio izbor za potrošače, nego se povećala raznolikost dobavljača i njihovih država podrijetla. Stoga je utvrđeno da argument nije potkrijepljen i da ga treba odbiti. |
| --- | --- |

(249)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije aktivna u svim segmentima tržišta, uključujući proizvode s najnižom cijenom. Očekuje se da će se zbog mjera povećati i diversificirati ponuda električnih bicikala jer će se ponovno uspostaviti tržišno natjecanje s jednakim uvjetima. Podsjeća se da se zbog uvođenja mjera na konvencionalne bicikle nije smanjio izbor za potrošače, nego se povećala raznolikost dobavljača i njihovih država podrijetla. Stoga je utvrđeno da argument nije potkrijepljen i da ga treba odbiti.

| (250) | Iako se očekuje da će se uvođenjem mjera ponovno uspostaviti tržišne cijene koje su de facto više od dampinških cijena, cijena je jedan čimbenik koji utječe na izbor potrošača te je usporedbom troškova i koristi potrebno pronaći ravnotežu između vjerojatnog utjecaja na cijene za potrošače i alternative električnim biciklima, kao što su automobili, motocikli ili skuteri. |
| --- | --- |

(250)

Iako se očekuje da će se uvođenjem mjera ponovno uspostaviti tržišne cijene koje su de facto više od dampinških cijena, cijena je jedan čimbenik koji utječe na izbor potrošača te je usporedbom troškova i koristi potrebno pronaći ravnotežu između vjerojatnog utjecaja na cijene za potrošače i alternative električnim biciklima, kao što su automobili, motocikli ili skuteri.

de facto

| (251) | Komisija je utvrdila da se interes potrošača ne može svesti na utjecaj koji dovođenje uvoza iz NRK-a na neštetne razine ima na cijenu. S druge strane, postoje dokazi da je izbor potrošača potaknut drugim čimbenicima, kao što su vrsta, kvaliteta, inovacije i usluge, koji se mogu postići samo u uobičajenim tržišnim uvjetima s poštenim i otvorenim tržišnim natjecanjem. |
| --- | --- |

(251)

Komisija je utvrdila da se interes potrošača ne može svesti na utjecaj koji dovođenje uvoza iz NRK-a na neštetne razine ima na cijenu. S druge strane, postoje dokazi da je izbor potrošača potaknut drugim čimbenicima, kao što su vrsta, kvaliteta, inovacije i usluge, koji se mogu postići samo u uobičajenim tržišnim uvjetima s poštenim i otvorenim tržišnim natjecanjem.

| (252) | Komisija je stoga zaključila da mjere ne bi neopravdano utjecale na potrošače i da bi pridonijele održivom razvoju električnih bicikala u Europi te širim koristima društvu u smislu zaštite okoliša i poboljšane mobilnosti. |
| --- | --- |

(252)

Komisija je stoga zaključila da mjere ne bi neopravdano utjecale na potrošače i da bi pridonijele održivom razvoju električnih bicikala u Europi te širim koristima društvu u smislu zaštite okoliša i poboljšane mobilnosti.

6.5   Interes ostalih strana

Interes ostalih strana

| (253) | Konačno, europski sindikat industriALL javio se i izrazio zabrinutost zbog negativnog utjecaja dampinškog uvoza na stanje industrije Unije te svoju potporu mjerama radi osiguranja jednakih uvjeta i daljnje visoke zaposlenosti u Uniji. |
| --- | --- |

(253)

Konačno, europski sindikat industriALL javio se i izrazio zabrinutost zbog negativnog utjecaja dampinškog uvoza na stanje industrije Unije te svoju potporu mjerama radi osiguranja jednakih uvjeta i daljnje visoke zaposlenosti u Uniji.

6.6   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (254) | Iako se ne bi mogao isključiti negativan učinak mjera na male uvoznike predmetnog proizvoda i na cijene za potrošače, on ne premašuje koristi za dobavljače, industriju Unije i potrošače. |
| --- | --- |

(254)

Iako se ne bi mogao isključiti negativan učinak mjera na male uvoznike predmetnog proizvoda i na cijene za potrošače, on ne premašuje koristi za dobavljače, industriju Unije i potrošače.

| (255) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za tvrdnju da uvođenje privremenih mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a ne bi bilo u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(255)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za tvrdnju da uvođenje privremenih mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a ne bi bilo u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.

7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (256) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije privremene mjere trebalo bi uvesti kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim kineskim uvozom. |
| --- | --- |

(256)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije privremene mjere trebalo bi uvesti kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim kineskim uvozom.

7.1   Razina uklanjanja štete

Razina uklanjanja štete

| (257) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(257)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (258) | Šteta bi bila uklonjena ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije koju bi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno ako ne bi bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru. |
| --- | --- |

(258)

Šteta bi bila uklonjena ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije koju bi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno ako ne bi bilo dampinškog uvoza, razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru.

| (259) | Kako bi utvrdila tu dobit koja bi se razumno mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, Komisija je uzela u obzir dobit ostvarenu od prodaje nepovezanim kupcima koja se upotrebljava za potrebe utvrđivanja razine uklanjanja štete. |
| --- | --- |

(259)

Kako bi utvrdila tu dobit koja bi se razumno mogla ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, Komisija je uzela u obzir dobit ostvarenu od prodaje nepovezanim kupcima koja se upotrebljava za potrebe utvrđivanja razine uklanjanja štete.

| (260) | Ciljna dobit privremeno je određena na 4,3 %, što je najviša prosječna profitna marža industrije Unije u razmatranom razdoblju. Proizvođači iz Unije u uzorku nisu mogli dostaviti profitnu maržu za proizvodnju električnih bicikala prije 2014. |
| --- | --- |

(260)

Ciljna dobit privremeno je određena na 4,3 %, što je najviša prosječna profitna marža industrije Unije u razmatranom razdoblju. Proizvođači iz Unije u uzorku nisu mogli dostaviti profitnu maržu za proizvodnju električnih bicikala prije 2014.

| (261) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju iz NRK-a, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(261)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju iz NRK-a, primjereno prilagođene za troškove uvoza i carine, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (262) | Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti uvodne izjave od 123. do 127.). |
| --- | --- |

(262)

Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti uvodne izjave od 123. do 127.).

7.2   Privremene mjere

Privremene mjere

| (263) | Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a u skladu s pravilom nižeg iznosa pristojbe iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila razine uklanjanja štete i dampinške marže. Iznos pristojbe trebalo bi postaviti na razinu dampinške marže ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(263)

Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz NRK-a u skladu s pravilom nižeg iznosa pristojbe iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila razine uklanjanja štete i dampinške marže. Iznos pristojbe trebalo bi postaviti na razinu dampinške marže ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža.

| (264) | Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:








  Društvo | Dampinška marža | Razina uklanjanja štete | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd. | 90,6 % | 77,6 % | 77,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % | 27,5 % | 27,5 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. | 42,8 % | 21,8 % | 21,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |
| Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak (vidjeti Prilog) | 51,0 % | 37,0 % | 37,0 % |
| Sva ostala društva | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |

(264)

Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Društvo

Dampinška marža

Razina uklanjanja štete

Privremena antidampinška pristojba

Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

90,6 %

77,6 %

77,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

27,5 %

27,5 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

42,8 %

21,8 %

21,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

106,4 %

83,6 %

83,6 %

Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak (vidjeti Prilog)

51,0 %

37,0 %

37,0 %

Sva ostala društva

106,4 %

83,6 %

83,6 %

| (265) | Komisija je Uredbom o evidentiranju uvela obvezu evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu antidampinških i kompenzacijskih mjera na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe i članka 24. stavka 5. osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(265)

Komisija je Uredbom o evidentiranju uvela obvezu evidentiranja uvoza predmetnog proizvoda s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu antidampinških i kompenzacijskih mjera na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe i članka 24. stavka 5. osnovne antisubvencijske uredbe.

| (266) | U pogledu antidampinškog ispitnog postupka koji je u tijeku te s obzirom na prethodne zaključke evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka trebalo bi obustaviti u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(266)

U pogledu antidampinškog ispitnog postupka koji je u tijeku te s obzirom na prethodne zaključke evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka trebalo bi obustaviti u skladu s člankom 14. stavkom 5. osnovne uredbe.

| (267) | U pogledu usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda trebalo bi nastaviti u skladu s člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(267)

U pogledu usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka evidentiranje uvoza predmetnog proizvoda trebalo bi nastaviti u skladu s člankom 24. stavkom 5. osnovne antisubvencijske uredbe.

| (268) | U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(268)

U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.

| (269) | Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno u pogledu tih društava tijekom ovog ispitnog postupka. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim društvima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(269)

Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno u pogledu tih društava tijekom ovog ispitnog postupka. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim društvima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (270) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (9). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(270)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (9). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

9

Službenom listu Europske unije

| (271) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(271)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

8.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (272) | Komisija je u interesu dobrog upravljanja pozvala zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(272)

Komisija je u interesu dobrog upravljanja pozvala zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (273) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(273)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz bicikala i sličnih vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstanih u oznake KN 8711 60 10 i ex 8711 60 90 (oznaka TARIC 8711609010).

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd. | 77,6 % | C382 |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 27,5 % | C383 |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. | 21,8 % | C384 |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. | 83,6 % | C385 |
| Ostali proizvođači izvoznici koji surađuju navedeni u Prilogu | 37,0 % | Vidjeti Prilog |
| Sva ostala društva | 83,6 % | C999 |

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

77,6 %

C382

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

27,5 %

C383

Jinhua Vision Industry Co., Ltd i Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

21,8 %

C384

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

83,6 %

C385

Ostali proizvođači izvoznici koji surađuju navedeni u Prilogu

37,0 %

Vidjeti Prilog

Sva ostala društva

83,6 %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je električne bicikle i slična vozila iz ovog računa koji se prodaju za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Osim ako je određeno drukčije, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 2.

1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji; i

| (c) | zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe strane iz članka 21. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

U članku 1. Provedbene uredbe (EU) 2018/671 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   U skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/1037 carinskim tijelima nalaže se da poduzmu odgovarajuće mjere evidentiranja uvoza u Uniju bicikala i sličnih vozila s pedalama s pomoćnim električnim motorom, trenutačno razvrstanih u oznake KN 8711 60 10 i ex 8711 60 90 (oznaka TARIC 8711609010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.”

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se tijekom razdoblja od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL C 353, 20.10.2017., str. 19.

2

(3)  
  SL C 440, 21.12.2017., str. 22.

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/671 оd 2. svibnja 2018. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 113, 3.5.2018., str. 4.).

4

(5)  Pritužba, Prilog 10.

5

(6)  Pritužba, Prilog 9.

6

(7)  Najveća kontinuirana nazivna snaga.

7

(8)  Uredba (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, 30.6.2016., str. 55.).

8

(9)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

9

---

PRILOG

| Naziv društva | Pokrajina | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd. | Jiangsu | C386 |
| Active Cycles Co., Ltd. | Jiangsu | C387 |
| Aigeni Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C388 |
| Aima Technology Group Co., Ltd. | Tianjin | C389 |
| Alco Electronics (Dongguan) Limited | Guangdong | C390 |
| Beijing Tsinova Technology Co., Ltd. | Peking | C391 |
| Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C392 |
| Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd. | Jiangsu | C393 |
| Changzhou Hj Pedal Co., Ltd. | Jiangsu | C394 |
| Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C395 |
| Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C396 |
| Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C397 |
| Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C398 |
| Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd. | Tianjin | C399 |
| Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co. | Jiangsu | C400 |
| Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd. | Guangdong | C401 |
| Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd i Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd | Guangdong | C402 |
| Eco International Elebike Co., Ltd. | Jiangsu | C403 |
| Everestt International Industries Ltd. | Jiangsu | C404 |
| Foshan Lano Bike Co., Ltd. | Guangdong | C405 |
| Foshan Zenith Sports Co., Ltd. | Guangdong | C406 |
| Geoby Advance Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C407 |
| Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd. | Guangdong | C408 |
| Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd. | Guangdong | C409 |
| Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd. | Guangzhou | C410 |
| Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C411 |
| Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd. | Zhejiang | C412 |
| Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd. | Zhejiang | C413 |
| Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd. | Guangdong | C414 |
| Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C415 |
| Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C416 |
| Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd. | Jiangsu | C417 |
| Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd. | Zhejiang | C418 |
| Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419 |
| Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C420 |
| Jinhua Jobo Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C421 |
| Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C422 |
| Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C423 |
| Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C424 |
| Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd. | Jiangsu | C425 |
| Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd. | Guangdong | C426 |
| Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd. | Jiangsu | C427 |
| Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd. | Jiangsu | C428 |
| Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C429 |
| Ningbo Bestar Co., Ltd. | Zhejiang | C430 |
| Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C431 |
| Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C432 |
| Ningbo Oner Bike Co., Ltd. | Zhejiang | C433 |
| Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C434 |
| Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C435 |
| Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd. | Zhejiang | C436 |
| Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd. | Zhejiang | C437 |
| Pronordic E-Bikes Limited Company | Jiangsu | C438 |
| Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd. | Shandong | C439 |
| Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd. | Šangaj | C440 |
| Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd. | Guangdong | C441 |
| Shenzhen Shenling Car Co., Ltd. | Guangdong | C442 |
| Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C443 |
| Skyland Sport Tech Co., Ltd. | Tianjin | C444 |
| Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C445 |
| Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd. | Jiangsu | C446 |
| Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C447 |
| Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd. | Jiangsu | C448 |
| Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd. | Tianjin | C449 |
| Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd. | Tianjin | C450 |
| Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C451 |
| Ubchoice Co., Ltd. | Guangdong | C452 |
| Universal Cycle Corporation (Guang Zhou) | Guangdong | C453 |
| Wettsen Corporation | Shandong | C454 |
| Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C455 |
| Wuxi Merry Ebike Co., Ltd. | Jiangsu | C456 |
| Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C457 |
| Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd. | Jiangsu | C458 |
| Wuxi United Mobility Technology Inc | Jiangsu | C459 |
| Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd. | Zhejiang | C460 |
| Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd. | Zhejiang | C461 |
| Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd. | Tianjin | C462 |
| Yadea Technology Group Co., Ltd. | Jiangsu | C463 |
| Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp | Jiangsu | C464 |
| Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd. | Zhejiang | C465 |
| Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd. | Zhejiang | C466 |
| Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C467 |
| Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C468 |
| Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd. | Zhejiang | C469 |
| Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C470 |
| Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C471 |
| Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C472 |
| Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C473 |
| Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C474 |
| Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd. | Zhejiang | C475 |
| Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C476 |
| Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd. | Zhejiang | C477 |
| Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd., Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd. i Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C478 |
| Zhongshan Qiangli Electronics Factory | Guangdong | C479 |
| Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd. | Tianjin | C480 |

Naziv društva

Pokrajina

Dodatna oznaka TARIC

Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd.

Jiangsu

C386

Active Cycles Co., Ltd.

Jiangsu

C387

Aigeni Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C388

Aima Technology Group Co., Ltd.

Tianjin

C389

Alco Electronics (Dongguan) Limited

Guangdong

C390

Beijing Tsinova Technology Co., Ltd.

Peking

C391

Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C392

Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd.

Jiangsu

C393

Changzhou Hj Pedal Co., Ltd.

Jiangsu

C394

Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C395

Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C396

Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C397

Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C398

Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd.

Tianjin

C399

Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co.

Jiangsu

C400

Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd.

Guangdong

C401

Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd i Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

Guangdong

C402

Eco International Elebike Co., Ltd.

Jiangsu

C403

Everestt International Industries Ltd.

Jiangsu

C404

Foshan Lano Bike Co., Ltd.

Guangdong

C405

Foshan Zenith Sports Co., Ltd.

Guangdong

C406

Geoby Advance Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C407

Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd.

Guangdong

C408

Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd.

Guangdong

C409

Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd.

Guangzhou

C410

Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C411

Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd.

Zhejiang

C412

Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd.

Zhejiang

C413

Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd.

Guangdong

C414

Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C415

Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C416

Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd.

Jiangsu

C417

Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd.

Zhejiang

C418

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419

Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C420

Jinhua Jobo Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C421

Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C422

Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C423

Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C424

Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd.

Jiangsu

C425

Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd.

Guangdong

C426

Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd.

Jiangsu

C427

Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd.

Jiangsu

C428

Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C429

Ningbo Bestar Co., Ltd.

Zhejiang

C430

Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C431

Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C432

Ningbo Oner Bike Co., Ltd.

Zhejiang

C433

Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C434

Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C435

Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd.

Zhejiang

C436

Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd.

Zhejiang

C437

Pronordic E-Bikes Limited Company

Jiangsu

C438

Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd.

Shandong

C439

Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd.

Šangaj

C440

Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd.

Guangdong

C441

Shenzhen Shenling Car Co., Ltd.

Guangdong

C442

Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C443

Skyland Sport Tech Co., Ltd.

Tianjin

C444

Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C445

Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd.

Jiangsu

C446

Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C447

Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd.

Jiangsu

C448

Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd.

Tianjin

C449

Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd.

Tianjin

C450

Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C451

Ubchoice Co., Ltd.

Guangdong

C452

Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

Guangdong

C453

Wettsen Corporation

Shandong

C454

Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C455

Wuxi Merry Ebike Co., Ltd.

Jiangsu

C456

Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C457

Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd.

Jiangsu

C458

Wuxi United Mobility Technology Inc

Jiangsu

C459

Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd.

Zhejiang

C460

Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd.

Zhejiang

C461

Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd.

Tianjin

C462

Yadea Technology Group Co., Ltd.

Jiangsu

C463

Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp

Jiangsu

C464

Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd.

Zhejiang

C465

Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd.

Zhejiang

C466

Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C467

Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C468

Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd.

Zhejiang

C469

Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C470

Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C471

Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C472

Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C473

Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C474

Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd.

Zhejiang

C475

Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C476

Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd.

Zhejiang

C477

Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd., Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd. i Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C478

Zhongshan Qiangli Electronics Factory

Guangdong

C479

Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd.

Tianjin

C480

---

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/39

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/1013

оd 17. srpnja 2018.

o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. (1), a posebno njezine članke 5. i 7.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. (2), a posebno njezine članke 3. i 4.,

nakon konzultacija s Odborom za zaštitne mjere uspostavljenim u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755,

budući da:

I.   KONTEKST

KONTEKST

| (1) | Komisija je 26. ožujka 2018. u Službenom listu Europske unije objavila Obavijest o pokretanju ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u vezi s uvozom 26 kategorija proizvodâ od čelika (2018/C 111/10) (3). Komisija je odlučila pokrenuti ispitni postupak na temelju dostatnih dokaza o tome da uvoz tih proizvoda uzrokuje ili prijeti uzrokovanjem ozbiljne štete predmetnim proizvođačima iz Unije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 26. ožujka 2018. u Službenom listu Europske unije objavila Obavijest o pokretanju ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u vezi s uvozom 26 kategorija proizvodâ od čelika (2018/C 111/10) (3). Komisija je odlučila pokrenuti ispitni postupak na temelju dostatnih dokaza o tome da uvoz tih proizvoda uzrokuje ili prijeti uzrokovanjem ozbiljne štete predmetnim proizvođačima iz Unije.

Službenom listu Europske unije

3

| (2) | Komisija je 28. lipnja objavila i Obavijest o širenju područja primjene ispitnog postupka na dvije dodatne kategorije proizvodâ (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 28. lipnja objavila i Obavijest o širenju područja primjene ispitnog postupka na dvije dodatne kategorije proizvodâ (4).

4

| (3) | Informacije koje su Komisiji bile raspoložive iz postojećeg mehanizma prethodnog nadzora proizvodâ od čelika (5) i industrijskih izvora Unije pokazale su da rastući trend uvoza tih kategorija proizvodâ te prevladavajući nepovoljni gospodarski i trgovinski uvjeti, uključujući situaciju u industriji čelika Unije, opravdavaju dubinsko ispitivanje. |
| --- | --- |

(3)

Informacije koje su Komisiji bile raspoložive iz postojećeg mehanizma prethodnog nadzora proizvodâ od čelika (5) i industrijskih izvora Unije pokazale su da rastući trend uvoza tih kategorija proizvodâ te prevladavajući nepovoljni gospodarski i trgovinski uvjeti, uključujući situaciju u industriji čelika Unije, opravdavaju dubinsko ispitivanje.

5

| (4) | Osim toga, zbog zaštitnih mjera u pogledu uvoza čelika koje su donijele Sjedinjene Američke Države („SAD”) na temelju odjeljka 232. Zakona o širenju trgovine iz 1962. („odjeljak 232.”) postojao je visok rizik od daljnjeg povećanja uvoza uslijed preusmjeravanja trgovine. |
| --- | --- |

(4)

Osim toga, zbog zaštitnih mjera u pogledu uvoza čelika koje su donijele Sjedinjene Američke Države („SAD”) na temelju odjeljka 232. Zakona o širenju trgovine iz 1962. („odjeljak 232.”) postojao je visok rizik od daljnjeg povećanja uvoza uslijed preusmjeravanja trgovine.

| (5) | U kontekstu stalnog viška kapaciteta na globalnoj razini, takve okolnosti mogu ugroziti industriju čelika Unije, koja je još uvijek osjetljiva na vjerojatno neizbježno povećanje uvoza te se oporavlja od štete prouzročene nepoštenim trgovinskim praksama, što dokazuje i znatan broj mjera trgovinske zaštite za proizvode od čelika koje su nedavno poduzele zemlje širom svijeta. |
| --- | --- |

(5)

U kontekstu stalnog viška kapaciteta na globalnoj razini, takve okolnosti mogu ugroziti industriju čelika Unije, koja je još uvijek osjetljiva na vjerojatno neizbježno povećanje uvoza te se oporavlja od štete prouzročene nepoštenim trgovinskim praksama, što dokazuje i znatan broj mjera trgovinske zaštite za proizvode od čelika koje su nedavno poduzele zemlje širom svijeta.

| (6) | Komisija je 11. travnja 2018. izdala „bilješku u spis” s ključnim statističkim podacima i raspoloživim pokazateljima štete. U vezi s navedenom bilješkom u spis, Komisija je zaprimila 41 odgovor od trećih zemalja, nacionalnih udruženja i pojedinačnih čeličana. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 11. travnja 2018. izdala „bilješku u spis” s ključnim statističkim podacima i raspoloživim pokazateljima štete. U vezi s navedenom bilješkom u spis, Komisija je zaprimila 41 odgovor od trećih zemalja, nacionalnih udruženja i pojedinačnih čeličana.

| (7) | Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da Komisija nije na pravovremen i odgovarajući način otkrila dokaze na temelju kojih je pokrenut ispitni postupak o zaštitnim mjerama. Zainteresirane su strane tvrdile da zbog tog propusta nisu mogle u potpunosti ostvariti svoja prava na obranu. Točnije, nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da bilješka u spis, na raspolaganju od 11. travnja 2018., nije sadržavala podatke o prodaji, izvozu, potrošnji ili ukupnoj proizvodnji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da Komisija nije na pravovremen i odgovarajući način otkrila dokaze na temelju kojih je pokrenut ispitni postupak o zaštitnim mjerama. Zainteresirane su strane tvrdile da zbog tog propusta nisu mogle u potpunosti ostvariti svoja prava na obranu. Točnije, nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da bilješka u spis, na raspolaganju od 11. travnja 2018., nije sadržavala podatke o prodaji, izvozu, potrošnji ili ukupnoj proizvodnji Unije.

| (8) | Suprotno tim tvrdnjama, bilješka u spis sadržavala je podatke o prodaji, izvozu, potrošnji i ukupnoj proizvodnji Unije. Osim toga, Komisija smatra da su glavni elementi i raspoloživi dokazi na odgovarajući način također sažeti u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije, kao i u obavijesti o ispitnom postupku Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama. |
| --- | --- |

(8)

Suprotno tim tvrdnjama, bilješka u spis sadržavala je podatke o prodaji, izvozu, potrošnji i ukupnoj proizvodnji Unije. Osim toga, Komisija smatra da su glavni elementi i raspoloživi dokazi na odgovarajući način također sažeti u Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije, kao i u obavijesti o ispitnom postupku Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama.

Službenom listu Europske unije

| (9) | Komisija stoga smatra da je ispunila svoje pravne obveze u pogledu odgovarajuće zaštite prava na obranu zainteresiranih strana. U svakom slučaju, zainteresirane strane još uvijek mogu ostvariti svoja prava u daljnjem tijeku ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(9)

Komisija stoga smatra da je ispunila svoje pravne obveze u pogledu odgovarajuće zaštite prava na obranu zainteresiranih strana. U svakom slučaju, zainteresirane strane još uvijek mogu ostvariti svoja prava u daljnjem tijeku ispitnog postupka.

| (10) | Kako bi prikupila podatke potrebne za provedbu dubinske ocjene, Komisija je poslala upitnike poznatim proizvođačima iz EU-a te svim proizvođačima izvoznicima, uvoznicima i korisnicima proizvodâ iz ispitnog postupka koji su to zatražili do datuma iz Obavijesti o pokretanju postupka. Tim je stranama, kao i trećim zemljama, upućen i poziv na dostavu odgovarajućih podnesaka. Komisija je zaprimila 222 odgovora na upitnike i 74 podneska. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi prikupila podatke potrebne za provedbu dubinske ocjene, Komisija je poslala upitnike poznatim proizvođačima iz EU-a te svim proizvođačima izvoznicima, uvoznicima i korisnicima proizvodâ iz ispitnog postupka koji su to zatražili do datuma iz Obavijesti o pokretanju postupka. Tim je stranama, kao i trećim zemljama, upućen i poziv na dostavu odgovarajućih podnesaka. Komisija je zaprimila 222 odgovora na upitnike i 74 podneska.

II.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI ILI IZRAVNO KONKURENTNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI ILI IZRAVNO KONKURENTNI PROIZVOD

| (11) | Komisija je pokrenula ispitni postupak o zaštitnim mjerama za 26 kategorija proizvodâ od čelika uvezenih u EU, a 28. lipnja njegovo je područje primjene prošireno na dvije dodatne kategorije proizvodâ na temelju obavijesti o izmjeni Obavijesti o pokretanju postupka (6). Svih 28 kategorija proizvodâ („predmetni proizvod” ili „predmetne kategorije proizvodâ”) obuhvaćeno je mehanizmom nadzora proizvodâ od čelika koji je Komisija uvela u svibnju 2016. Podliježu i carinskim mjerama SAD-a prema odjeljku 232. Predmetne kategorije proizvodâ navedene su u Prilogu I. zajedno s oznakama KN u koje su ti proizvodi trenutačno razvrstani. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je pokrenula ispitni postupak o zaštitnim mjerama za 26 kategorija proizvodâ od čelika uvezenih u EU, a 28. lipnja njegovo je područje primjene prošireno na dvije dodatne kategorije proizvodâ na temelju obavijesti o izmjeni Obavijesti o pokretanju postupka (6). Svih 28 kategorija proizvodâ („predmetni proizvod” ili „predmetne kategorije proizvodâ”) obuhvaćeno je mehanizmom nadzora proizvodâ od čelika koji je Komisija uvela u svibnju 2016. Podliježu i carinskim mjerama SAD-a prema odjeljku 232. Predmetne kategorije proizvodâ navedene su u Prilogu I. zajedno s oznakama KN u koje su ti proizvodi trenutačno razvrstani.

6

| (12) | Komisija je u preliminarnoj ocjeni utvrdila da je 28 kategorija proizvodâ proizvođača iz Unije (dalje u tekstu „istovjetni proizvod” ili „istovjetne kategorije proizvoda”) istovjetno ili izravno konkurentno predmetnim kategorijama proizvodâ. I proizvodi koji se proizvode u Uniji i uvezeni predmetni proizvodi imaju jednaka osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva; jednaka im je namjena, a informacije o cijeni i kvaliteti izravno su dostupne; prodaju se sličnim ili jednakim kanalima prodaje kupcima koji ih kupuju ili ih mogu kupiti i od domaćih i od stranih izvoznika. U skladu s time, postoji snažna konkurencija između predmetnih kategorija proizvodâ i onih koje proizvode proizvođači iz Unije pod odgovarajućim kategorijama. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u preliminarnoj ocjeni utvrdila da je 28 kategorija proizvodâ proizvođača iz Unije (dalje u tekstu „istovjetni proizvod” ili „istovjetne kategorije proizvoda”) istovjetno ili izravno konkurentno predmetnim kategorijama proizvodâ. I proizvodi koji se proizvode u Uniji i uvezeni predmetni proizvodi imaju jednaka osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva; jednaka im je namjena, a informacije o cijeni i kvaliteti izravno su dostupne; prodaju se sličnim ili jednakim kanalima prodaje kupcima koji ih kupuju ili ih mogu kupiti i od domaćih i od stranih izvoznika. U skladu s time, postoji snažna konkurencija između predmetnih kategorija proizvodâ i onih koje proizvode proizvođači iz Unije pod odgovarajućim kategorijama.

| (13) | Komisija je na temelju te preliminarne analize također utvrdila da postoji važna međusobna povezanost i snažna konkurencija između proizvoda razvrstanih u različite kategorije proizvodâ te proizvoda u različitim proizvodnim fazama unutar pojedinih kategorija s obzirom na to da neke od kategorija predstavljaju glavne sirovine ili materijale za proizvodnju drugih proizvoda u drugim kategorijama proizvodâ. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je na temelju te preliminarne analize također utvrdila da postoji važna međusobna povezanost i snažna konkurencija između proizvoda razvrstanih u različite kategorije proizvodâ te proizvoda u različitim proizvodnim fazama unutar pojedinih kategorija s obzirom na to da neke od kategorija predstavljaju glavne sirovine ili materijale za proizvodnju drugih proizvoda u drugim kategorijama proizvodâ.

| (14) | Pojedini primjeri ilustriraju tu međusobnu povezanost i konkurenciju unutar kategorija proizvodâ i između njih. Primjerice, toplovaljane široke trake proizvode se od ploča i valjaju u kolute ili se proizvode izravno na valjaoničkom stanu za kvarto-limove. Limovi se proizvode uzdužnim rezanjem trake. Uska se traka proizvodi izravno ili prorezivanjem toplovaljane široke trake. Toplovaljani ravni proizvodi upotrebljavaju se i u proizvodnji cijevi za petrokemijsku industriju, dok hladnovaljane ravne proizvode kasnije upotrebljavaju proizvođači varenih cijevi. Velik dio proizvedenih toplovaljanih širokih traka dodatno se obrađuje radi proizvodnje hladnovaljanih traka, koje su tanje i imaju kvalitetniju površinsku obradu. Znatan udio hladnovaljanih proizvoda prevučen je metalnim premazom, kositrom ili kromom za proizvodnju limenki, odnosno cinkom (7). |
| --- | --- |

(14)

Pojedini primjeri ilustriraju tu međusobnu povezanost i konkurenciju unutar kategorija proizvodâ i između njih. Primjerice, toplovaljane široke trake proizvode se od ploča i valjaju u kolute ili se proizvode izravno na valjaoničkom stanu za kvarto-limove. Limovi se proizvode uzdužnim rezanjem trake. Uska se traka proizvodi izravno ili prorezivanjem toplovaljane široke trake. Toplovaljani ravni proizvodi upotrebljavaju se i u proizvodnji cijevi za petrokemijsku industriju, dok hladnovaljane ravne proizvode kasnije upotrebljavaju proizvođači varenih cijevi. Velik dio proizvedenih toplovaljanih širokih traka dodatno se obrađuje radi proizvodnje hladnovaljanih traka, koje su tanje i imaju kvalitetniju površinsku obradu. Znatan udio hladnovaljanih proizvoda prevučen je metalnim premazom, kositrom ili kromom za proizvodnju limenki, odnosno cinkom (7).

7

| (15) | Mnogi proizvođači u Uniji aktivno proizvode većinu prethodno navedenih proizvoda. Primjerice, uz proizvodnju hladnovaljanih i toplovaljanih limova i traka, Arcelor Mittal bavi se i proizvodnjom ploča te prevlačenjem nekoliko vrsta proizvoda od čelika. Slično tome, poduzeća kao što su Voest Alpine i Tata Steel proizvode toplovaljane i hladnovaljane limove i trake te prevučene proizvode od čelika koji se proizvode od tih proizvoda. |
| --- | --- |

(15)

Mnogi proizvođači u Uniji aktivno proizvode većinu prethodno navedenih proizvoda. Primjerice, uz proizvodnju hladnovaljanih i toplovaljanih limova i traka, Arcelor Mittal bavi se i proizvodnjom ploča te prevlačenjem nekoliko vrsta proizvoda od čelika. Slično tome, poduzeća kao što su Voest Alpine i Tata Steel proizvode toplovaljane i hladnovaljane limove i trake te prevučene proizvode od čelika koji se proizvode od tih proizvoda.

| (16) | Osim toga, s obzirom na razinu međusobne povezanosti, lako se može dogoditi da konkurentski pritisak prijeđe s jednog proizvoda na drugi. Primjerice, ako se za jedan proizvod, na primjer čelični kolut, uvedu mjere trgovinske zaštite, taj se proizvod može dalje prerađivati u istoj zemlji i izvoziti u drugom obliku kako bi se izbjegle dodatne mjere i održala konkurentnost s domaćim proizvodima. Nije isključeno ni da treće zemlje uvoze neke od tih proizvoda po niskoj cijeni te ih prerađuju prije ponovnog izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(16)

Osim toga, s obzirom na razinu međusobne povezanosti, lako se može dogoditi da konkurentski pritisak prijeđe s jednog proizvoda na drugi. Primjerice, ako se za jedan proizvod, na primjer čelični kolut, uvedu mjere trgovinske zaštite, taj se proizvod može dalje prerađivati u istoj zemlji i izvoziti u drugom obliku kako bi se izbjegle dodatne mjere i održala konkurentnost s domaćim proizvodima. Nije isključeno ni da treće zemlje uvoze neke od tih proizvoda po niskoj cijeni te ih prerađuju prije ponovnog izvoza u Uniju.

| (17) | Zbog tih međusobnih odnosa i povezanosti te s obzirom na to da se, kako će biti objašnjeno u nastavku, potencijalno preusmjeravanje trgovine uzrokovano mjerama SAD-a iz odjeljka 232. odnosi na sve kategorije proizvodâ zbog činjenice da se te mjere primjenjuju horizontalno na sve proizvode od čelika neovisno o njihovu obliku, veličini ili sastavu, radi privremenog je utvrđivanja provedena opća analiza svih 28 kategorija proizvodâ s obzirom na predmetni proizvod (tj. čelik u različitim oblicima) te analiza na pojedinačnoj razini za svaku kategoriju proizvodâ (8). |
| --- | --- |

(17)

Zbog tih međusobnih odnosa i povezanosti te s obzirom na to da se, kako će biti objašnjeno u nastavku, potencijalno preusmjeravanje trgovine uzrokovano mjerama SAD-a iz odjeljka 232. odnosi na sve kategorije proizvodâ zbog činjenice da se te mjere primjenjuju horizontalno na sve proizvode od čelika neovisno o njihovu obliku, veličini ili sastavu, radi privremenog je utvrđivanja provedena opća analiza svih 28 kategorija proizvodâ s obzirom na predmetni proizvod (tj. čelik u različitim oblicima) te analiza na pojedinačnoj razini za svaku kategoriju proizvodâ (8).

8

III.   PROIZVOĐAČI IZ UNIJE

PROIZVOĐAČI IZ UNIJE

| (18) | Većina proizvođača iz Unije članovi su Europske konfederacije proizvođača željeza i čelika („Eurofer”) ili, u mjeri u kojoj se proizvodi odnose na cijevi, Europske udruge proizvođača čeličnih cijevi („ESTA”). Te dvije industrijske udruge zastupaju više od 95 % proizvođača čelika u Uniji. Njihovi se članovi nalaze u gotovo svim državama članicama. |
| --- | --- |

(18)

Većina proizvođača iz Unije članovi su Europske konfederacije proizvođača željeza i čelika („Eurofer”) ili, u mjeri u kojoj se proizvodi odnose na cijevi, Europske udruge proizvođača čeličnih cijevi („ESTA”). Te dvije industrijske udruge zastupaju više od 95 % proizvođača čelika u Uniji. Njihovi se članovi nalaze u gotovo svim državama članicama.

| (19) | Te su industrijske udruge u ime svojih članova obavijestile Komisiju o tome da podupiru pokretanje ispitnog postupka o zaštitnim mjerama, kao i donošenje mjera za suočavanje s preusmjeravanjem trgovine uzrokovanim mjerama iz odjeljka 232., čime se ozbiljno narušava tržište čelika koje se još uvijek nije u potpunosti oporavilo od krize u industriji čelika. |
| --- | --- |

(19)

Te su industrijske udruge u ime svojih članova obavijestile Komisiju o tome da podupiru pokretanje ispitnog postupka o zaštitnim mjerama, kao i donošenje mjera za suočavanje s preusmjeravanjem trgovine uzrokovanim mjerama iz odjeljka 232., čime se ozbiljno narušava tržište čelika koje se još uvijek nije u potpunosti oporavilo od krize u industriji čelika.

IV.   POVEĆANJE UVOZA

POVEĆANJE UVOZA

| (20) | Komisija je na temelju Eurostatovih informacija, mehanizma prethodnog nadzora proizvodâ od čelika te informacija koje je dostavila industrija Unije provela preliminarnu analizu povećanja uvoza predmetnih proizvoda u razdoblju od 2013. do 2017. Komisija je ispitala i kretanje uvoza tijekom prvog tromjesečja 2018. kako bi potvrdila nedavno povećanje uvoza. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je na temelju Eurostatovih informacija, mehanizma prethodnog nadzora proizvodâ od čelika te informacija koje je dostavila industrija Unije provela preliminarnu analizu povećanja uvoza predmetnih proizvoda u razdoblju od 2013. do 2017. Komisija je ispitala i kretanje uvoza tijekom prvog tromjesečja 2018. kako bi potvrdila nedavno povećanje uvoza.

| (21) | Ukupan uvoz predmetnih proizvoda kretao se kako je prikazano u nastavku: | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (000 tona) | 18 861 | 22 437 | 27 164 | 29 778 | 30 573 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 119 | 144 | 158 | 162 |
| Tržišni udjeli | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,0 % |
| Izvor: Eurostat |

(21)

Ukupan uvoz predmetnih proizvoda kretao se kako je prikazano u nastavku:

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Uvoz (000 tona)

18 861

22 437

27 164

29 778

30 573

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

119

119

144

144

158

158

162

162

Tržišni udjeli

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,0 %

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (22) | Ukupno gledajući, uvoz svih 28 predmetnih kategorija proizvodâ u apsolutnim je brojkama porastao za 62 % u razdoblju od 2013. do 2017. Povećanje uvoza bilo je osobito izraženo do 2016. Uvoz je nakon toga nastavio rasti te se zadržao na vrlo visokoj razini. |
| --- | --- |

(22)

Ukupno gledajući, uvoz svih 28 predmetnih kategorija proizvodâ u apsolutnim je brojkama porastao za 62 % u razdoblju od 2013. do 2017. Povećanje uvoza bilo je osobito izraženo do 2016. Uvoz je nakon toga nastavio rasti te se zadržao na vrlo visokoj razini.

| (23) | I uvoz velike većine pojedinačnih kategorija proizvodâ obuhvaćenih ispitnim postupkom posljednjih je pet godina zabilježio povećanje u apsolutnim brojkama. Primjerice, uvoz glavnih kategorija u smislu uvoza (1., 4. i 7. kategorija proizvodâ) porastao je za 45 %, 168 %, odnosno 78 %. |
| --- | --- |

(23)

I uvoz velike većine pojedinačnih kategorija proizvodâ obuhvaćenih ispitnim postupkom posljednjih je pet godina zabilježio povećanje u apsolutnim brojkama. Primjerice, uvoz glavnih kategorija u smislu uvoza (1., 4. i 7. kategorija proizvodâ) porastao je za 45 %, 168 %, odnosno 78 %.

| (24) | Međutim, za pet kategorija proizvodâ, točnije za proizvode kategorije 10., 11., 19., 24. i 27. nije zabilježeno povećanje. Komisija stoga smatra da bi te kategorije proizvodâ u ovoj fazi trebalo izuzeti iz područja primjene privremenih mjera. Bez obzira na to, Komisija pridržava pravo da tih pet kategorija proizvodâ uključi u područje primjene konačnih mjera te će u tu svrhu nastaviti pratiti uvoz tih kategorija. Kretanje uvoza za svaku kategoriju proizvodâ prikazano je u Prilogu II. |
| --- | --- |

(24)

Međutim, za pet kategorija proizvodâ, točnije za proizvode kategorije 10., 11., 19., 24. i 27. nije zabilježeno povećanje. Komisija stoga smatra da bi te kategorije proizvodâ u ovoj fazi trebalo izuzeti iz područja primjene privremenih mjera. Bez obzira na to, Komisija pridržava pravo da tih pet kategorija proizvodâ uključi u područje primjene konačnih mjera te će u tu svrhu nastaviti pratiti uvoz tih kategorija. Kretanje uvoza za svaku kategoriju proizvodâ prikazano je u Prilogu II.

| (25) | Uz izuzeće spomenutih kategorija proizvodâ, Komisija je razmatrala i izuzeće određenih zemalja iz područja primjene mjera u skladu sa zaključcima iz uvodne izjave 121. U skladu s time, Komisija je uvoz tih kategorija proizvodâ iz navedenih zemalja izuzela iz svoje preliminarne analize i ponovno ispitala kretanje uvoza. |
| --- | --- |

(25)

Uz izuzeće spomenutih kategorija proizvodâ, Komisija je razmatrala i izuzeće određenih zemalja iz područja primjene mjera u skladu sa zaključcima iz uvodne izjave 121. U skladu s time, Komisija je uvoz tih kategorija proizvodâ iz navedenih zemalja izuzela iz svoje preliminarne analize i ponovno ispitala kretanje uvoza.

| (26) | Na temelju toga, uvoz predmetnih proizvoda za koje je provedeno preliminarno utvrđivanje kretao se kako je prikazano u nastavku: | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (000 tona) | 17 367 | 20 764 | 25 556 | 28 174 | 29 122 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 120 | 147 | 162 | 168 |
| Tržišni udjeli | 12,1 % | 13,8 % | 16,5 % | 17,5 % | 17,8 % |
| Izvor: Eurostat |

(26)

Na temelju toga, uvoz predmetnih proizvoda za koje je provedeno preliminarno utvrđivanje kretao se kako je prikazano u nastavku:

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Uvoz (000 tona)

17 367

20 764

25 556

28 174

29 122

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

120

120

147

147

162

162

168

168

Tržišni udjeli

12,1 %

13,8 %

16,5 %

17,5 %

17,8 %

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (27) | Uvoz je u apsolutnim brojkama porastao za 68 % u razdoblju od 2013. do 2017., uz porast tržišnih udjela s 12,1 % na 17,80 %. Najveći je porast zabilježen u razdoblju od 2013. do 2016., no uvoz je nastavio rasti te se 2017. zadržao na visokoj razini. |
| --- | --- |

(27)

Uvoz je u apsolutnim brojkama porastao za 68 % u razdoblju od 2013. do 2017., uz porast tržišnih udjela s 12,1 % na 17,80 %. Najveći je porast zabilježen u razdoblju od 2013. do 2016., no uvoz je nastavio rasti te se 2017. zadržao na visokoj razini.

| (28) | Trend porasta uvoza nastavlja se i 2018. Usporedbom prvog tromjesečja 2018. s prvim tromjesečjem 2017. utvrđeno je da je ukupan porast uvoza iznosio 10 %. Uvoz devet kategorija proizvodâ porastao je za više od 20 %, a jedna od tih kategorija (13. kategorija) zabilježila je porast viši od 100 %. Nadalje, do povećanja je došlo čak i prije nego što su mjere iz odjeljka 232. stupile na snagu. |
| --- | --- |

(28)

Trend porasta uvoza nastavlja se i 2018. Usporedbom prvog tromjesečja 2018. s prvim tromjesečjem 2017. utvrđeno je da je ukupan porast uvoza iznosio 10 %. Uvoz devet kategorija proizvodâ porastao je za više od 20 %, a jedna od tih kategorija (13. kategorija) zabilježila je porast viši od 100 %. Nadalje, do povećanja je došlo čak i prije nego što su mjere iz odjeljka 232. stupile na snagu.

| (29) | Komisija stoga zaključuje da je za 23 kategorije proizvodâ došlo do iznenadnog, naglog i znatnog porasta uvoza u apsolutnim brojkama. Nadalje, uvoz u prvom tromjesečju 2018. nastavlja rasti te se očekuju daljnja povećanja s obzirom na očekivano preusmjeravanje trgovine uzrokovano mjerama iz odjeljka 232. |
| --- | --- |

(29)

Komisija stoga zaključuje da je za 23 kategorije proizvodâ došlo do iznenadnog, naglog i znatnog porasta uvoza u apsolutnim brojkama. Nadalje, uvoz u prvom tromjesečju 2018. nastavlja rasti te se očekuju daljnja povećanja s obzirom na očekivano preusmjeravanje trgovine uzrokovano mjerama iz odjeljka 232.

V.   NEPREDVIĐENI RAZVOJ DOGAĐAJA

NEPREDVIĐENI RAZVOJ DOGAĐAJA

| (30) | Komisija je preliminarno utvrdila da je spomenuti porast uvoza proizvodâ od čelika u Uniju posljedica nepredviđenog razvoja događaja prouzročenog brojnim čimbenicima koji su izazvali i povećali neravnoteže u međunarodnoj trgovini predmetnim proizvodima. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je preliminarno utvrdila da je spomenuti porast uvoza proizvodâ od čelika u Uniju posljedica nepredviđenog razvoja događaja prouzročenog brojnim čimbenicima koji su izazvali i povećali neravnoteže u međunarodnoj trgovini predmetnim proizvodima.

| (31) | Prije svega je potrebno napomenuti da se globalni kapacitet proizvodnje čelika od 2000. više nego udvostručio, s 1,05 milijardi tona 2000. na 2,29 milijardi tona 2016., te da je 2017. ostao na visokoj razini (2,27 milijardi tona) (9). Nadalje, svjetska proizvodnja čelika 2016. (1,6 milijardi tona) još uvijek je bila 100 milijuna tona viša od globalne potražnje za čelikom (1,5 milijardi tona). Slijedom toga, posljednjih je godina došlo do golemog jaza između nominalnog globalnog kapaciteta i proizvodnje te između proizvodnje i potražnje, što je uzrokovalo dosad neviđen višak kapaciteta na globalnom tržištu čelika koji je i dalje prisutan usprkos mjerama koje su donesene u cilju njegova smanjenja. Nadalje, razmatra li se budući razvoj događaja, iako se globalna proizvodnja zbog gospodarskog oporavka 2017. povećala za više od 5 %, globalna će potražnja za čelikom 2018. zabilježiti samo umjereni porast, dok se za 2019. predviđa njezino dodatno usporavanje. Znakovi oporavka zabilježeni su 2017., no i dalje su prisutni važni rizici. |
| --- | --- |

(31)

Prije svega je potrebno napomenuti da se globalni kapacitet proizvodnje čelika od 2000. više nego udvostručio, s 1,05 milijardi tona 2000. na 2,29 milijardi tona 2016., te da je 2017. ostao na visokoj razini (2,27 milijardi tona) (9). Nadalje, svjetska proizvodnja čelika 2016. (1,6 milijardi tona) još uvijek je bila 100 milijuna tona viša od globalne potražnje za čelikom (1,5 milijardi tona). Slijedom toga, posljednjih je godina došlo do golemog jaza između nominalnog globalnog kapaciteta i proizvodnje te između proizvodnje i potražnje, što je uzrokovalo dosad neviđen višak kapaciteta na globalnom tržištu čelika koji je i dalje prisutan usprkos mjerama koje su donesene u cilju njegova smanjenja. Nadalje, razmatra li se budući razvoj događaja, iako se globalna proizvodnja zbog gospodarskog oporavka 2017. povećala za više od 5 %, globalna će potražnja za čelikom 2018. zabilježiti samo umjereni porast, dok se za 2019. predviđa njezino dodatno usporavanje. Znakovi oporavka zabilježeni su 2017., no i dalje su prisutni važni rizici.

9

| (32) | S obzirom na spomenute dugotrajne strukturne neravnoteže u sektoru čelika, čeličane su i dalje financijski osjetljive. Te su neravnoteže naglašene subvencijama i vladinim mjerama potpore koje izazivaju poremećaje (10). S obzirom na važne fiksne troškove u sektoru čelika mnogi su proizvođači čelika, posebice u zemljama u kojima država narušava prirodan odnos tržišnih snaga, iskorištenost kapaciteta održavali na visokoj razini, preplavljujući tržišta trećih zemalja svojim proizvodima po niskim cijenama kada ih domaće tržište nije moglo apsorbirati. To je dovelo do povećanja uvoza u EU-u i općeg pada cijena. Općenito gledajući, usporedbom prosječne cijene svake kategorije proizvodâ utvrđeno je da su 2017. uvoznim cijenama snižene cijene industrije Unije. Takva usporedba prosječnih cijena ne odražava nužno sve posebnosti koje mogu utjecati na usporedivost, ali je svejedno dobar pokazatelj opće razine uvoznih cijena u odnosu na cijene Unije. Sniženje cijena utvrđeno je za 17 kategorija proizvodâ u rasponu od 1,2 % do 23 %. |
| --- | --- |

(32)

S obzirom na spomenute dugotrajne strukturne neravnoteže u sektoru čelika, čeličane su i dalje financijski osjetljive. Te su neravnoteže naglašene subvencijama i vladinim mjerama potpore koje izazivaju poremećaje (10). S obzirom na važne fiksne troškove u sektoru čelika mnogi su proizvođači čelika, posebice u zemljama u kojima država narušava prirodan odnos tržišnih snaga, iskorištenost kapaciteta održavali na visokoj razini, preplavljujući tržišta trećih zemalja svojim proizvodima po niskim cijenama kada ih domaće tržište nije moglo apsorbirati. To je dovelo do povećanja uvoza u EU-u i općeg pada cijena. Općenito gledajući, usporedbom prosječne cijene svake kategorije proizvodâ utvrđeno je da su 2017. uvoznim cijenama snižene cijene industrije Unije. Takva usporedba prosječnih cijena ne odražava nužno sve posebnosti koje mogu utjecati na usporedivost, ali je svejedno dobar pokazatelj opće razine uvoznih cijena u odnosu na cijene Unije. Sniženje cijena utvrđeno je za 17 kategorija proizvodâ u rasponu od 1,2 % do 23 %.

10

| (33) | Drugo, spomenuti su učinak pogoršale restriktivne trgovinske prakse na tržištima trećih zemalja. Naime, nekoliko se zemalja, reagirajući na spomenutu prekomjernu ponudu čelika i prakse kojima se narušava tržište, od 2014./2015. počelo više služiti instrumentima trgovinskih politika i zaštite trgovine u sektoru čelika radi zaštite domaćih proizvođača. Meksiko, Južna Afrika, Indija i Turska povećali su uvozne carine za 2,5 % do 40 % za niz proizvoda od čelika, uključujući među ostalim: toplovaljani i hladnovaljani čelik, ravne proizvode od čelika kao što su trake te čelične šipke za armiranje betona. Uvoz tih proizvoda tijekom ispitnog postupka u pravilu se odvijao u povećanim količinama. Nadalje, treće su zemlje tijekom 2017. nastavile uvoditi restriktivne trgovinske mjere: neke su zemlje uvele minimalne uvozne cijene (Indija), druge su uvele obvezne nacionalne norme za čelik (Indonezija), dok su neke uvele lokalne zahtjeve u pogledu sadržaja, uključujući kroz javnu nabavu (SAD). |
| --- | --- |

(33)

Drugo, spomenuti su učinak pogoršale restriktivne trgovinske prakse na tržištima trećih zemalja. Naime, nekoliko se zemalja, reagirajući na spomenutu prekomjernu ponudu čelika i prakse kojima se narušava tržište, od 2014./2015. počelo više služiti instrumentima trgovinskih politika i zaštite trgovine u sektoru čelika radi zaštite domaćih proizvođača. Meksiko, Južna Afrika, Indija i Turska povećali su uvozne carine za 2,5 % do 40 % za niz proizvoda od čelika, uključujući među ostalim: toplovaljani i hladnovaljani čelik, ravne proizvode od čelika kao što su trake te čelične šipke za armiranje betona. Uvoz tih proizvoda tijekom ispitnog postupka u pravilu se odvijao u povećanim količinama. Nadalje, treće su zemlje tijekom 2017. nastavile uvoditi restriktivne trgovinske mjere: neke su zemlje uvele minimalne uvozne cijene (Indija), druge su uvele obvezne nacionalne norme za čelik (Indonezija), dok su neke uvele lokalne zahtjeve u pogledu sadržaja, uključujući kroz javnu nabavu (SAD).

| (34) | Osim toga, postupno se sve više pribjegavalo instrumentima trgovinske zaštite. Statistički podaci WTO-a pokazuju da je u razdoblju od 2011. do 2013. godišnje u prosjeku pokrenuto oko 77 ispitnih postupaka povezanih s čelikom, dok je u razdoblju od 2015. do 2016. taj prosjek porastao na 117. SAD je u veljači 2018. naložio plaćanje 169 antidampinških i kompenzacijskih pristojbi za čelik te je provodio 25 ispitnih postupaka koji bi mogli rezultirati još restriktivnijim mjerama uvoza čelika u SAD. (11) S obzirom na to da je SAD jedan od najvećih svjetskih uvoznika čelika čiji udio u svjetskom uvozu čelika čini oko 13,1 % (2016.), učinak tako velikog broja mjera za zaštitu trgovine snažno je odjeknuo na globalnoj razini. |
| --- | --- |

(34)

Osim toga, postupno se sve više pribjegavalo instrumentima trgovinske zaštite. Statistički podaci WTO-a pokazuju da je u razdoblju od 2011. do 2013. godišnje u prosjeku pokrenuto oko 77 ispitnih postupaka povezanih s čelikom, dok je u razdoblju od 2015. do 2016. taj prosjek porastao na 117. SAD je u veljači 2018. naložio plaćanje 169 antidampinških i kompenzacijskih pristojbi za čelik te je provodio 25 ispitnih postupaka koji bi mogli rezultirati još restriktivnijim mjerama uvoza čelika u SAD. (11) S obzirom na to da je SAD jedan od najvećih svjetskih uvoznika čelika čiji udio u svjetskom uvozu čelika čini oko 13,1 % (2016.), učinak tako velikog broja mjera za zaštitu trgovine snažno je odjeknuo na globalnoj razini.

11

| (35) | Treće, u kontekstu prevladavajućeg stalnog viška kapaciteta na globalnoj razini, protuzakonite i restriktivne mjere SAD-a iz odjeljka 232. vjerojatno će, s obzirom na svoju razinu i područje primjene, uzrokovati znatno preusmjeravanje trgovine proizvodima od čelika u Uniju. SAD je izračunao da bi se uvođenjem jedinstvene carine za proizvode na temelju mjera iz odjeljka 232., kojima se ne izuzima gotovo ni jedna zemlja, uvoz mogao smanjiti za oko 13 milijuna tona, što odgovara 7 % potrošnje Unije (12). Općenito gledajući, tržište Unije vrlo je atraktivno za proizvode od čelika i u pogledu potražnje i u pogledu cijena. Neki od glavnih izvoznika u SAD ujedno su i tradicionalni dobavljači čelika za Uniju te nema sumnje da će te zemlje, kao i druge zemlje čiji će uvoz i proizvodnja biti pogođeni mjerama SAD-a i predvidivim kaskadnim sustavom preusmjeravanja trgovine, preusmjeriti svoj uvoz u Uniju. Čak i djelomično preusmjeravanje spomenutih trgovinskih tokova u Uniju nedvojbeno će izazvati novi pad i snižavanje cijena na tržištu EU-a do razina koje se mogu usporediti s onima iz 2016., uz znatne negativne posljedice po profitabilnost industrije čelika Unije. Naposljetku treba napomenuti da bi do dodatnog povećanja uvoza koje bi moglo izazvati daljnje pogoršanje gospodarske situacije u industriji čelika Unije posebice moglo doći u zemljama koje trenutačno nisu obuhvaćene mjerama antidampinških/kompenzacijskih pristojbi. |
| --- | --- |

(35)

Treće, u kontekstu prevladavajućeg stalnog viška kapaciteta na globalnoj razini, protuzakonite i restriktivne mjere SAD-a iz odjeljka 232. vjerojatno će, s obzirom na svoju razinu i područje primjene, uzrokovati znatno preusmjeravanje trgovine proizvodima od čelika u Uniju. SAD je izračunao da bi se uvođenjem jedinstvene carine za proizvode na temelju mjera iz odjeljka 232., kojima se ne izuzima gotovo ni jedna zemlja, uvoz mogao smanjiti za oko 13 milijuna tona, što odgovara 7 % potrošnje Unije (12). Općenito gledajući, tržište Unije vrlo je atraktivno za proizvode od čelika i u pogledu potražnje i u pogledu cijena. Neki od glavnih izvoznika u SAD ujedno su i tradicionalni dobavljači čelika za Uniju te nema sumnje da će te zemlje, kao i druge zemlje čiji će uvoz i proizvodnja biti pogođeni mjerama SAD-a i predvidivim kaskadnim sustavom preusmjeravanja trgovine, preusmjeriti svoj uvoz u Uniju. Čak i djelomično preusmjeravanje spomenutih trgovinskih tokova u Uniju nedvojbeno će izazvati novi pad i snižavanje cijena na tržištu EU-a do razina koje se mogu usporediti s onima iz 2016., uz znatne negativne posljedice po profitabilnost industrije čelika Unije. Naposljetku treba napomenuti da bi do dodatnog povećanja uvoza koje bi moglo izazvati daljnje pogoršanje gospodarske situacije u industriji čelika Unije posebice moglo doći u zemljama koje trenutačno nisu obuhvaćene mjerama antidampinških/kompenzacijskih pristojbi.

12

| (36) | Spomenuti je nepredviđeni razvoj događaja doveo te i dalje vodi do očitog porasta uvoza čelika u Uniju. |
| --- | --- |

(36)

Spomenuti je nepredviđeni razvoj događaja doveo te i dalje vodi do očitog porasta uvoza čelika u Uniju.

VI.   PRIJETNJA OZBILJNE ŠTETE

PRIJETNJA OZBILJNE ŠTETE

1.   Opća situacija u industriji čelika Unije

Opća situacija u industriji čelika Unije

| (37) | Komisija je za potrebe prethodnog utvrđivanja dokaza o nanošenju ozbiljne štete ili prijetnje ozbiljne štete industriji Unije u pogledu predmetnog proizvoda koji se ocjenjuje, u skladu s člankom 9. Uredbe 2015/478 i člankom 6. Uredbe 2015/755, ispitala trendove potrošnje, proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju, tržišne udjele, cijene, profitabilnost, zalihe, povrat na uloženi kapital (ROCE), novčani tok i zaposlenost u pogledu predmetnog proizvoda za godine u razdoblju od 2013. do 2017. (do prikupljanja podataka za 2018.). |
| --- | --- |

(37)

Komisija je za potrebe prethodnog utvrđivanja dokaza o nanošenju ozbiljne štete ili prijetnje ozbiljne štete industriji Unije u pogledu predmetnog proizvoda koji se ocjenjuje, u skladu s člankom 9. Uredbe 2015/478 i člankom 6. Uredbe 2015/755, ispitala trendove potrošnje, proizvodnju, iskorištenost kapaciteta, prodaju, tržišne udjele, cijene, profitabilnost, zalihe, povrat na uloženi kapital (ROCE), novčani tok i zaposlenost u pogledu predmetnog proizvoda za godine u razdoblju od 2013. do 2017. (do prikupljanja podataka za 2018.).

| (38) | Ta je analiza provedena na globalnoj i pojedinačnoj razini za 23 kategorije proizvodâ koji bilježe povećanje opsega uvoza („proizvodi/kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju”). Kako je objašnjeno u odjeljku II., Komisija smatra da je takva globalna i sveobuhvatna analiza prikladna za ovaj ispitni postupak s obzirom na međusobni odnos i povezanost te razinu konkurentnosti među različitim proizvodima iz perspektive ponude i potražnje. |
| --- | --- |

(38)

Ta je analiza provedena na globalnoj i pojedinačnoj razini za 23 kategorije proizvodâ koji bilježe povećanje opsega uvoza („proizvodi/kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju”). Kako je objašnjeno u odjeljku II., Komisija smatra da je takva globalna i sveobuhvatna analiza prikladna za ovaj ispitni postupak s obzirom na međusobni odnos i povezanost te razinu konkurentnosti među različitim proizvodima iz perspektive ponude i potražnje.

| (39) | Uzevši u obzir opću situaciju, potrošnja Unije, prodaja proizvođača iz Unije i pripadajući tržišni udio kretali su se kako je prikazano u nastavku:










  (000 tona) | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja | 144 908 | 152 146 | 157 236 | 163 100 | 166 244 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 105 | 109 | 113 | 115 |
| Domaća prodaja | 125 808 | 129 261 | 129 542 | 132 717 | 134 542 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Tržišni udjeli (%) | 86,8 % | 85,0 % | 82,4 % | 81,4 % | 80,9 % |
| Izvor: Eurostat i industrijski podaci |

(39)

Uzevši u obzir opću situaciju, potrošnja Unije, prodaja proizvođača iz Unije i pripadajući tržišni udio kretali su se kako je prikazano u nastavku:

(000 tona)

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja

144 908

152 146

157 236

163 100

166 244

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

105

105

109

109

113

113

115

115

Domaća prodaja

125 808

129 261

129 542

132 717

134 542

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Tržišni udjeli (%)

86,8 %

85,0 %

82,4 %

81,4 %

80,9 %

Izvor: Eurostat i industrijski podaci

Izvor:

| (40) | Potrošnja proizvoda koji se ocjenjuju rasla je svake godine u razdoblju od 2013. do 2017., zabilježivši ukupno povećanje od 15 %. Porasla je i prodaja proizvođača iz Unije, no u puno manjoj mjeri nego potrošnja Unije, tj. samo 7 %. Stoga proizvođači iz Unije nisu mogli ostvariti korist od povećane potražnje u Uniji te su se njihovi tržišni udjeli smanjili s 86,8 % na 80,9 %. Treba podsjetiti da je u istom razdoblju uvoz porastao za 68 %. |
| --- | --- |

(40)

Potrošnja proizvoda koji se ocjenjuju rasla je svake godine u razdoblju od 2013. do 2017., zabilježivši ukupno povećanje od 15 %. Porasla je i prodaja proizvođača iz Unije, no u puno manjoj mjeri nego potrošnja Unije, tj. samo 7 %. Stoga proizvođači iz Unije nisu mogli ostvariti korist od povećane potražnje u Uniji te su se njihovi tržišni udjeli smanjili s 86,8 % na 80,9 %. Treba podsjetiti da je u istom razdoblju uvoz porastao za 68 %.

| (41) | Podaci iz odgovora na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije pokazuju da su se proizvodnja i proizvodni kapacitet kretali kako je prikazano u nastavku:










  000 tona | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja EU-a | 184 912 | 190 687 | 192 493 | 194 369 | 200 650 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 103 | 104 | 105 | 109 |
| Proizvodni kapacitet | 257 331 | 257 138 | 258 056 | 260 171 | 265 353 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 100 | 100 | 101 | 103 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 71,9 % | 74,2 % | 74,6 % | 74,7 % | 75,6 % |
| Izvor: industrijski podaci |

(41)

Podaci iz odgovora na upitnike koje su dostavili proizvođači iz Unije pokazuju da su se proizvodnja i proizvodni kapacitet kretali kako je prikazano u nastavku:

000 tona

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Proizvodnja EU-a

184 912

190 687

192 493

194 369

200 650

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

103

103

104

104

105

105

109

109

Proizvodni kapacitet

257 331

257 138

258 056

260 171

265 353

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

100

100

100

100

101

101

103

103

Iskorištenost kapaciteta (%)

71,9 %

74,2 %

74,6 %

74,7 %

75,6 %

Izvor: industrijski podaci

Izvor:

| (42) | Proizvodni je kapacitet u razdoblju od 2013. do 2017. porastao za 3 %, ali manje od razine proizvodnje koja je porasla za 9 %. Stopa iskorištenosti kapaciteta posljedično se povećala sa 72 % na 76 %. |
| --- | --- |

(42)

Proizvodni je kapacitet u razdoblju od 2013. do 2017. porastao za 3 %, ali manje od razine proizvodnje koja je porasla za 9 %. Stopa iskorištenosti kapaciteta posljedično se povećala sa 72 % na 76 %.

| (43) | Zalihe trgovačkih društava koja su surađivala u razdoblju od 2013. do 2017. ukupno su povećane za 20 %.










  000 tona | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zalihe | 11 006 | 11 896 | 12 391 | 12 117 | 13 222 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 108 | 113 | 110 | 120 |
| Izvor: odgovori na upitnike |

(43)

Zalihe trgovačkih društava koja su surađivala u razdoblju od 2013. do 2017. ukupno su povećane za 20 %.

000 tona

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Zalihe

11 006

11 896

12 391

12 117

13 222

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

108

108

113

113

110

110

120

120

Izvor: odgovori na upitnike

Izvor:

| (44) | Jedinične prodajne cijene, profitabilnost i novčani tok proizvođača iz Unije kretali su se kako je prikazano u nastavku: | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinične prodajne cijene (EUR/tona) | 673,5 | 652,8 | 616,9 | 572,9 | 681,5 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Profitabilnost | – 1,0 % | 0,9 % | 0,9 % | 2,2 % | 6,2 % |
| Novčani tok (u milijunima EUR) | 3 133 | 4 975 | 6 519 | 5 386 | 6 141 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 159 | 208 | 172 | 196 |
| Izvor: odgovori na upitnike |

(44)

Jedinične prodajne cijene, profitabilnost i novčani tok proizvođača iz Unije kretali su se kako je prikazano u nastavku:

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Jedinične prodajne cijene (EUR/tona)

673,5

652,8

616,9

572,9

681,5

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Profitabilnost

– 1,0 %

0,9 %

0,9 %

2,2 %

6,2 %

Novčani tok (u milijunima EUR)

3 133

4 975

6 519

5 386

6 141

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

159

159

208

208

172

172

196

196

Izvor: odgovori na upitnike

Izvor:

| (45) | U razdoblju od 2013. do 2016. došlo je do znatnog pada cijena na tržištu Unije: jedinične prodajne cijene smanjile su se za 15 %. Treba podsjetiti da je u tom razdoblju zabilježen i znatan porast uvoza. Međutim, prosječna se jedinična prodajna cijena oporavila 2017. i dosegnula razinu usporedivu s onom iz 2013. Općenito gledajući, profitabilnost je u razdoblju od 2013. do 2016. ostala na vrlo niskoj razini. Usprkos znatnom padu cijena, industrija Unije svejedno je 2016. uspjela smanjiti troškove proizvodnje do mjere koja joj je omogućila ostvarivanje niske stope profita od 2,2 %. Situacija se 2017. privremeno popravila. Prodajne su cijene od 2016. do 2017. porasle za gotovo 20 %, dosegavši razinu iz 2013. Industrija Unije ostvarila je razinu dobiti od 6,2 % jer je trošak proizvodnje (sirovina), neovisno o rastu, ostao na nižoj razini nego 2013. Ukupna pozicija novčanog toka industrije Unije zabilježila je povećanje od približno 60 %. |
| --- | --- |

(45)

U razdoblju od 2013. do 2016. došlo je do znatnog pada cijena na tržištu Unije: jedinične prodajne cijene smanjile su se za 15 %. Treba podsjetiti da je u tom razdoblju zabilježen i znatan porast uvoza. Međutim, prosječna se jedinična prodajna cijena oporavila 2017. i dosegnula razinu usporedivu s onom iz 2013. Općenito gledajući, profitabilnost je u razdoblju od 2013. do 2016. ostala na vrlo niskoj razini. Usprkos znatnom padu cijena, industrija Unije svejedno je 2016. uspjela smanjiti troškove proizvodnje do mjere koja joj je omogućila ostvarivanje niske stope profita od 2,2 %. Situacija se 2017. privremeno popravila. Prodajne su cijene od 2016. do 2017. porasle za gotovo 20 %, dosegavši razinu iz 2013. Industrija Unije ostvarila je razinu dobiti od 6,2 % jer je trošak proizvodnje (sirovina), neovisno o rastu, ostao na nižoj razini nego 2013. Ukupna pozicija novčanog toka industrije Unije zabilježila je povećanje od približno 60 %.

| (46) | Kad je riječ o zapošljavanju, proizvođači iz Unije koji proizvode kategorije proizvodâ koje se ocjenjuju u petogodišnjem su razdoblju izgubili gotovo 10 000 radnih mjesta. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zapošljavanje (u ekvivalentu punog radnog vremena) | 189 265 | 183 470 | 182 136 | 182 162 | 181 303 |
| Indeks 2013. = 100 | 100 | 97 | 96 | 96 | 96 |
| Izvor: odgovori na upitnike |

(46)

Kad je riječ o zapošljavanju, proizvođači iz Unije koji proizvode kategorije proizvodâ koje se ocjenjuju u petogodišnjem su razdoblju izgubili gotovo 10 000 radnih mjesta.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Zapošljavanje (u ekvivalentu punog radnog vremena)

189 265

183 470

182 136

182 162

181 303

Indeks 2013. = 100

Indeks 2013. = 100

100

100

97

97

96

96

96

96

96

96

Izvor: odgovori na upitnike

Izvor:

2.   Situacija na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ

Situacija na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ

| (47) | Uz globalnu analizu opće situacije u pogledu predmetnog proizvoda, za koju Komisija smatra da osigurava odgovarajući temelj za procjenu nužnosti zaštitnih mjera u ovom ispitnom postupku, Komisija je ocijenila i situaciju na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ kako bi potvrdila spomenute trendove kad ih se raščlani. |
| --- | --- |

(47)

Uz globalnu analizu opće situacije u pogledu predmetnog proizvoda, za koju Komisija smatra da osigurava odgovarajući temelj za procjenu nužnosti zaštitnih mjera u ovom ispitnom postupku, Komisija je ocijenila i situaciju na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ kako bi potvrdila spomenute trendove kad ih se raščlani.

| (48) | U kontekstu pojedinačnih kategorija proizvodâ situacija je nešto drukčija, no općenito su prisutni isti trendovi. Gospodarski su pokazatelji prikazani pojedinačno te prema kategorijama proizvodâ u Prilogu III. |
| --- | --- |

(48)

U kontekstu pojedinačnih kategorija proizvodâ situacija je nešto drukčija, no općenito su prisutni isti trendovi. Gospodarski su pokazatelji prikazani pojedinačno te prema kategorijama proizvodâ u Prilogu III.

| (49) | Potrošnja Unije posljednjih se pet godina povećala za sve kategorije proizvodâ osim za dvije. Dok je spomenuto povećanje za određene pojedinačne proizvode ostalo skromno, s minimalnim porastom od 2 %, za druge je bilo mnogo izraženije, s najvećim porastom od 169 %. |
| --- | --- |

(49)

Potrošnja Unije posljednjih se pet godina povećala za sve kategorije proizvodâ osim za dvije. Dok je spomenuto povećanje za određene pojedinačne proizvode ostalo skromno, s minimalnim porastom od 2 %, za druge je bilo mnogo izraženije, s najvećim porastom od 169 %.

| (50) | Obujam prodaje u razdoblju od 2013. do 2017. uglavnom je bio stabilan ili je u određenim slučajevima zabilježio blagi porast, no izuzev u tri kategorije proizvodâ nije porastao onoliko koliko je porasla potrošnja EU-a. To je u predmetnom petogodišnjem razdoblju dovelo do smanjenja tržišnih udjela za sve osim za tri kategorije proizvodâ. |
| --- | --- |

(50)

Obujam prodaje u razdoblju od 2013. do 2017. uglavnom je bio stabilan ili je u određenim slučajevima zabilježio blagi porast, no izuzev u tri kategorije proizvodâ nije porastao onoliko koliko je porasla potrošnja EU-a. To je u predmetnom petogodišnjem razdoblju dovelo do smanjenja tržišnih udjela za sve osim za tri kategorije proizvodâ.

| (51) | Razine proizvodnje uglavnom su porasle za 18 od 23 pojedinačna proizvoda, kao i stope iskorištenosti kapaciteta. |
| --- | --- |

(51)

Razine proizvodnje uglavnom su porasle za 18 od 23 pojedinačna proizvoda, kao i stope iskorištenosti kapaciteta.

| (52) | Cijene svih proizvoda zabilježile su znatan pad (osim za jedan proizvod na koji su primijenjene antidampinške pristojbe u obliku minimalne uvozne cijene) u razdoblju od 2013. do 2016. Cijene su se oporavile 2017. uslijed općeg oporavka tržišta čelika, ali i kao posljedica različitih mjera trgovinske zaštite poduzetih zbog nepoštenog ponašanja u pogledu određivanja cijena i subvencioniranog uvoza. Cijena 16 proizvoda ostala je 2017. na nižoj razini od one iz 2013. Treba napomenuti da su prosječne razine uvoznih cijena bile gotovo sustavno niže od cijena Unije za sve godine i za sve kategorije proizvodâ. |
| --- | --- |

(52)

Cijene svih proizvoda zabilježile su znatan pad (osim za jedan proizvod na koji su primijenjene antidampinške pristojbe u obliku minimalne uvozne cijene) u razdoblju od 2013. do 2016. Cijene su se oporavile 2017. uslijed općeg oporavka tržišta čelika, ali i kao posljedica različitih mjera trgovinske zaštite poduzetih zbog nepoštenog ponašanja u pogledu određivanja cijena i subvencioniranog uvoza. Cijena 16 proizvoda ostala je 2017. na nižoj razini od one iz 2013. Treba napomenuti da su prosječne razine uvoznih cijena bile gotovo sustavno niže od cijena Unije za sve godine i za sve kategorije proizvodâ.

| (53) | Kad je riječ o dobiti, sve su kategorije proizvodâ do 2016. prodavane uz gubitak ili uz uvelike smanjenu dobit. Samo se sedam proizvoda 2017. vratilo na razinu dobiti koja premašuje 6 %. Ti su proizvodi važni zbog obujma proizvodnje EU-a te se na njih šest odnedavno primjenjuju mjere antidampinških ili kompenzacijskih pristojbi. Treba napomenuti da se te mjere odnose samo na neke zemlje podrijetla. Svi ostali proizvodi i dalje su ostvarivali gubitke (tri proizvoda) ili su se tek približili razini prihoda kojom se pokrivaju troškovi (13 proizvoda). Većina nedavnih ispitnih postupaka ukazuje na to da je dobit na razini nižoj od 6 % nedovoljna za pokrivanje ulaganja potrebnih za održavanje aktivnosti, s obzirom na to da je Komisija radi pokrivanja ulaganja iskoristila razinu od oko 8 % dobiti kao dovoljnu razinu dobiti u ovom sektoru. Za polovinu proizvoda u razdoblju od 2013. do 2017. zabilježeno je pogoršanje novčanog toka, a za šest proizvoda novčani je tok 2017. čak bio negativan. Povrat na uloženi kapital (ROCE) u razdoblju od 2013. do 2016. zadržao se na niskoj razini, ali se kasnije poboljšao za veliku većinu kategorija proizvodâ, iako je 2017. još uvijek bio negativan za pet proizvoda. |
| --- | --- |

(53)

Kad je riječ o dobiti, sve su kategorije proizvodâ do 2016. prodavane uz gubitak ili uz uvelike smanjenu dobit. Samo se sedam proizvoda 2017. vratilo na razinu dobiti koja premašuje 6 %. Ti su proizvodi važni zbog obujma proizvodnje EU-a te se na njih šest odnedavno primjenjuju mjere antidampinških ili kompenzacijskih pristojbi. Treba napomenuti da se te mjere odnose samo na neke zemlje podrijetla. Svi ostali proizvodi i dalje su ostvarivali gubitke (tri proizvoda) ili su se tek približili razini prihoda kojom se pokrivaju troškovi (13 proizvoda). Većina nedavnih ispitnih postupaka ukazuje na to da je dobit na razini nižoj od 6 % nedovoljna za pokrivanje ulaganja potrebnih za održavanje aktivnosti, s obzirom na to da je Komisija radi pokrivanja ulaganja iskoristila razinu od oko 8 % dobiti kao dovoljnu razinu dobiti u ovom sektoru. Za polovinu proizvoda u razdoblju od 2013. do 2017. zabilježeno je pogoršanje novčanog toka, a za šest proizvoda novčani je tok 2017. čak bio negativan. Povrat na uloženi kapital (ROCE) u razdoblju od 2013. do 2016. zadržao se na niskoj razini, ali se kasnije poboljšao za veliku većinu kategorija proizvodâ, iako je 2017. još uvijek bio negativan za pet proizvoda.

| (54) | Kad je riječ o zalihama, za 17 je kategorija proizvodâ zabilježen porast zaliha. U tom su se razdoblju smanjile zalihe za samo pet kategorija proizvodâ, dok je jedna kategorija proizvodâ ostala na istoj razini. |
| --- | --- |

(54)

Kad je riječ o zalihama, za 17 je kategorija proizvodâ zabilježen porast zaliha. U tom su se razdoblju smanjile zalihe za samo pet kategorija proizvodâ, dok je jedna kategorija proizvodâ ostala na istoj razini.

| (55) | Spomenuta analiza potvrđuje da se situacija u industriji čelika Unije u razdoblju od 2013. do 2016. znatno pogoršala. To se očitovalo u smanjenju tržišnih udjela i znatnom padu cijena, što je industriji onemogućilo da ostvari korist od nižih troškova sirovina. Ti su trendovi bili prisutni i na globalnoj razini i na razini pojedinačnih proizvoda. Situacija se 2017. djelomično popravila. Iako su mnoge kategorije proizvodâ još uvijek ispod razine održive dobiti, neke su se poboljšale, najvjerojatnije zbog nedavnog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih mjera. Stoga se na globalnoj razini te na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ smatra da je industrija Unije i dalje nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza, posebice ako se uvoz iz zemalja koje podliježu mjerama trgovinske zaštite zamijeni drugim uvozom preusmjerenim s tržišta SAD-a na temelju mjera iz odjeljka 232. |
| --- | --- |

(55)

Spomenuta analiza potvrđuje da se situacija u industriji čelika Unije u razdoblju od 2013. do 2016. znatno pogoršala. To se očitovalo u smanjenju tržišnih udjela i znatnom padu cijena, što je industriji onemogućilo da ostvari korist od nižih troškova sirovina. Ti su trendovi bili prisutni i na globalnoj razini i na razini pojedinačnih proizvoda. Situacija se 2017. djelomično popravila. Iako su mnoge kategorije proizvodâ još uvijek ispod razine održive dobiti, neke su se poboljšale, najvjerojatnije zbog nedavnog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih mjera. Stoga se na globalnoj razini te na razini pojedinačnih kategorija proizvodâ smatra da je industrija Unije i dalje nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza, posebice ako se uvoz iz zemalja koje podliježu mjerama trgovinske zaštite zamijeni drugim uvozom preusmjerenim s tržišta SAD-a na temelju mjera iz odjeljka 232.

| (56) | To je, primjerice, tipičan slučaj za kategorije proizvodâ 1., 2. i 4. koje su važne u smislu potražnje Unije, ali i zbog toga što se te kategorije proizvodâ (posebice kategorije 1. i 2.) upotrebljavaju kao sirovina za proizvodnju drugih proizvoda od čelika. Za kategorije proizvodâ 1., 2. i 4. financijska je situacija 2016. bila negativna, ali se 2017. poboljšala zbog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih mjera protiv niza zemalja kao što su, među ostalim, Kina i Rusija. Međutim, uvoz iz tih zemalja nedavno je djelomično zamijenjen uvozom iz Indije, Koreje i Turske, s time da su zadnje dvije važni dobavljači i za SAD. U prvom tromjesečju 2018., odnosno prije uvođenja mjera u SAD-u, uvoz Unije za 1. kategoriju proizvodâ već se povećao u odnosu na prvo tromjesečje 2017., a to je povećanje uglavnom posljedica uvoza iz Turske. |
| --- | --- |

(56)

To je, primjerice, tipičan slučaj za kategorije proizvodâ 1., 2. i 4. koje su važne u smislu potražnje Unije, ali i zbog toga što se te kategorije proizvodâ (posebice kategorije 1. i 2.) upotrebljavaju kao sirovina za proizvodnju drugih proizvoda od čelika. Za kategorije proizvodâ 1., 2. i 4. financijska je situacija 2016. bila negativna, ali se 2017. poboljšala zbog uvođenja antidampinških i antisubvencijskih mjera protiv niza zemalja kao što su, među ostalim, Kina i Rusija. Međutim, uvoz iz tih zemalja nedavno je djelomično zamijenjen uvozom iz Indije, Koreje i Turske, s time da su zadnje dvije važni dobavljači i za SAD. U prvom tromjesečju 2018., odnosno prije uvođenja mjera u SAD-u, uvoz Unije za 1. kategoriju proizvodâ već se povećao u odnosu na prvo tromjesečje 2017., a to je povećanje uglavnom posljedica uvoza iz Turske.

| (57) | Daljnji porast uvoza čelika u Uniju onemogućio bi industriji Unije, koja se još uvijek nije u potpunosti oporavila, da ostvari korist od pozitivnog učinka nedavnih mjera trgovinske zaštite. |
| --- | --- |

(57)

Daljnji porast uvoza čelika u Uniju onemogućio bi industriji Unije, koja se još uvijek nije u potpunosti oporavila, da ostvari korist od pozitivnog učinka nedavnih mjera trgovinske zaštite.

3.   Prijetnja ozbiljne štete

Prijetnja ozbiljne štete

| (58) | Komisija je u svojoj Komunikaciji o čeliku iz ožujka 2016. (13) zaključila da je industrija čelika Unije suočena s nizom ozbiljnih izazova uzrokovanih globalnim viškom kapaciteta, dramatičnim porastom svjetskog uvoza i dosad neviđenim valom nepoštenih trgovinskih praksi. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je u svojoj Komunikaciji o čeliku iz ožujka 2016. (13) zaključila da je industrija čelika Unije suočena s nizom ozbiljnih izazova uzrokovanih globalnim viškom kapaciteta, dramatičnim porastom svjetskog uvoza i dosad neviđenim valom nepoštenih trgovinskih praksi.

13

| (59) | Istodobno, Unija je uvela niz antidampinških i antisubvencijskih mjera za uvoz proizvodâ od čelika radi saniranja štete nanesene nepoštenim uvozom. U ovom se trenutku primjenjuje najmanje 19 antidampinških i antisubvencijskih mjera protiv nepoštenog uvoza 14 kategorija proizvodâ iz različitih zemalja za koje se provodi ispitni postupak. Tijekom razdoblja ispitnog postupka, tj. od 2013. do 2017., u okviru 13 novih ispitnih postupaka utvrđeno je da je industrija čelika EU-a pretrpjela materijalnu štetu (odnosno da joj je u jednom slučaju prijetila materijalna šteta) uzrokovanu nepoštenim trgovinskim praksama. |
| --- | --- |

(59)

Istodobno, Unija je uvela niz antidampinških i antisubvencijskih mjera za uvoz proizvodâ od čelika radi saniranja štete nanesene nepoštenim uvozom. U ovom se trenutku primjenjuje najmanje 19 antidampinških i antisubvencijskih mjera protiv nepoštenog uvoza 14 kategorija proizvodâ iz različitih zemalja za koje se provodi ispitni postupak. Tijekom razdoblja ispitnog postupka, tj. od 2013. do 2017., u okviru 13 novih ispitnih postupaka utvrđeno je da je industrija čelika EU-a pretrpjela materijalnu štetu (odnosno da joj je u jednom slučaju prijetila materijalna šteta) uzrokovanu nepoštenim trgovinskim praksama.

| (60) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., industrija Unije još uvijek je nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. Nedavna odluka SAD-a da ne izuzme izvoz EU-a iz područja primjene mjera iz odjeljka 232. vjerojatno će onemogućiti proizvođačima iz Unije da svoje proizvode izvoze u SAD te još više pogoršati njihovu situaciju. |
| --- | --- |

(60)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., industrija Unije još uvijek je nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. Nedavna odluka SAD-a da ne izuzme izvoz EU-a iz područja primjene mjera iz odjeljka 232. vjerojatno će onemogućiti proizvođačima iz Unije da svoje proizvode izvoze u SAD te još više pogoršati njihovu situaciju.

| (61) | Uvoz čelika znatno je porastao te se 2017. zadržao na visokoj razini. Zbog daljnjeg povećanja uvoza u 2018., osobito iz onih zemalja ili izvoznika koji ne podliježu mjerama trgovinske zaštite, industrija se vjerojatno neće moći u potpunosti oporaviti i ostvariti korist od tih mjera. Smatra se da je industrija čelika Unije još uvijek osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. |
| --- | --- |

(61)

Uvoz čelika znatno je porastao te se 2017. zadržao na visokoj razini. Zbog daljnjeg povećanja uvoza u 2018., osobito iz onih zemalja ili izvoznika koji ne podliježu mjerama trgovinske zaštite, industrija se vjerojatno neće moći u potpunosti oporaviti i ostvariti korist od tih mjera. Smatra se da je industrija čelika Unije još uvijek osjetljiva na daljnje povećanje uvoza.

| (62) | U nedostatku privremenih zaštitnih mjera, u skoroj će budućnosti vjerojatno doći do stvarne ozbiljne štete. |
| --- | --- |

(62)

U nedostatku privremenih zaštitnih mjera, u skoroj će budućnosti vjerojatno doći do stvarne ozbiljne štete.

| (63) | U tom kontekstu, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe 2015/478 i člankom 6. stavkom 3. Uredbe 2015/755, Komisija je ispitala stopu povećanja izvoza u Uniju i vjerojatnost da će se raspoloživi kapacitet upotrijebiti za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(63)

U tom kontekstu, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe 2015/478 i člankom 6. stavkom 3. Uredbe 2015/755, Komisija je ispitala stopu povećanja izvoza u Uniju i vjerojatnost da će se raspoloživi kapacitet upotrijebiti za izvoz u Uniju.

| (64) | Prvo, kako je već zaključeno, uvoz u Uniju uvelike je porastao u razdoblju od 2013. do 2017., tj. za 68 % na globalnoj razini. Dok je povećanje bilo osobito izraženo do 2016., uvoz je u sljedećem razdoblju nastavio rasti, ali nešto sporije. Kako je istaknuto u uvodnim izjavama (37) i (82) u pogledu kritičnih okolnosti, u prvom je tromjesečju 2018. ponovno zabilježeno znatno povećanje uvoza za gotovo 10 %. Iz toga proizlazi da je stopa povećanja uvoza znatna. |
| --- | --- |

(64)

Prvo, kako je već zaključeno, uvoz u Uniju uvelike je porastao u razdoblju od 2013. do 2017., tj. za 68 % na globalnoj razini. Dok je povećanje bilo osobito izraženo do 2016., uvoz je u sljedećem razdoblju nastavio rasti, ali nešto sporije. Kako je istaknuto u uvodnim izjavama (37) i (82) u pogledu kritičnih okolnosti, u prvom je tromjesečju 2018. ponovno zabilježeno znatno povećanje uvoza za gotovo 10 %. Iz toga proizlazi da je stopa povećanja uvoza znatna.

| (65) | Drugo, u okolnostima globalnog viška kapaciteta u različitim zemljama, očekuje se da će restriktivne mjere SAD-a iz odjeljka 232., s obzirom na njihovu razinu i područje primjene, vjerojatno izazvati preusmjeravanje trgovine proizvodima od čelika u Uniji. |
| --- | --- |

(65)

Drugo, u okolnostima globalnog viška kapaciteta u različitim zemljama, očekuje se da će restriktivne mjere SAD-a iz odjeljka 232., s obzirom na njihovu razinu i područje primjene, vjerojatno izazvati preusmjeravanje trgovine proizvodima od čelika u Uniji.

| (66) | SAD je objavio da namjerava smanjiti uvoz za oko 13 milijuna tona, na temelju čega je u ožujku 2018. uveo dodatnu uvoznu pristojbu od 25 % na uvoz vrlo velikog broja proizvoda od čelika. Količina čelika koja se više neće izvoziti u SAD neizbježno će se preusmjeravati u treće zemlje. |
| --- | --- |

(66)

SAD je objavio da namjerava smanjiti uvoz za oko 13 milijuna tona, na temelju čega je u ožujku 2018. uveo dodatnu uvoznu pristojbu od 25 % na uvoz vrlo velikog broja proizvoda od čelika. Količina čelika koja se više neće izvoziti u SAD neizbježno će se preusmjeravati u treće zemlje.

| (67) | Neki od glavnih izvoznika u SAD ujedno su i tradicionalni dobavljači čelika za Uniju. Više je nego vjerojatno da će te zemlje, kao i ostale, u velikoj mjeri biti voljne preusmjeriti svoj izvoz u Uniju. Općenito gledajući, tržište Unije doista je atraktivno za proizvode od čelika i u pogledu potražnje i u pogledu cijena. Sve u svemu, EU je – nakon Kine, ali prije SAD-a – jedno od glavnih tržišta čelika koja su posljednjih godina zabilježila porast potražnje, a sada bilježe i oporavak cijena. |
| --- | --- |

(67)

Neki od glavnih izvoznika u SAD ujedno su i tradicionalni dobavljači čelika za Uniju. Više je nego vjerojatno da će te zemlje, kao i ostale, u velikoj mjeri biti voljne preusmjeriti svoj izvoz u Uniju. Općenito gledajući, tržište Unije doista je atraktivno za proizvode od čelika i u pogledu potražnje i u pogledu cijena. Sve u svemu, EU je – nakon Kine, ali prije SAD-a – jedno od glavnih tržišta čelika koja su posljednjih godina zabilježila porast potražnje, a sada bilježe i oporavak cijena.

| (68) | U tom će kontekstu znatno povećanje ponude na tržištu Unije zbog priljeva uvoza rezultirati općim padom cijena, što će dovesti do razine cijena koje su usporedive s onima iz 2016., uz znatne negativne posljedice za profitabilnost industrije čelika Unije. |
| --- | --- |

(68)

U tom će kontekstu znatno povećanje ponude na tržištu Unije zbog priljeva uvoza rezultirati općim padom cijena, što će dovesti do razine cijena koje su usporedive s onima iz 2016., uz znatne negativne posljedice za profitabilnost industrije čelika Unije.

4.   Zaključci

Zaključci

| (69) | U takvim okolnostima te na temelju prethodno iznesenih činjenica donesen je preliminarni zaključak da je, iako se u pogledu određenih kategorija proizvodâ industrija čelika Unije 2017. djelomično oporavila, poglavito zahvaljujući mjerama trgovinske zaštite, za većinu kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju financijska situacija još uvijek daleko ispod održivih razina, što industriju Unije čini još osjetljivijom na sljedeće povećanje uvoza. U skladu s time, Komisija zaključuje da industriji čelika Unije prijeti ozbiljna šteta u pogledu 23 kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju. |
| --- | --- |

(69)

U takvim okolnostima te na temelju prethodno iznesenih činjenica donesen je preliminarni zaključak da je, iako se u pogledu određenih kategorija proizvodâ industrija čelika Unije 2017. djelomično oporavila, poglavito zahvaljujući mjerama trgovinske zaštite, za većinu kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju financijska situacija još uvijek daleko ispod održivih razina, što industriju Unije čini još osjetljivijom na sljedeće povećanje uvoza. U skladu s time, Komisija zaključuje da industriji čelika Unije prijeti ozbiljna šteta u pogledu 23 kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju.

VII.   UZROČNOST

UZROČNOST

1.   Povećanje uvoza

Povećanje uvoza

| (70) | Komisija je preliminarno utvrdila da postoji uzročno-posljedična veza između povećanog uvoza proizvoda koji se ocjenjuje i prijetnje ozbiljne štete, kako je prikazano u nastavku. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je preliminarno utvrdila da postoji uzročno-posljedična veza između povećanog uvoza proizvoda koji se ocjenjuje i prijetnje ozbiljne štete, kako je prikazano u nastavku.

| (71) | Najprije treba podsjetiti da su proizvodi proizvođača iz Unije istovjetni ili izravno konkurentni predmetnim proizvodima. Imaju jednaka osnovna svojstva i primjenu, prodaju se sličnim ili jednakim prodajnim kanalima te su cjenovno izrazito konkurentni. |
| --- | --- |

(71)

Najprije treba podsjetiti da su proizvodi proizvođača iz Unije istovjetni ili izravno konkurentni predmetnim proizvodima. Imaju jednaka osnovna svojstva i primjenu, prodaju se sličnim ili jednakim prodajnim kanalima te su cjenovno izrazito konkurentni.

| (72) | Kako je prethodno objašnjeno u odjeljcima IV. I VI., proizvođači iz Unije pretrpjeli su gubitak tržišnog udjela uz znatan cjenovni pritisak, što je dovelo do negativne ili neodržive razine dobiti. Čak i u slučaju oporavka proizvođača, čini se da nekim proizvodima neizbježno prijeti ozbiljna šteta. |
| --- | --- |

(72)

Kako je prethodno objašnjeno u odjeljcima IV. I VI., proizvođači iz Unije pretrpjeli su gubitak tržišnog udjela uz znatan cjenovni pritisak, što je dovelo do negativne ili neodržive razine dobiti. Čak i u slučaju oporavka proizvođača, čini se da nekim proizvodima neizbježno prijeti ozbiljna šteta.

| (73) | U razdoblju od 2013. do 2017. uvoz predmetnog proizvoda znatno je porastao, smanjivši tržišne udjele Unije na temelju razina cijena koje su bile niže od cijena proizvođača iz EU-a. Doista, tržišni udio uvoza ukupno je porastao s 12,2 % na 17,6 %, a uvozne su cijene i dalje bile gotovo sustavno niže od prodajnih cijena Unije za svaki pojedinačni proizvod. |
| --- | --- |

(73)

U razdoblju od 2013. do 2017. uvoz predmetnog proizvoda znatno je porastao, smanjivši tržišne udjele Unije na temelju razina cijena koje su bile niže od cijena proizvođača iz EU-a. Doista, tržišni udio uvoza ukupno je porastao s 12,2 % na 17,6 %, a uvozne su cijene i dalje bile gotovo sustavno niže od prodajnih cijena Unije za svaki pojedinačni proizvod.

| (74) | Uzročno-posljedična veza između porasta uvoza i položaja proizvođača iz Unije osobito je izražena u razdoblju od 2013. do 2016., kada je uvoz po niskim cijenama doživio vrhunac (+ 62 %), a cijene proizvođača iz EU-a pale su za 15 %. Za 13. kategoriju pad cijena iznosio je čak 20 %, dok je za 1. kategoriju iznosio 19 %, a za 3. kategoriju 18 %. Posljedično, proizvođači istovjetnih proizvoda iz Unije bili su suočeni s gubicima ili su se tek približili razini prihoda kojom se pokrivaju troškovi. Uvoz je 2017. ostao na visokoj razini, nastavivši snižavati cijene unatoč njihovu općenitom rastu. Cijene u EU-u doživjele su oporavak, no nedovoljan za niz proizvoda koji su se nastavili prodavati uz gubitak ili smanjenu dobit. |
| --- | --- |

(74)

Uzročno-posljedična veza između porasta uvoza i položaja proizvođača iz Unije osobito je izražena u razdoblju od 2013. do 2016., kada je uvoz po niskim cijenama doživio vrhunac (+ 62 %), a cijene proizvođača iz EU-a pale su za 15 %. Za 13. kategoriju pad cijena iznosio je čak 20 %, dok je za 1. kategoriju iznosio 19 %, a za 3. kategoriju 18 %. Posljedično, proizvođači istovjetnih proizvoda iz Unije bili su suočeni s gubicima ili su se tek približili razini prihoda kojom se pokrivaju troškovi. Uvoz je 2017. ostao na visokoj razini, nastavivši snižavati cijene unatoč njihovu općenitom rastu. Cijene u EU-u doživjele su oporavak, no nedovoljan za niz proizvoda koji su se nastavili prodavati uz gubitak ili smanjenu dobit.

| (75) | Čak i uz oporavak dobiti u pogledu određenih kategorija proizvodâ, oni su još uvijek u osjetljivoj situaciji. Na temelju kretanja prethodnih godina uistinu je jasno da su te kategorije proizvodâ posebno osjetljive na cjenovni pritisak i da bi se svako daljnje povećanje uvoza uz niske cijene izrazito negativno odrazilo na njihovu situaciju. |
| --- | --- |

(75)

Čak i uz oporavak dobiti u pogledu određenih kategorija proizvodâ, oni su još uvijek u osjetljivoj situaciji. Na temelju kretanja prethodnih godina uistinu je jasno da su te kategorije proizvodâ posebno osjetljive na cjenovni pritisak i da bi se svako daljnje povećanje uvoza uz niske cijene izrazito negativno odrazilo na njihovu situaciju.

| (76) | U tom se kontekstu smatra da bi restriktivne mjere koje je SAD poduzeo u skladu s odjeljkom 232. Zakona o širenju trgovine, s obzirom na njihovu razinu i područje primjene, mogle neizbježno nanijeti ozbiljnu štetu proizvođačima iz Unije. |
| --- | --- |

(76)

U tom se kontekstu smatra da bi restriktivne mjere koje je SAD poduzeo u skladu s odjeljkom 232. Zakona o širenju trgovine, s obzirom na njihovu razinu i područje primjene, mogle neizbježno nanijeti ozbiljnu štetu proizvođačima iz Unije.

| (77) | Komisija stoga privremeno zaključuje da u pogledu 23 kategorije proizvodâ koje se ocjenjuju postoji uzročno-posljedična veza između porasta uvoza, cjenovnog pritiska na tržištu čelika Unije i prijetnje ozbiljne štete proizvođačima iz Unije. |
| --- | --- |

(77)

Komisija stoga privremeno zaključuje da u pogledu 23 kategorije proizvodâ koje se ocjenjuju postoji uzročno-posljedična veza između porasta uvoza, cjenovnog pritiska na tržištu čelika Unije i prijetnje ozbiljne štete proizvođačima iz Unije.

2.   Drugi poznati čimbenici

Drugi poznati čimbenici

| (78) | S namjerom da osigura da se ozbiljna šteta ne može pripisati drugim čimbenicima osim povećanju uvoza, Komisija je provela preliminarnu analizu kako bi utvrdila postoji li mogućnost da su nanošenju ozbiljne štete proizvođačima iz Unije pridonijeli drugi čimbenici. |
| --- | --- |

(78)

S namjerom da osigura da se ozbiljna šteta ne može pripisati drugim čimbenicima osim povećanju uvoza, Komisija je provela preliminarnu analizu kako bi utvrdila postoji li mogućnost da su nanošenju ozbiljne štete proizvođačima iz Unije pridonijeli drugi čimbenici.

| (79) | Utvrđeno je da je globalni višak kapaciteta odigrao ulogu, potaknuvši jeftin uvoz u Uniju. Potrošnja predmetnih proizvoda od čelika je porasla pa stoga ne bi mogla umanjiti uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(79)

Utvrđeno je da je globalni višak kapaciteta odigrao ulogu, potaknuvši jeftin uvoz u Uniju. Potrošnja predmetnih proizvoda od čelika je porasla pa stoga ne bi mogla umanjiti uzročno-posljedičnu vezu.

| (80) | Komisija je također razmotrila doprinos uvoza predmetnih proizvoda iz članica Europskoga gospodarskog prostora (EGP) nanošenju ozbiljne štete. Iz Sporazuma o EGP-u između Unije i njezinih država članica s jedne strane te članica EGP-a (Norveške, Islanda i Lihtenštajna) s druge strane proizlazi da je Unija gospodarski tijesno povezana s tržištima zemalja EGP-a te s industrijama predmetnih proizvoda. Industrija je na tim tržištima zrela i zasićena, zbog čega se smatra da će izuzimanje proizvoda podrijetlom iz članica EGP-a iz zaštitnih mjera imati slab (ili nikakav) učinak na razine uvoza proizvodâ. Iako je uvoz iz tih zemalja zaista pridonio povećanju uvoza određenih kategorija proizvodâ (ukupan uvoz iz tih zemalja zabilježio je porast od oko 9 %), udio tog uvoza u ukupnom uvozu ograničen je (udio EGP-a u uvozu je oko 1,5 %, s odgovarajućim tržišnim udjelom od ukupno 0,3 %). Usto, članice EGP-a tradicionalno su manji opskrbljivači SAD-a predmetnim proizvodom, što znači da je rizik od preusmjeravanja trgovine također preliminarno utvrđen kao ograničen. Stoga, uzimajući u obzir tradicionalno manje opskrbljivače SAD-a, zrelost industrije na tržištima EGP-a i s time povezan ograničeni rizik od preusmjeravanja trgovine, Komisija smatra da je uvoz predmetnih proizvoda iz članica EGP-a tek neznatno pridonio prijetnji ozbiljne štete, ili uopće nije imao učinka. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je također razmotrila doprinos uvoza predmetnih proizvoda iz članica Europskoga gospodarskog prostora (EGP) nanošenju ozbiljne štete. Iz Sporazuma o EGP-u između Unije i njezinih država članica s jedne strane te članica EGP-a (Norveške, Islanda i Lihtenštajna) s druge strane proizlazi da je Unija gospodarski tijesno povezana s tržištima zemalja EGP-a te s industrijama predmetnih proizvoda. Industrija je na tim tržištima zrela i zasićena, zbog čega se smatra da će izuzimanje proizvoda podrijetlom iz članica EGP-a iz zaštitnih mjera imati slab (ili nikakav) učinak na razine uvoza proizvodâ. Iako je uvoz iz tih zemalja zaista pridonio povećanju uvoza određenih kategorija proizvodâ (ukupan uvoz iz tih zemalja zabilježio je porast od oko 9 %), udio tog uvoza u ukupnom uvozu ograničen je (udio EGP-a u uvozu je oko 1,5 %, s odgovarajućim tržišnim udjelom od ukupno 0,3 %). Usto, članice EGP-a tradicionalno su manji opskrbljivači SAD-a predmetnim proizvodom, što znači da je rizik od preusmjeravanja trgovine također preliminarno utvrđen kao ograničen. Stoga, uzimajući u obzir tradicionalno manje opskrbljivače SAD-a, zrelost industrije na tržištima EGP-a i s time povezan ograničeni rizik od preusmjeravanja trgovine, Komisija smatra da je uvoz predmetnih proizvoda iz članica EGP-a tek neznatno pridonio prijetnji ozbiljne štete, ili uopće nije imao učinka.

| (81) | Slijedom toga, Komisija nije utvrdila druge čimbenike koji bi umanjili uzročno-posljedičnu vezu između povećanja uvoza i ozbiljne štete za proizvođače iz Unije. Unatoč tome, u nastavku ispitnog postupka detaljnije će se ispitati svi ostali čimbenici koji su pridonijeli ili mogli pridonijeti nastanku štete. |
| --- | --- |

(81)

Slijedom toga, Komisija nije utvrdila druge čimbenike koji bi umanjili uzročno-posljedičnu vezu između povećanja uvoza i ozbiljne štete za proizvođače iz Unije. Unatoč tome, u nastavku ispitnog postupka detaljnije će se ispitati svi ostali čimbenici koji su pridonijeli ili mogli pridonijeti nastanku štete.

VIII.   KRITIČNA SITUACIJA

KRITIČNA SITUACIJA

| (82) | Kao što je prethodno navedeno, proizvođači čelika iz Unije globalno su izloženi prijetnji štete te je ozbiljna šteta očito neizbježna. Za određene pojedinačne kategorije proizvodâ već postoje jasni znakovi ozbiljne štete. Daljnji porast uvoza vjerojatno će imati znatan negativan utjecaj na gospodarsku situaciju u cjelokupnoj industriji. |
| --- | --- |

(82)

Kao što je prethodno navedeno, proizvođači čelika iz Unije globalno su izloženi prijetnji štete te je ozbiljna šteta očito neizbježna. Za određene pojedinačne kategorije proizvodâ već postoje jasni znakovi ozbiljne štete. Daljnji porast uvoza vjerojatno će imati znatan negativan utjecaj na gospodarsku situaciju u cjelokupnoj industriji.

| (83) | Komisija je ispitala postoje li kritične okolnosti u kojima bi odgoda izazvala teško popravljivu štetu. Osobito je ispitano je li se u posljednjem razdoblju nastavio rast uvoza. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je ispitala postoje li kritične okolnosti u kojima bi odgoda izazvala teško popravljivu štetu. Osobito je ispitano je li se u posljednjem razdoblju nastavio rast uvoza.

| (84) | Na temelju usporedbe uvoza proizvoda od čelika u prvom tromjesečju 2018. i u istom razdoblju 2017. proizlazi da je uvoz 18 od 23 kategorije proizvodâ porastao za 26 %. Porast uvoza bitno je veći u odnosu na razdoblje od 2016. do 2017., kad je iznosio oko 2 %. |
| --- | --- |

(84)

Na temelju usporedbe uvoza proizvoda od čelika u prvom tromjesečju 2018. i u istom razdoblju 2017. proizlazi da je uvoz 18 od 23 kategorije proizvodâ porastao za 26 %. Porast uvoza bitno je veći u odnosu na razdoblje od 2016. do 2017., kad je iznosio oko 2 %.

| (85) | Prema odjeljku 232., na proizvode od čelika 23. ožujka 2018. uvedena je carina od 25 %. U ovoj je fazi nemoguće ocijeniti cjelokupan učinak mjera SAD-a u pogledu preusmjeravanja trgovine. Porast uvoza u Uniju u prvom tromjesečju 2018. mogao bi se, međutim, promatrati u svjetlu iščekivanja njegovih učinaka te bi stoga mogao pružiti dobru naznaku mogućeg budućeg razvoja situacije u pogledu uvoza Unije nakon uvođenja mjera SAD-a. |
| --- | --- |

(85)

Prema odjeljku 232., na proizvode od čelika 23. ožujka 2018. uvedena je carina od 25 %. U ovoj je fazi nemoguće ocijeniti cjelokupan učinak mjera SAD-a u pogledu preusmjeravanja trgovine. Porast uvoza u Uniju u prvom tromjesečju 2018. mogao bi se, međutim, promatrati u svjetlu iščekivanja njegovih učinaka te bi stoga mogao pružiti dobru naznaku mogućeg budućeg razvoja situacije u pogledu uvoza Unije nakon uvođenja mjera SAD-a.

| (86) | SAD je 30. svibnja 2018. također odlučio da bi se mjere iz odjeljka 232. trebale uvesti za Uniju, Meksiko i Kanadu. Komisija to smatra još jednim kritičnim elementom jer bi se time ne samo ograničio izvoz Unije već i povećao rizik od preusmjeravanja trgovine iz drugih dviju zemalja koje su važni proizvođači čelika. |
| --- | --- |

(86)

SAD je 30. svibnja 2018. također odlučio da bi se mjere iz odjeljka 232. trebale uvesti za Uniju, Meksiko i Kanadu. Komisija to smatra još jednim kritičnim elementom jer bi se time ne samo ograničio izvoz Unije već i povećao rizik od preusmjeravanja trgovine iz drugih dviju zemalja koje su važni proizvođači čelika.

| (87) | S obzirom na osjetljivu situaciju u industriji te u svjetlu najnovijeg porasta uvoza, nastavak prevelike ponude proizvodâ od čelika na tržištu Unije i posljedični pritisak na cijene nesumnjivo će imati ozbiljne posljedice za položaj proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(87)

S obzirom na osjetljivu situaciju u industriji te u svjetlu najnovijeg porasta uvoza, nastavak prevelike ponude proizvodâ od čelika na tržištu Unije i posljedični pritisak na cijene nesumnjivo će imati ozbiljne posljedice za položaj proizvođača iz Unije.

| (88) | Stoga Komisija smatra da zbog stvarnog rizika od preusmjeravanja trgovine i daljnjeg ograničenja uvoza u SAD za zemlje koje su važni proizvođači čelika postoje kritične okolnosti u kojima bi svaka odgoda donošenja privremenih zaštitnih mjera prouzročila teško popravljivu štetu. Shodno tome, Komisija zaključuje da je bez odgode potrebno usvojiti privremene zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(88)

Stoga Komisija smatra da zbog stvarnog rizika od preusmjeravanja trgovine i daljnjeg ograničenja uvoza u SAD za zemlje koje su važni proizvođači čelika postoje kritične okolnosti u kojima bi svaka odgoda donošenja privremenih zaštitnih mjera prouzročila teško popravljivu štetu. Shodno tome, Komisija zaključuje da je bez odgode potrebno usvojiti privremene zaštitne mjere.

IX.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (89) | U skladu s člankom 16. Uredbe 2015/478 ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o postojanju prijetnje ozbiljne štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Pri analizi interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese proizvođača, uvoznika i korisnika iz Unije. |
| --- | --- |

(89)

U skladu s člankom 16. Uredbe 2015/478 ispitano je postoje li, unatoč privremenom nalazu o postojanju prijetnje ozbiljne štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Pri analizi interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese proizvođača, uvoznika i korisnika iz Unije.

| (90) | Industriju Unije čini oko 40 proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama Unije i koji su u razdoblju od 2013. do 2017. za potrebe proizvodnje 25 predmetnih proizvoda izravno zapošljavali više od 180 000 ljudi. Utvrđeno je da je industrija Unije suočena s prijetnjom ozbiljne štete koju uzrokuje porast uvoza. Treba podsjetiti da industrija Unije nije ostvarila korist od porasta potrošnje te da je gospodarska situacija u industriji Unije i dalje nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. Strateška važnost industrije čelika odavno je prepoznata (14). Zdrava i konkurentna industrija čelika u interesu je Unije. Jasno je da će se u slučaju nepoduzimanja mjera i cijene i tržišni udio proizvođača iz Unije nastaviti smanjivati, što će dovesti do smanjenja proizvodnje, povećanja financijskih gubitaka te pada zaposlenosti i u industriji čelika i u povezanim industrijama. Uvođenje privremenih zaštitnih mjera na određeno će vrijeme popraviti ozbiljnu štetu i industriji Unije olakšati prilagodbu. |
| --- | --- |

(90)

Industriju Unije čini oko 40 proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama Unije i koji su u razdoblju od 2013. do 2017. za potrebe proizvodnje 25 predmetnih proizvoda izravno zapošljavali više od 180 000 ljudi. Utvrđeno je da je industrija Unije suočena s prijetnjom ozbiljne štete koju uzrokuje porast uvoza. Treba podsjetiti da industrija Unije nije ostvarila korist od porasta potrošnje te da je gospodarska situacija u industriji Unije i dalje nestabilna i osjetljiva na daljnje povećanje uvoza. Strateška važnost industrije čelika odavno je prepoznata (14). Zdrava i konkurentna industrija čelika u interesu je Unije. Jasno je da će se u slučaju nepoduzimanja mjera i cijene i tržišni udio proizvođača iz Unije nastaviti smanjivati, što će dovesti do smanjenja proizvodnje, povećanja financijskih gubitaka te pada zaposlenosti i u industriji čelika i u povezanim industrijama. Uvođenje privremenih zaštitnih mjera na određeno će vrijeme popraviti ozbiljnu štetu i industriji Unije olakšati prilagodbu.

14

| (91) | Općenito, korisnici i uvoznici teže najnižoj mogućoj cijeni čelika i jasno je da će bez uvođenja mjera cijene biti niže. Međutim, u interesu im je i uspostavljanje konkurentne i održive industrije čelika Unije koja će moći zadovoljiti njihove buduće potrebe. |
| --- | --- |

(91)

Općenito, korisnici i uvoznici teže najnižoj mogućoj cijeni čelika i jasno je da će bez uvođenja mjera cijene biti niže. Međutim, u interesu im je i uspostavljanje konkurentne i održive industrije čelika Unije koja će moći zadovoljiti njihove buduće potrebe.

| (92) | U tom je kontekstu nekoliko zainteresiranih strana u ispitnom postupku tvrdilo da uvođenje privremenih zaštitnih mjera ne bi bilo u interesu Unije. Tvrdile su da bi uvođenje mjera gotovo sigurno dovelo do nedovoljne opskrbe te da bi se time osnažila pregovaračka pozicija predmetne industrije Unije za vršenje pritiska na cijene. Njihov je dodatni argument glasio da su izvori opskrbe već ograničeni uvođenjem antidampinških i antisubvencijskih mjera te da se proizvodi koji nisu dostupni putem proizvođača iz Unije ili nisu dostupni u dostatnoj mjeri ili nemaju odgovarajuće tehničke specifikacije moraju izuzeti iz zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(92)

U tom je kontekstu nekoliko zainteresiranih strana u ispitnom postupku tvrdilo da uvođenje privremenih zaštitnih mjera ne bi bilo u interesu Unije. Tvrdile su da bi uvođenje mjera gotovo sigurno dovelo do nedovoljne opskrbe te da bi se time osnažila pregovaračka pozicija predmetne industrije Unije za vršenje pritiska na cijene. Njihov je dodatni argument glasio da su izvori opskrbe već ograničeni uvođenjem antidampinških i antisubvencijskih mjera te da se proizvodi koji nisu dostupni putem proizvođača iz Unije ili nisu dostupni u dostatnoj mjeri ili nemaju odgovarajuće tehničke specifikacije moraju izuzeti iz zaštitnih mjera.

| (93) | U cilju postizanja optimalne ravnoteže između različitih legitimnih interesa i s obzirom na to da je u ovom slučaju prijetnja ozbiljne štete uglavnom povezana s postojećim preusmjeravanjem trgovine, Komisija smatra da bi se ovim oblikom zaštitnih mjera trebale očuvati povijesne razine uvoza te da bi im trebao podlijegati samo uvoz iznad te razine. U tom pogledu sustav carinskih kvota kojim se ne uvode zapreke tradicionalnim trgovinskim tokovima jamči usklađenost zaštitnih mjera s interesom Unije. Takvim oblikom mjere spriječili bi se negativni učinci preusmjeravanja trgovine za industriju Unije i istodobno očuvali tradicionalni trgovinski izvori nabave i učinkovito natjecanje na tržištu čelika. |
| --- | --- |

(93)

U cilju postizanja optimalne ravnoteže između različitih legitimnih interesa i s obzirom na to da je u ovom slučaju prijetnja ozbiljne štete uglavnom povezana s postojećim preusmjeravanjem trgovine, Komisija smatra da bi se ovim oblikom zaštitnih mjera trebale očuvati povijesne razine uvoza te da bi im trebao podlijegati samo uvoz iznad te razine. U tom pogledu sustav carinskih kvota kojim se ne uvode zapreke tradicionalnim trgovinskim tokovima jamči usklađenost zaštitnih mjera s interesom Unije. Takvim oblikom mjere spriječili bi se negativni učinci preusmjeravanja trgovine za industriju Unije i istodobno očuvali tradicionalni trgovinski izvori nabave i učinkovito natjecanje na tržištu čelika.

| (94) | U tim okolnostima, Komisija smatra da ne postoji materijalni rizik od toga da donesena mjera dovede do nedovoljne opskrbe ili povećanja cijena. Isto tako, budući da će biti zajamčeni tradicionalni trgovinski tokovi, trebalo bi odbaciti tvrdnju da se određene posebne kategorije proizvodâ moraju izuzeti iz zaštitnih mjera jer nisu dostupne od proizvođača iz Unije ili nisu dostupne u dostatnoj mjeri ili nemaju odgovarajuće tehničke specifikacije. |
| --- | --- |

(94)

U tim okolnostima, Komisija smatra da ne postoji materijalni rizik od toga da donesena mjera dovede do nedovoljne opskrbe ili povećanja cijena. Isto tako, budući da će biti zajamčeni tradicionalni trgovinski tokovi, trebalo bi odbaciti tvrdnju da se određene posebne kategorije proizvodâ moraju izuzeti iz zaštitnih mjera jer nisu dostupne od proizvođača iz Unije ili nisu dostupne u dostatnoj mjeri ili nemaju odgovarajuće tehničke specifikacije.

| (95) | Stoga, uzimajući sve u obzir, Komisija privremeno zaključuje da interes Unije zahtijeva donošenje privremenih zaštitnih mjera u posebnom obliku povećanja carine, koji će se primijeniti izvan tradicionalnih trgovinskih tokova na temelju kategorije proizvoda. |
| --- | --- |

(95)

Stoga, uzimajući sve u obzir, Komisija privremeno zaključuje da interes Unije zahtijeva donošenje privremenih zaštitnih mjera u posebnom obliku povećanja carine, koji će se primijeniti izvan tradicionalnih trgovinskih tokova na temelju kategorije proizvoda.

X.   ZAKLJUČCI I DONOŠENJE PRIVREMENIH MJERA

ZAKLJUČCI I DONOŠENJE PRIVREMENIH MJERA

1.   Donošenje privremenih mjera

Donošenje privremenih mjera

| (96) | Donesen je preliminarni zaključak o tome da industriji čelika Unije prijeti ozbiljna šteta u pogledu 23 kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju te da će spomenuta situacija u skoroj budućnosti vjerojatno dovesti do stvarne ozbiljne štete. Uzevši u obzir kritične okolnosti, smatra se da bi trebalo poduzeti privremene zaštitne mjere u cilju sprečavanja nastanka štete industriji čelika EU-a koja bi bila teško popravljiva prije zaključenja tekućeg ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(96)

Donesen je preliminarni zaključak o tome da industriji čelika Unije prijeti ozbiljna šteta u pogledu 23 kategorije proizvodâ koji se ocjenjuju te da će spomenuta situacija u skoroj budućnosti vjerojatno dovesti do stvarne ozbiljne štete. Uzevši u obzir kritične okolnosti, smatra se da bi trebalo poduzeti privremene zaštitne mjere u cilju sprečavanja nastanka štete industriji čelika EU-a koja bi bila teško popravljiva prije zaključenja tekućeg ispitnog postupka.

2.   Oblik i razina mjera

Oblik i razina mjera

| (97) | Pri odabiru odgovarajućeg oblika mjere Komisija je razmotrila tri elementa koja slijede u nastavku. Prvo, izvjestan je nastanak ozbiljne štete globalnoj industriji čelika Unije zbog preusmjeravanja izvoza proizvoda od čelika iz SAD-a u EU kao posljedica mjera poduzetih u skladu s odjeljkom 232. Drugo, smatra se da je potrebno očuvati otvorenost tržišta Unije i održavati tradicionalni tok uvoza. Štoviše, u osnovi se višak uvoza koji premašuje tradicionalne trgovinske tokove smatra glavnom prijetnjom situaciji u industriji čelika. Konačno, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, posebice s člankom 6. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, privremene bi mjere trebale biti u obliku tarifnih mjera. |
| --- | --- |

(97)

Pri odabiru odgovarajućeg oblika mjere Komisija je razmotrila tri elementa koja slijede u nastavku. Prvo, izvjestan je nastanak ozbiljne štete globalnoj industriji čelika Unije zbog preusmjeravanja izvoza proizvoda od čelika iz SAD-a u EU kao posljedica mjera poduzetih u skladu s odjeljkom 232. Drugo, smatra se da je potrebno očuvati otvorenost tržišta Unije i održavati tradicionalni tok uvoza. Štoviše, u osnovi se višak uvoza koji premašuje tradicionalne trgovinske tokove smatra glavnom prijetnjom situaciji u industriji čelika. Konačno, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, posebice s člankom 6. Sporazuma WTO-a o zaštitnim mjerama, privremene bi mjere trebale biti u obliku tarifnih mjera.

| (98) | Na temelju toga Komisija smatra da bi, kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi 93., privremene zaštitne mjere trebale biti u obliku sustava carinskih kvota iznad kojih bi se plaćala dodatna pristojba. U svrhu osiguranja pristupa tržištu Unije svim tradicionalnim dobavljačima, takve bi se carinske kvote trebale temeljiti na prosjeku godišnje razine uvoza za 2015., 2016. i 2017. Budući da će carinske kvote biti na snazi 200 kalendarskih dana, trebalo bi ih odrediti na odgovarajućoj razmjernoj razini u odnosu na godišnje brojke. |
| --- | --- |

(98)

Na temelju toga Komisija smatra da bi, kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi 93., privremene zaštitne mjere trebale biti u obliku sustava carinskih kvota iznad kojih bi se plaćala dodatna pristojba. U svrhu osiguranja pristupa tržištu Unije svim tradicionalnim dobavljačima, takve bi se carinske kvote trebale temeljiti na prosjeku godišnje razine uvoza za 2015., 2016. i 2017. Budući da će carinske kvote biti na snazi 200 kalendarskih dana, trebalo bi ih odrediti na odgovarajućoj razmjernoj razini u odnosu na godišnje brojke.

| (99) | Dodatnu pristojbu iznad kvote trebalo bi utvrditi na razini koja je u skladu s ciljem sprečavanja nastanka ozbiljne štete industriji Unije. Uzevši u obzir zaključke o prijetnji ozbiljne štete i činjenicu da općenito gledajući još nije nastala ozbiljna šteta, Komisija smatra neprimjerenim izračunavanje marže štete na temelju izračunanog prosjeka neštetne cijene po toni proizvodâ industrije Unije u posljednjem razdoblju. |
| --- | --- |

(99)

Dodatnu pristojbu iznad kvote trebalo bi utvrditi na razini koja je u skladu s ciljem sprečavanja nastanka ozbiljne štete industriji Unije. Uzevši u obzir zaključke o prijetnji ozbiljne štete i činjenicu da općenito gledajući još nije nastala ozbiljna šteta, Komisija smatra neprimjerenim izračunavanje marže štete na temelju izračunanog prosjeka neštetne cijene po toni proizvodâ industrije Unije u posljednjem razdoblju.

| (100) | U tim okolnostima Komisija smatra primjerenijim razmotriti mogući budući razvoj događaja kada je riječ o ocjenjivanju razine pristojbe potrebne kako bi se spriječilo da uvoz iznad tradicionalnih trgovinskih tokova prouzroči i nanese ozbiljnu štetu industriji Unije nakon dosezanja razine kvote. |
| --- | --- |

(100)

U tim okolnostima Komisija smatra primjerenijim razmotriti mogući budući razvoj događaja kada je riječ o ocjenjivanju razine pristojbe potrebne kako bi se spriječilo da uvoz iznad tradicionalnih trgovinskih tokova prouzroči i nanese ozbiljnu štetu industriji Unije nakon dosezanja razine kvote.

| (101) | U tom je pogledu industrija Unije podnijela dvije komplementarne metode izračuna carine s dostatnim učinkom odvraćanja koje Komisija smatra primjerenima za navedenu svrhu: prva je model djelomične ravnoteže tržišta čelika Unije, a druga uključuje izračun marže doprinosa za proizvode od čelika. |
| --- | --- |

(101)

U tom je pogledu industrija Unije podnijela dvije komplementarne metode izračuna carine s dostatnim učinkom odvraćanja koje Komisija smatra primjerenima za navedenu svrhu: prva je model djelomične ravnoteže tržišta čelika Unije, a druga uključuje izračun marže doprinosa za proizvode od čelika.

| (102) | Model djelomične ravnoteže je skup jednadžbi o potražnji i ponudi koji je usredotočen na jedan dio gospodarstva, a na ostatak gospodarstva primjenjuje pretpostavku ceteris paribus. Također pretpostavlja da makroekonomski učinci scenarija koji se analizira nisu dovoljno veliki da bi utjecali na makroekonomske agregate kao što je npr. prosječna razina plaće u određenom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(102)

Model djelomične ravnoteže je skup jednadžbi o potražnji i ponudi koji je usredotočen na jedan dio gospodarstva, a na ostatak gospodarstva primjenjuje pretpostavku ceteris paribus. Također pretpostavlja da makroekonomski učinci scenarija koji se analizira nisu dovoljno veliki da bi utjecali na makroekonomske agregate kao što je npr. prosječna razina plaće u određenom gospodarstvu.

ceteris paribus

| (103) | Model koji predlaže industrija Unije temelji se na javno dostupnom kodu koji se programira i rješava u softveru za izradu tablica sa stupcima i redovima. Modeli djelomične ravnoteže općenito su standardni alat za analizu trgovinske politike koju provode ispitna tijela, uključujući Komisiju. |
| --- | --- |

(103)

Model koji predlaže industrija Unije temelji se na javno dostupnom kodu koji se programira i rješava u softveru za izradu tablica sa stupcima i redovima. Modeli djelomične ravnoteže općenito su standardni alat za analizu trgovinske politike koju provode ispitna tijela, uključujući Komisiju.

| (104) | Poput većine ostalih, spomenuti model primjenjuje takozvanu Armingtonovu pretpostavku prema kojoj proizvodi različitog podrijetla nisu savršene zamjene. Model razmatra tržište Unije samo korištenjem funkcije opskrbe za domaću opskrbu Unije, opskrbu uvozom po zemljama koje podliježu zaštitnim mjerama i opskrbu uvozom po zemljama izuzetima iz zaštitnih mjera. Naposljetku, koristi funkciju potražnje Unije koja odgovara ukupnoj razini cijene s ciljem utvrđivanja potražnje za čelikom na ukupnoj razini te prema relativnim cijenama vrši raspodjelu na tri spomenuta izvora opskrbe. U posljednjem se postupku primjenjuje takozvani Armingtonov koncept elastičnosti, odnosno ekonomski parametri elastičnosti međusobne zamjene proizvoda iz različitih zemalja podrijetla s razlikama u vrstama proizvoda i tržištima. |
| --- | --- |

(104)

Poput većine ostalih, spomenuti model primjenjuje takozvanu Armingtonovu pretpostavku prema kojoj proizvodi različitog podrijetla nisu savršene zamjene. Model razmatra tržište Unije samo korištenjem funkcije opskrbe za domaću opskrbu Unije, opskrbu uvozom po zemljama koje podliježu zaštitnim mjerama i opskrbu uvozom po zemljama izuzetima iz zaštitnih mjera. Naposljetku, koristi funkciju potražnje Unije koja odgovara ukupnoj razini cijene s ciljem utvrđivanja potražnje za čelikom na ukupnoj razini te prema relativnim cijenama vrši raspodjelu na tri spomenuta izvora opskrbe. U posljednjem se postupku primjenjuje takozvani Armingtonov koncept elastičnosti, odnosno ekonomski parametri elastičnosti međusobne zamjene proizvoda iz različitih zemalja podrijetla s razlikama u vrstama proizvoda i tržištima.

| (105) | Podatke za model pružaju EUROFER i Eurostat. Parametre elastičnosti prema Armingtonu, kao i podatke o elastičnosti ponude i potražnje pružaju etablirani izvori kao što su USITC i mreža Global Trade Analysis Project (GTAP). Prema spomenutim izvorima, elastičnost prema Armingtonu utvrđena je na 3,75, elastičnost potražnje na – 0,5, a tri elastičnosti ponude na 4. |
| --- | --- |

(105)

Podatke za model pružaju EUROFER i Eurostat. Parametre elastičnosti prema Armingtonu, kao i podatke o elastičnosti ponude i potražnje pružaju etablirani izvori kao što su USITC i mreža Global Trade Analysis Project (GTAP). Prema spomenutim izvorima, elastičnost prema Armingtonu utvrđena je na 3,75, elastičnost potražnje na – 0,5, a tri elastičnosti ponude na 4.

| (106) | S obzirom na to da je riječ o modelu za jednu zemlju, potrebno je iznijeti određene eksplicitne i implicitne pretpostavke, posebice u pogledu tržišta čelika SAD-a i učinka mjera uvedenih prema odjeljku 232. |
| --- | --- |

(106)

S obzirom na to da je riječ o modelu za jednu zemlju, potrebno je iznijeti određene eksplicitne i implicitne pretpostavke, posebice u pogledu tržišta čelika SAD-a i učinka mjera uvedenih prema odjeljku 232.

| (107) | Prvo, pretpostavlja se da će se provedbom spomenutih mjera uspjeti isključiti s tržišta SAD-a trenutačni izvoz zemalja koje podliježu mjerama iz odjeljka 232. U sljedećoj se fazi izračunava udio isključenog izvoza koji će biti preusmjeren na tržište EU-a za svaku zemlju proizvođača koja trenutačno izvozi u SAD, primjenom metodologije prema kojoj se uzimaju u obzir i ponderiraju četiri različita kriterija: udaljenost do Unije, dostupnost zemalja u odgovarajućoj regiji koje mogu iskoristiti preusmjereni izvoz, postojanje zemalja u regiji sa znatnim viškom kapaciteta te postojanje zaštitnih mjera koje su na snazi u zemlji trgovanja. Prema ovom izračunu, 72 % trenutačnog uvoza čelika SAD-a preusmjerit će se na tržište EU-a, što odgovara 55 % ukupnog uvoza čelika u Uniji za 2017. Nadalje, pretpostavlja se da će taj dodatni uvoz potisnuti jednaku količinu proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(107)

Prvo, pretpostavlja se da će se provedbom spomenutih mjera uspjeti isključiti s tržišta SAD-a trenutačni izvoz zemalja koje podliježu mjerama iz odjeljka 232. U sljedećoj se fazi izračunava udio isključenog izvoza koji će biti preusmjeren na tržište EU-a za svaku zemlju proizvođača koja trenutačno izvozi u SAD, primjenom metodologije prema kojoj se uzimaju u obzir i ponderiraju četiri različita kriterija: udaljenost do Unije, dostupnost zemalja u odgovarajućoj regiji koje mogu iskoristiti preusmjereni izvoz, postojanje zemalja u regiji sa znatnim viškom kapaciteta te postojanje zaštitnih mjera koje su na snazi u zemlji trgovanja. Prema ovom izračunu, 72 % trenutačnog uvoza čelika SAD-a preusmjerit će se na tržište EU-a, što odgovara 55 % ukupnog uvoza čelika u Uniji za 2017. Nadalje, pretpostavlja se da će taj dodatni uvoz potisnuti jednaku količinu proizvodnje Unije.

| (108) | U model se unose spomenuti parametri i tržišni podaci prilagođeni pretpostavkama iz prethodnih dviju uvodnih izjava. Model se potom rješava eksperimentima različitih veličina zaštitne carinske stope Unije izvan kvote. Rezultati modela predviđaju da bi carinska stopa od 25 % omogućila oko 19 % više razine uvoza u odnosu na referentno razdoblje od 2015. do 2017. Carinska stopa od 32 % još uvijek bi omogućila uvoz 10 % veći u odnosu na referentno razdoblje. S druge strane, carinska stopa od 41 % potisnula bi uvoz na razinu iz razdoblja od 2015. do 2017. |
| --- | --- |

(108)

U model se unose spomenuti parametri i tržišni podaci prilagođeni pretpostavkama iz prethodnih dviju uvodnih izjava. Model se potom rješava eksperimentima različitih veličina zaštitne carinske stope Unije izvan kvote. Rezultati modela predviđaju da bi carinska stopa od 25 % omogućila oko 19 % više razine uvoza u odnosu na referentno razdoblje od 2015. do 2017. Carinska stopa od 32 % još uvijek bi omogućila uvoz 10 % veći u odnosu na referentno razdoblje. S druge strane, carinska stopa od 41 % potisnula bi uvoz na razinu iz razdoblja od 2015. do 2017.

| (109) | Rezultati makroekonomskog trgovinskog modela nadopunjeni su nizom mikroekonomskih simulacija tipičnih marži doprinosa za 12 različitih kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju. Pretpostavka analize jest da bi u slučaju pada cijena proizvođači u potpunosti nastavili koristiti svoje kapacitete te izvoziti u Uniju sve dok su pokriveni varijabilni troškovi. Marža između prodajne cijene i varijabilnih troškova naziva se maržom doprinosa. Drugim riječima, proizvođač bi nastavio s proizvodnjom tako dugo dok marža doprinosa nije negativna. Za svaku od dvanaest kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju analizom je utvrđena cijena za uvoz u Uniju po kojoj bi se u potpunosti iscrpila marža doprinosa za izvoznike u EU. Raspon između te cijene i neštetne domaće cijene na tržištu Unije trebala bi biti carinska stopa izvan kvote koja će jamčiti neštetnu razinu cijene na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(109)

Rezultati makroekonomskog trgovinskog modela nadopunjeni su nizom mikroekonomskih simulacija tipičnih marži doprinosa za 12 različitih kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju. Pretpostavka analize jest da bi u slučaju pada cijena proizvođači u potpunosti nastavili koristiti svoje kapacitete te izvoziti u Uniju sve dok su pokriveni varijabilni troškovi. Marža između prodajne cijene i varijabilnih troškova naziva se maržom doprinosa. Drugim riječima, proizvođač bi nastavio s proizvodnjom tako dugo dok marža doprinosa nije negativna. Za svaku od dvanaest kategorija proizvodâ koji se ocjenjuju analizom je utvrđena cijena za uvoz u Uniju po kojoj bi se u potpunosti iscrpila marža doprinosa za izvoznike u EU. Raspon između te cijene i neštetne domaće cijene na tržištu Unije trebala bi biti carinska stopa izvan kvote koja će jamčiti neštetnu razinu cijene na tržištu Unije.

| (110) | Ova analiza temelji se na košarici cijena sirovina na osnovi pokazatelja objavljenih u publikaciji Metal Bulletin, varijabilnom trošku kineskih trgovačkih društava objavljenom u bazi podataka CRU te pretpostavljenim troškovima prijevoza od 60 dolara po toni između Kine i EU-a, što se smatra konzervativnom procjenom. Zaključak je da bi se marže doprinosa, pa stoga i carinske stope izvan kvote, potrebne da bi imale učinak odvraćanja, trebale kretati u rasponu između 19 % i 45 %, s medijanom od 34 %, što bi u osnovi potvrdilo red veličine carinske stope izvan kvote utvrđene modelom djelomične ravnoteže. |
| --- | --- |

(110)

Ova analiza temelji se na košarici cijena sirovina na osnovi pokazatelja objavljenih u publikaciji Metal Bulletin, varijabilnom trošku kineskih trgovačkih društava objavljenom u bazi podataka CRU te pretpostavljenim troškovima prijevoza od 60 dolara po toni između Kine i EU-a, što se smatra konzervativnom procjenom. Zaključak je da bi se marže doprinosa, pa stoga i carinske stope izvan kvote, potrebne da bi imale učinak odvraćanja, trebale kretati u rasponu između 19 % i 45 %, s medijanom od 34 %, što bi u osnovi potvrdilo red veličine carinske stope izvan kvote utvrđene modelom djelomične ravnoteže.

Metal Bulletin

CRU

| (111) | Na temelju navedenoga Komisija je preliminarno utvrdila da bi privremena carinska stopa izvan kvote od 25 % bila dostatna za sprečavanje nastanka ozbiljne štete. Uzimajući u obzir interes Unije te u očekivanju komentara zainteresiranih strana nakon donošenja privremenih mjera i detaljnijeg istraživanja kretanja uvoza prije uvođenja konačnih mjera, stopa niža od 32 %, koja je rezultat modela za osiguravanje tradicionalne trgovine uz povećanje toka uvoza od 10 %, predstavlja oprezan pristup. |
| --- | --- |

(111)

Na temelju navedenoga Komisija je preliminarno utvrdila da bi privremena carinska stopa izvan kvote od 25 % bila dostatna za sprečavanje nastanka ozbiljne štete. Uzimajući u obzir interes Unije te u očekivanju komentara zainteresiranih strana nakon donošenja privremenih mjera i detaljnijeg istraživanja kretanja uvoza prije uvođenja konačnih mjera, stopa niža od 32 %, koja je rezultat modela za osiguravanje tradicionalne trgovine uz povećanje toka uvoza od 10 %, predstavlja oprezan pristup.

3.   Upravljanje kvotama

Upravljanje kvotama

| (112) | Najbolji način osiguravanja optimalne uporabe carinskih kvota jest njihova raspodjela kronološkim redoslijedom po datumima prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet, kako je predviđeno Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447 (15). Svim bi uvoznicima iz Unije trebalo osigurati jednak i stalan pristup kvotama. Ova metoda upravljanja zahtijeva tijesnu suradnju između država članica i Komisije. |
| --- | --- |

(112)

Najbolji način osiguravanja optimalne uporabe carinskih kvota jest njihova raspodjela kronološkim redoslijedom po datumima prihvaćanja deklaracije puštanja u slobodan promet, kako je predviđeno Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447 (15). Svim bi uvoznicima iz Unije trebalo osigurati jednak i stalan pristup kvotama. Ova metoda upravljanja zahtijeva tijesnu suradnju između država članica i Komisije.

15

| (113) | Prihvatljivost robe uvezene iz zemalja u razvoju za izuzimanje iz carinskih kvota ovisi o podrijetlu robe. Stoga bi se trebali primjenjivati kriteriji za utvrđivanje nepovlaštenog podrijetla koji su trenutačno na snazi u Uniji. |
| --- | --- |

(113)

Prihvatljivost robe uvezene iz zemalja u razvoju za izuzimanje iz carinskih kvota ovisi o podrijetlu robe. Stoga bi se trebali primjenjivati kriteriji za utvrđivanje nepovlaštenog podrijetla koji su trenutačno na snazi u Uniji.

| (114) | U svrhu provedbe privremenih mjera i omogućavanja nastavka tradicionalnih trgovinskih tokova utvrdit će se posebna kvota za svaku kategoriju proizvodâ za koju se ovom Uredbom uvode privremene mjere, bez obzira na zemlju podrijetla. U daljnjem tijeku ispitnog postupka utvrdit će se je li dodjeljivanje kvote po zemlji izvoznici poželjno kako bi se osigurali tradicionalni trgovinski tokovi iz tih zemalja i vodeći računa o učinku privremenih mjera. Komisija će posebno morati razmotriti mogući učinak koji antidampinške i antisubvencijske mjere na snazi imaju na dodjeljivanje i korištenje kvote po zemlji. |
| --- | --- |

(114)

U svrhu provedbe privremenih mjera i omogućavanja nastavka tradicionalnih trgovinskih tokova utvrdit će se posebna kvota za svaku kategoriju proizvodâ za koju se ovom Uredbom uvode privremene mjere, bez obzira na zemlju podrijetla. U daljnjem tijeku ispitnog postupka utvrdit će se je li dodjeljivanje kvote po zemlji izvoznici poželjno kako bi se osigurali tradicionalni trgovinski tokovi iz tih zemalja i vodeći računa o učinku privremenih mjera. Komisija će posebno morati razmotriti mogući učinak koji antidampinške i antisubvencijske mjere na snazi imaju na dodjeljivanje i korištenje kvote po zemlji.

4.   Primjenjive antidampinške i antisubvencijske mjere

Primjenjive antidampinške i antisubvencijske mjere

| (115) | Dosezanjem utvrđenih bescarinskih kvota primjenjuju se zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(115)

Dosezanjem utvrđenih bescarinskih kvota primjenjuju se zaštitne mjere.

| (116) | Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da bi kombinacija već uvedenih antidampinških i kompenzacijskih mjera za brojne kategorije proizvodâ i zaštitnih mjera u pogledu uvoza istih proizvoda predstavljala nepoželjno zahtjevno opterećenje za neke proizvođače izvoznike koji nastoje izvoziti u EU, što bi moglo dovesti do uskraćivanja pristupa takvim proizvođačima na tržište Unije. |
| --- | --- |

(116)

Nekoliko je zainteresiranih strana tvrdilo da bi kombinacija već uvedenih antidampinških i kompenzacijskih mjera za brojne kategorije proizvodâ i zaštitnih mjera u pogledu uvoza istih proizvoda predstavljala nepoželjno zahtjevno opterećenje za neke proizvođače izvoznike koji nastoje izvoziti u EU, što bi moglo dovesti do uskraćivanja pristupa takvim proizvođačima na tržište Unije.

| (117) | Za 12 kategorija proizvodâ od čelika obuhvaćenih postojećim privremenim zaštitnim mjerama neke od zemalja podrijetla zaista trenutačno podliježu antidampinškim i kompenzacijskim mjerama. Stoga je nužno razmotriti bi li kombinacija tih mjera sa zaštitnim mjerama mogla imati veći učinak od poželjnog (16). U svrhu izbjegavanja uvođenja „dvostrukih korektivnih mjera”, kad god se carinska kvota premaši, suspendirat će se ili smanjiti razina postojećeg antidampinga i kompenzacije kako bi se osiguralo da kombinirani učinak tih mjera ne premaši najvišu razinu zaštitnih ili antidampinških/kompenzacijskih pristojbi na snazi. |
| --- | --- |

(117)

Za 12 kategorija proizvodâ od čelika obuhvaćenih postojećim privremenim zaštitnim mjerama neke od zemalja podrijetla zaista trenutačno podliježu antidampinškim i kompenzacijskim mjerama. Stoga je nužno razmotriti bi li kombinacija tih mjera sa zaštitnim mjerama mogla imati veći učinak od poželjnog (16). U svrhu izbjegavanja uvođenja „dvostrukih korektivnih mjera”, kad god se carinska kvota premaši, suspendirat će se ili smanjiti razina postojećeg antidampinga i kompenzacije kako bi se osiguralo da kombinirani učinak tih mjera ne premaši najvišu razinu zaštitnih ili antidampinških/kompenzacijskih pristojbi na snazi.

16

5.   Trajanje

Trajanje

| (118) | Privremene bi mjere trebalo primjenjivati 200 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Privremene bi mjere trebalo primjenjivati 200 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

XI.   IZUZIMANJE ODREĐENIH ZEMALJA IZ PODRUČJA PRIMJENE PRIVREMENIH MJERA

IZUZIMANJE ODREĐENIH ZEMALJA IZ PODRUČJA PRIMJENE PRIVREMENIH MJERA

| (119) | U skladu s člankom 18. Uredbe 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, privremene mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne premaši 3 %, uz uvjet da na zemlje u razvoju članice WTO-a s manje od 3 % udjela u uvozu zajedno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza Unije za predmetni proizvod. |
| --- | --- |

(119)

U skladu s člankom 18. Uredbe 2015/478 i međunarodnim obvezama Unije, privremene mjere ne bi se trebale primjenjivati ni na jedan proizvod podrijetlom iz neke zemlje u razvoju sve dok njezin udio u uvozu tog proizvoda u Uniju ne premaši 3 %, uz uvjet da na zemlje u razvoju članice WTO-a s manje od 3 % udjela u uvozu zajedno ne otpada više od 9 % ukupnog uvoza Unije za predmetni proizvod.

| (120) | Prethodno utvrđenje Komisije pokazuje da predmetne kategorije proizvodâ podrijetlom iz određenih zemalja u razvoju ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje koristi na temelju spomenutog odstupanja. U Prilogu IV. (Popis proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere) navedene su zemlje u razvoju za potrebe ove Uredbe. Osim toga, za svaku od 23 kategorije proizvodâ navedene su zemlje u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere. Komisija u ovoj fazi smatra primjerenim izračunavanje obujma uvoza iz zemalja u razvoju na temelju svake kategorije proizvodâ jer je i carinska kvota utvrđena uzimajući u obzir tradicionalne trgovinske tokove za svaku kategoriju pojedinačno. Time se ne dovode u pitanje buduće odluke u pogledu toga može li se neka zemlja smatrati zemljom u razvoju. |
| --- | --- |

(120)

Prethodno utvrđenje Komisije pokazuje da predmetne kategorije proizvodâ podrijetlom iz određenih zemalja u razvoju ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje koristi na temelju spomenutog odstupanja. U Prilogu IV. (Popis proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere) navedene su zemlje u razvoju za potrebe ove Uredbe. Osim toga, za svaku od 23 kategorije proizvodâ navedene su zemlje u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere. Komisija u ovoj fazi smatra primjerenim izračunavanje obujma uvoza iz zemalja u razvoju na temelju svake kategorije proizvodâ jer je i carinska kvota utvrđena uzimajući u obzir tradicionalne trgovinske tokove za svaku kategoriju pojedinačno. Time se ne dovode u pitanje buduće odluke u pogledu toga može li se neka zemlja smatrati zemljom u razvoju.

Popis proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere)

| (121) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 80., na temelju bliske integracije tržištâ s članicama EGP-a, podataka o ukupnom izvozu iz tih zemalja te niskog rizika od preusmjeravanja trgovine, Komisija smatra da bi proizvode u postupku ocjenjivanja podrijetlom iz Norveške, Islanda i Lihtenštajna trebalo izuzeti iz primjene ove Uredbe, |
| --- | --- |

(121)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 80., na temelju bliske integracije tržištâ s članicama EGP-a, podataka o ukupnom izvozu iz tih zemalja te niskog rizika od preusmjeravanja trgovine, Komisija smatra da bi proizvode u postupku ocjenjivanja podrijetlom iz Norveške, Islanda i Lihtenštajna trebalo izuzeti iz primjene ove Uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Otvaraju se carinske kvote u pogledu uvoza u Uniju svake od 23 kategorije proizvodâ navedenih u Prilogu I. na razdoblje od 200 dana od stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Carinske kvote navedene su u Prilogu V. (definirane prema povezanim relevantnim oznakama KN).

3.   Ako je relevantna carinska kvota iscrpljena ili se na uvoz određenih kategorija proizvodâ ne primjenjuje relevantna carinska kvota, zaračunava se dodatna pristojba po stopi od 25 %. Ta se dodatna pristojba primjenjuje na carinsku vrijednost proizvoda koji se uvozi.

Članak 2.

1.   Podrijetlo bilo kojeg proizvoda na koji se primjenjuje ova Uredba utvrđuje se u skladu s odredbama koje su na snazi u Uniji u pogledu nepovlaštenog podrijetla.

2.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odgovarajuće odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 3.

Carinskim kvotama upravljaju Komisija i države članice u skladu sa sustavom upravljanja carinskim kvotama iz članaka od 49. do 54. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447.

Članak 4.

Uvoz kategorija proizvodâ iz članka 1. koji su na datum stupanja na snagu ove Uredbe već na putu prema Uniji i čije se odredište ne može promijeniti ne pripisuje se carinskim kvotama niti podliježe dodatnoj pristojbi iz članka 1. te se može pustiti u slobodan promet.

Članak 5.

Države članice i Komisija dužne su tijesno surađivati kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom.

Članak 6.

1.   U skladu sa stavkom 2., uvoz 23 kategorije proizvodâ navedenih u Prilogu I. podrijetlom iz jedne od zemalja u razvoju navedenih u Prilogu IV. ne podliježe carinskim kvotama ni dodatnoj pristojbi iz članka 1.

2.   U Prilogu IV. za svaku od 23 kategorije proizvodâ navedene su zemlje u razvoju iz kojih su proizvodi podrijetlom i na koje se primjenjuju mjere iz članka 1.

Članak 7.

Proizvodi podrijetlom iz Norveške, Islanda i Lihtenštajna ne podliježu mjerama iz članka 1.

Članak 8.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2018.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

1

(2)  
  SL L 123, 19.5.2015., str. 33.

2

(3)  
  SL C 111, 26.3.2018., str. 29.

3

(4)  
  SL C 225, 28.6.2018., str. 54.

4

(5)  Mjere prethodnog nadzora donesene su u travnju 2018. na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/670 od 28. travnja 2016. o uvođenju prethodnog nadzora Unije uvoza određenih proizvoda od željeza ili čelika podrijetlom iz određenih trećih zemalja, SL L 115, 29.4.2016., str. 37.

5

(6)  
  SL C 225, 28.6.2018., str. 54.

6

(7)  Predmet br. COMP/ECSC.1351 Usinor/Arbed/Aceralia i predmet br. COMP/M.4137, Mittal/Arcelor.

7

(8)  Vidjeti posebno odjeljak IV. i odjeljak VI., 1. i 2.

8

(9)  Vidjeti izvješća s 83. i 84. sastanka Odbora za čelik Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, dostupna na http://www.oecd.org/sti/ind/steel.htm.

9

(10)  Idem, 83. izvješće.

10

(11)  Priopćenje za tisak američkog ministra trgovine Wilbura Rossa, https://www.commerce.gov/news/press-releases/2018/02/secretary-ross-releases-steel-and-aluminum-232-reports-coordination.

11

(12)  Izvješće Ministarstva trgovine SAD-a prema odjeljku 232., https://www.commerce.gov/sites/commerce.gov/files/the_effect_of_imports_of_steel_on_the_national_security_-_with_redactions_-_20180111.pdf.

12

(13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci: „Čelik: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi”, COM(2016) 155 final od 16. ožujka 2016.

13

(14)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 16. ožujka 2016., „Čelik: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi”, COM(2016) 155 final.

14

(15)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije, SL L 343, 29.12.2015., str. 558.

15

(16)  Uredba (EU) 2015/477 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o mjerama koje Unija može poduzeti u vezi s kombiniranim učinkom antidampinških ili antisubvencijskih mjera sa zaštitnim mjerama, SL L 83, 27.3.2015., str. 11.

16

---

PRILOG I. – Predmetni proizvodi

| Broj proizvoda | Kategorija proizvoda | Oznake KN |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2. | Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3. | Elektrolimovi (osim GOES-a) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4. | Limovi s metalnom prevlakom | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5. | Limovi s organskom prevlakom | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6. | Proizvodi od bijelog lima | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7. | Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8. | Nehrđajući toplovaljani limovi i trake | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9. | Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 12. | Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13. | Čelične šipke za armiranje betona | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14. | Nehrđajuće šipke i laki profili | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15. | Nehrđajuće žičane šipke | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16. | Nelegirane i druge legirane žičane šipke | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17. | Profili od željeza ili nelegiranog čelika | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18. | Žmurje (talpe) | 7301 10 00 |
| 20. | Cijevi za plinovode | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21. | Šuplji profili | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22. | Bešavne nehrđajuće cijevi | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23. | Cijevi za ležajeve | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 25. | Velike varene cijevi | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26. | Druge varene cijevi | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 28. | Nelegirana žica | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Broj proizvoda

Kategorija proizvoda

Oznake KN

1.

Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2.

Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3.

Elektrolimovi (osim GOES-a)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4.

Limovi s metalnom prevlakom

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5.

Limovi s organskom prevlakom

7210 70 80 , 7212 40 80

6.

Proizvodi od bijelog lima

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7.

Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8.

Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9.

Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

12.

Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13.

Čelične šipke za armiranje betona

7214 20 00 , 7214 99 10

14.

Nehrđajuće šipke i laki profili

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15.

Nehrđajuće žičane šipke

7221 00 10 , 7221 00 90

16.

Nelegirane i druge legirane žičane šipke

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17.

Profili od željeza ili nelegiranog čelika

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18.

Žmurje (talpe)

7301 10 00

20.

Cijevi za plinovode

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21.

Šuplji profili

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22.

Bešavne nehrđajuće cijevi

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23.

Cijevi za ležajeve

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

25.

Velike varene cijevi

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26.

Druge varene cijevi

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

28.

Nelegirana žica

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

PRILOG II.

II.1 – Rast uvoza za 23 kategorije proizvoda (u tonama)

| Broj proizvoda | Kategorija proizvoda | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | rast 2017. u usporedbi s 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 | 45 % |
| 2. | Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 | 34 % |
| 3. | Elektrolimovi (osim GOES-a) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 | 42 % |
| 4. | Limovi s metalnom prevlakom | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 | 168 % |
| 5. | Limovi s organskom prevlakom | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 | 34 % |
| 6. | Proizvodi od bijelog lima | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 | 12 % |
| 7. | Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 | 78 % |
| 8. | Nehrđajući toplovaljani limovi i trake | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 | 148 % |
| 9. | Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 | 40 % |
| 12. | Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 | 52 % |
| 13. | Čelične šipke za armiranje betona | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 | 126 % |
| 14. | Nehrđajuće šipke i laki profili | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 | 41 % |
| 15. | Nehrđajuće žičane šipke | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 | 21 % |
| 16. | Nelegirane i druge legirane žičane šipke | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 | 86 % |
| 17. | Profili od željeza ili nelegiranog čelika | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 | 17 % |
| 18. | Žmurje (talpe) | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 | 436 % |
| 20. | Cijevi za plinovode | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 | 43 % |
| 21. | Šuplji profili | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 | 78 % |
| 22. | Bešavne nehrđajuće cijevi | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 | 31 % |
| 23. | Cijevi za ležajeve | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 | 16 % |
| 25. | Velike varene cijevi | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 | 264 % |
| 26. | Druge varene cijevi | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 | 20 % |
| 28. | Nelegirana žica | 573 988 | 722 719 | 692 714 | 736 500 | 722 633 | 26 % |

Broj proizvoda

Kategorija proizvoda

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

rast 2017. u usporedbi s 2013.

1.

Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

45 %

2.

Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

34 %

3.

Elektrolimovi (osim GOES-a)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

42 %

4.

Limovi s metalnom prevlakom

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

168 %

5.

Limovi s organskom prevlakom

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

34 %

6.

Proizvodi od bijelog lima

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

12 %

7.

Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

78 %

8.

Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

148 %

9.

Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

40 %

12.

Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

52 %

13.

Čelične šipke za armiranje betona

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

126 %

14.

Nehrđajuće šipke i laki profili

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

41 %

15.

Nehrđajuće žičane šipke

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

21 %

16.

Nelegirane i druge legirane žičane šipke

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

86 %

17.

Profili od željeza ili nelegiranog čelika

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

17 %

18.

Žmurje (talpe)

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

436 %

20.

Cijevi za plinovode

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

43 %

21.

Šuplji profili

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

78 %

22.

Bešavne nehrđajuće cijevi

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

31 %

23.

Cijevi za ležajeve

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

16 %

25.

Velike varene cijevi

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

264 %

26.

Druge varene cijevi

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

20 %

28.

Nelegirana žica

573 988

722 719

692 714

736 500

722 633

26 %

II.2 – Rast uvoza za 23 kategorije proizvoda (u tonama)

| Broj proizvoda | Kategorija proizvoda | 1. tromj. 2017. | Q1208 | rast 1. tromj. 2017. u odn. na 1. tromj. 2018. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake | 1 810 764 | 2 079 408 | 15 % |
| 2. | Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi | 679 628 | 630 459 | – 7 % |
| 3. | Elektrolimovi (osim GOES-a) | 80 836 | 114 451 | 42 % |
| 4. | Limovi s metalnom prevlakom | 1 482 049 | 1 190 741 | – 20 % |
| 5. | Limovi s organskom prevlakom | 212 209 | 201 838 | – 5 % |
| 6. | Proizvodi od bijelog lima | 146 457 | 168 583 | 15 % |
| 7. | Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim | 676 207 | 640 176 | – 5 % |
| 8. | Nehrđajući toplovaljani limovi i trake | 122 092 | 107 577 | – 12 % |
| 9. | Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake | 229 981 | 280 549 | 22 % |
| 12. | Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili | 319 420 | 466 154 | 46 % |
| 13. | Čelične šipke za armiranje betona | 210 505 | 551 316 | 162 % |
| 14. | Nehrđajuće šipke i laki profili | 40 602 | 49 988 | 23 % |
| 15. | Nehrđajuće žičane šipke | 14 956 | 19 642 | 31 % |
| 16. | Nelegirane i druge legirane žičane šipke | 560 863 | 641 668 | 14 % |
| 17. | Profili od željeza ili nelegiranog čelika | 73 733 | 139 670 | 89 % |
| 18. | Žmurje (talpe) | 19 947 | 20 326 | 2 % |
| 20. | Cijevi za plinovode | 94 430 | 120 512 | 28 % |
| 21. | Šuplji profili | 223 618 | 256 998 | 15 % |
| 22. | Bešavne nehrđajuće cijevi | 12 411 | 12 399 | 0 % |
| 23. | Cijevi za ležajeve | 1 316 | 1 498 | 14 % |
| 25. | Velike varene cijevi | 48 791 | 51 285 | 5 % |
| 26. | Druge varene cijevi | 145 059 | 153 106 | 6 % |
| 28. | Nelegirana žica | 176 299 | 202 450 | 15 % |

Broj proizvoda

Kategorija proizvoda

1. tromj. 2017.

Q1208

rast 1. tromj. 2017. u odn. na 1. tromj. 2018.

1.

Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

1 810 764

2 079 408

15 %

2.

Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

679 628

630 459

– 7 %

3.

Elektrolimovi (osim GOES-a)

80 836

114 451

42 %

4.

Limovi s metalnom prevlakom

1 482 049

1 190 741

– 20 %

5.

Limovi s organskom prevlakom

212 209

201 838

– 5 %

6.

Proizvodi od bijelog lima

146 457

168 583

15 %

7.

Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

676 207

640 176

– 5 %

8.

Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

122 092

107 577

– 12 %

9.

Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

229 981

280 549

22 %

12.

Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

319 420

466 154

46 %

13.

Čelične šipke za armiranje betona

210 505

551 316

162 %

14.

Nehrđajuće šipke i laki profili

40 602

49 988

23 %

15.

Nehrđajuće žičane šipke

14 956

19 642

31 %

16.

Nelegirane i druge legirane žičane šipke

560 863

641 668

14 %

17.

Profili od željeza ili nelegiranog čelika

73 733

139 670

89 %

18.

Žmurje (talpe)

19 947

20 326

2 %

20.

Cijevi za plinovode

94 430

120 512

28 %

21.

Šuplji profili

223 618

256 998

15 %

22.

Bešavne nehrđajuće cijevi

12 411

12 399

0 %

23.

Cijevi za ležajeve

1 316

1 498

14 %

25.

Velike varene cijevi

48 791

51 285

5 %

26.

Druge varene cijevi

145 059

153 106

6 %

28.

Nelegirana žica

176 299

202 450

15 %

II.3 – Rast uvoza za 5 kategorija proizvoda (u tonama)

| Broj proizvoda | Kategorija proizvoda | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | rast 2017. u usporedbi s 2013. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim | 34 319 | 40 218 | 37 542 | 31 407 | 32 917 | – 4 % |
| 11. | Elektrolimovi s orijentiranim kristalima | 147 565 | 160 580 | 150 047 | 156 477 | 121 947 | – 17 % |
| 19. | Materijal za željezničke pruge | 1 376 | 1 096 | 1 240 | 1 521 | 1 342 | – 2 % |
| 24. | Druge bešavne cijevi | 456 167 | 528 245 | 475 132 | 464 876 | 402 600 | – 12 % |
| 27. | Nelegirane i druge legirane hladnodovršene šipke | 456 791 | 521 976 | 484 927 | 459 327 | 458 310 | 0 % |

Broj proizvoda

Kategorija proizvoda

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

rast 2017. u usporedbi s 2013.

10.

Nehrđajući toplovaljani kvarto-lim

34 319

40 218

37 542

31 407

32 917

– 4 %

11.

Elektrolimovi s orijentiranim kristalima

147 565

160 580

150 047

156 477

121 947

– 17 %

19.

Materijal za željezničke pruge

1 376

1 096

1 240

1 521

1 342

– 2 %

24.

Druge bešavne cijevi

456 167

528 245

475 132

464 876

402 600

– 12 %

27.

Nelegirane i druge legirane hladnodovršene šipke

456 791

521 976

484 927

459 327

458 310

0 %

---

PRILOG III. – Ekonomski pokazatelji za 23 kategorije proizvoda

Proizvod 1. Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 30 225 632 | 31 095 524 | 33 121 273 | 34 158 703 | 32 768 375 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 |
| Tržišni udjel (%) | 15,9 % | 16,8 % | 23,6 % | 25,1 % | 21,3 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 463 | 442 | 396 | 351 | 492 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 75 % | 75 % | 76 % | 75 % | 76 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 76 871 621 | 77 990 908 | 77 331 686 | 77 563 694 | 79 568 514 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 25 411 425 | 25 883 256 | 25 313 832 | 25 584 696 | 25 776 999 |
| Tržišni udjel (%) | 84,1 % | 83,2 % | 76,4 % | 74,9 % | 78,7 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 519 | 493 | 455 | 422 | 556 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 1,9 % | 0,0 % | – 3,1 % | – 1,0 % | 7,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 37 467 | 35 573 | 35 038 | 33 557 | 34 815 |
| Zaliha | 2 572 574 | 2 580 258 | 2 585 958 | 2 617 556 | 2 749 280 |
| Novčani tokovi | 448 135 738 | 1 065 492 450 | 763 891 666 | 603 485 811 | 1 369 472 142 |
| ROCE (%) | – 3,8 % | 1,0 % | – 6,6 % | – 1,0 % | 7,7 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

30 225 632

31 095 524

33 121 273

34 158 703

32 768 375

Uvoz

Količina (u tonama)

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

Tržišni udjel (%)

15,9 %

16,8 %

23,6 %

25,1 %

21,3 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

463

442

396

351

492

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

75 %

75 %

76 %

75 %

76 %

Proizvodnja (u tonama)

76 871 621

77 990 908

77 331 686

77 563 694

79 568 514

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

25 411 425

25 883 256

25 313 832

25 584 696

25 776 999

Tržišni udjel (%)

84,1 %

83,2 %

76,4 %

74,9 %

78,7 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

519

493

455

422

556

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 1,9 %

0,0 %

– 3,1 %

– 1,0 %

7,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

37 467

35 573

35 038

33 557

34 815

Zaliha

2 572 574

2 580 258

2 585 958

2 617 556

2 749 280

Novčani tokovi

448 135 738

1 065 492 450

763 891 666

603 485 811

1 369 472 142

ROCE (%)

– 3,8 %

1,0 %

– 6,6 %

– 1,0 %

7,7 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 11,5 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

11,5 %

Proizvod 2. Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 9 772 904 | 9 728 449 | 10 353 391 | 9 849 904 | 10 085 487 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 |
| Tržišni udjel (%) | 18,7 % | 19,6 % | 26,7 % | 20,3 % | 24,4 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 566 | 546 | 485 | 474 | 606 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 71 % | 75 % | 75 % | 75 % | 77 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 40 855 196 | 41 632 189 | 41 639 946 | 41 738 974 | 42 811 283 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 7 920 370 | 7 805 648 | 7 570 764 | 7 829 002 | 7 602 288 |
| Tržišni udjel (%) | 81,0 % | 80,2 % | 73,1 % | 79,5 % | 75,4 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 588 | 558 | 522 | 495 | 633 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 4,4 % | – 2,8 % | – 3,0 % | 0,6 % | 9,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 12 690 | 11 973 | 11 550 | 11 230 | 11 264 |
| Zaliha | 1 078 838 | 1 052 246 | 1 064 061 | 1 054 347 | 1 093 798 |
| Novčani tokovi | 200 559 843 | 413 849 620 | 324 264 435 | 454 766 919 | 375 807 983 |
| ROCE (%) | – 8,0 % | – 2,4 % | – 12,8 % | – 3,1 % | 4,0 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

9 772 904

9 728 449

10 353 391

9 849 904

10 085 487

Uvoz

Količina (u tonama)

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

Tržišni udjel (%)

18,7 %

19,6 %

26,7 %

20,3 %

24,4 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

566

546

485

474

606

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

71 %

75 %

75 %

75 %

77 %

Proizvodnja (u tonama)

40 855 196

41 632 189

41 639 946

41 738 974

42 811 283

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

7 920 370

7 805 648

7 570 764

7 829 002

7 602 288

Tržišni udjel (%)

81,0 %

80,2 %

73,1 %

79,5 %

75,4 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

588

558

522

495

633

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 4,4 %

– 2,8 %

– 3,0 %

0,6 %

9,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

12 690

11 973

11 550

11 230

11 264

Zaliha

1 078 838

1 052 246

1 064 061

1 054 347

1 093 798

Novčani tokovi

200 559 843

413 849 620

324 264 435

454 766 919

375 807 983

ROCE (%)

– 8,0 %

– 2,4 %

– 12,8 %

– 3,1 %

4,0 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 4,3 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

4,3 %

Proizvod 3. Elektrolimovi (osim GOES-a)

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 1 267 827 | 1 287 448 | 1 223 892 | 1 255 417 | 1 350 354 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 |
| Tržišni udjel (%) | 21,0 % | 22,1 % | 22,9 % | 25,4 % | 28,1 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 648 | 617 | 578 | 502 | 642 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 87 % | 80 % | 80 % | 82 % | 81 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 1 080 894 | 1 110 013 | 1 052 273 | 1 032 560 | 1 114 309 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 1 001 268 | 1 002 316 | 943 636 | 936 553 | 969 977 |
| Tržišni udjel (%) | 79,0 % | 77,9 % | 77,1 % | 74,6 % | 71,8 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 705 | 657 | 606 | 576 | 699 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 8,9 % | – 8,1 % | – 13,0 % | – 14,3 % | – 3,2 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 1 522 | 1 707 | 2 087 | 2 069 | 2 065 |
| Zaliha | 45 680 | 136 605 | 142 998 | 125 466 | 148 259 |
| Novčani tokovi | 110 221 498 | 213 556 132 | 127 226 053 | 131 151 436 | – 89 295 095 |
| ROCE (%) | – 18,3 % | – 11,7 % | – 38,3 % | – 17,9 % | – 3,4 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

1 267 827

1 287 448

1 223 892

1 255 417

1 350 354

Uvoz

Količina (u tonama)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

Tržišni udjel (%)

21,0 %

22,1 %

22,9 %

25,4 %

28,1 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

648

617

578

502

642

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

87 %

80 %

80 %

82 %

81 %

Proizvodnja (u tonama)

1 080 894

1 110 013

1 052 273

1 032 560

1 114 309

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

1 001 268

1 002 316

943 636

936 553

969 977

Tržišni udjel (%)

79,0 %

77,9 %

77,1 %

74,6 %

71,8 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

705

657

606

576

699

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 8,9 %

– 8,1 %

– 13,0 %

– 14,3 %

– 3,2 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

1 522

1 707

2 087

2 069

2 065

Zaliha

45 680

136 605

142 998

125 466

148 259

Novčani tokovi

110 221 498

213 556 132

127 226 053

131 151 436

– 89 295 095

ROCE (%)

– 18,3 %

– 11,7 %

– 38,3 %

– 17,9 %

– 3,4 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 8,1 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

8,1 %

Proizvod 4. Limovi s metalnom prevlakom

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 23 229 673 | 24 289 751 | 25 840 225 | 27 439 848 | 28 231 862 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 |
| Tržišni udjel (%) | 8,0 % | 9,1 % | 10,4 % | 14,3 % | 17,6 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 679 | 657 | 615 | 530 | 662 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 78 % | 82 % | 84 % | 86 % | 84 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 27 930 059 | 29 517 243 | 29 875 495 | 29 905 847 | 30 450 568 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 21 344 052 | 22 056 052 | 23 118 423 | 23 490 212 | 23 218 040 |
| Tržišni udjel (%) | 91,9 % | 90,8 % | 89,5 % | 85,6 % | 82,2 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 682 | 654 | 614 | 586 | 711 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 1,9 % | 5,4 % | 5,5 % | 7,9 % | 11,7 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 28 915 | 28 243 | 28 749 | 29 863 | 29 648 |
| Zaliha | 1 970 500 | 2 433 422 | 2 498 143 | 2 329 341 | 2 597 133 |
| Novčani tokovi | 807 884 294 | 1 353 026 892 | 1 343 062 742 | 1 720 354 890 | 2 020 588 339 |
| ROCE (%) | – 6,8 % | – 0,9 % | – 10,4 % | – 1,7 % | 6,0 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

23 229 673

24 289 751

25 840 225

27 439 848

28 231 862

Uvoz

Količina (u tonama)

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

Tržišni udjel (%)

8,0 %

9,1 %

10,4 %

14,3 %

17,6 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

679

657

615

530

662

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

78 %

82 %

84 %

86 %

84 %

Proizvodnja (u tonama)

27 930 059

29 517 243

29 875 495

29 905 847

30 450 568

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

21 344 052

22 056 052

23 118 423

23 490 212

23 218 040

Tržišni udjel (%)

91,9 %

90,8 %

89,5 %

85,6 %

82,2 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

682

654

614

586

711

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

1,9 %

5,4 %

5,5 %

7,9 %

11,7 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

28 915

28 243

28 749

29 863

29 648

Zaliha

1 970 500

2 433 422

2 498 143

2 329 341

2 597 133

Novčani tokovi

807 884 294

1 353 026 892

1 343 062 742

1 720 354 890

2 020 588 339

ROCE (%)

– 6,8 %

– 0,9 %

– 10,4 %

– 1,7 %

6,0 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 7,0 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

7,0 %

Proizvod 5. Limovi s organskom prevlakom

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 4 533 256 | 4 823 144 | 4 809 384 | 5 121 927 | 5 221 575 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 |
| Tržišni udjel (%) | 15,0 % | 15,0 % | 12,9 % | 14,3 % | 17,5 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 854 | 813 | 813 | 709 | 853 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 70 % | 76 % | 74 % | 76 % | 75 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 4 479 238 | 4 564 346 | 4 574 414 | 4 863 169 | 4 940 410 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 3 851 467 | 4 097 788 | 4 186 771 | 4 391 169 | 4 306 231 |
| Tržišni udjel (%) | 85,0 % | 85,0 % | 87,1 % | 85,7 % | 82,5 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 898 | 868 | 829 | 791 | 934 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 1,7 % | 1,4 % | 1,1 % | 3,7 % | 3,9 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 6 377 | 6 272 | 6 047 | 6 150 | 6 095 |
| Zaliha | 239 236 | 182 275 | 197 241 | 214 384 | 258 114 |
| Novčani tokovi | 152 893 378 | 351 790 418 | 321 603 588 | 361 237 401 | 79 886 901 |
| ROCE (%) | – 7,6 % | – 2,1 % | – 12,9 % | – 2,7 % | 3,7 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

4 533 256

4 823 144

4 809 384

5 121 927

5 221 575

Uvoz

Količina (u tonama)

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

Tržišni udjel (%)

15,0 %

15,0 %

12,9 %

14,3 %

17,5 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

854

813

813

709

853

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

70 %

76 %

74 %

76 %

75 %

Proizvodnja (u tonama)

4 479 238

4 564 346

4 574 414

4 863 169

4 940 410

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

3 851 467

4 097 788

4 186 771

4 391 169

4 306 231

Tržišni udjel (%)

85,0 %

85,0 %

87,1 %

85,7 %

82,5 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

898

868

829

791

934

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 1,7 %

1,4 %

1,1 %

3,7 %

3,9 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

6 377

6 272

6 047

6 150

6 095

Zaliha

239 236

182 275

197 241

214 384

258 114

Novčani tokovi

152 893 378

351 790 418

321 603 588

361 237 401

79 886 901

ROCE (%)

– 7,6 %

– 2,1 %

– 12,9 %

– 2,7 %

3,7 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 8,6 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

8,6 %

Proizvod 6. Proizvodi od bijelog lima

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 3 638 423 | 3 758 879 | 3 789 391 | 3 792 575 | 3 695 205 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 |
| Tržišni udjel (%) | 15,2 % | 17,6 % | 16,8 % | 19,9 % | 16,7 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 822 | 792 | 781 | 667 | 753 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 82 % | 84 % | 84 % | 82 % | 84 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 4 223 583 | 4 315 402 | 4 353 002 | 4 302 367 | 4 295 575 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 3 085 602 | 3 095 745 | 3 150 741 | 3 036 316 | 3 077 185 |
| Tržišni udjel (%) | 84,8 % | 82,4 % | 83,1 % | 80,1 % | 83,3 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 845 | 821 | 789 | 728 | 812 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 1,7 % | 4,1 % | 4,8 % | 4,6 % | 3,1 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 7 939 | 7 660 | 7 683 | 7 819 | 7 424 |
| Zaliha | 380 445 | 394 384 | 394 712 | 297 877 | 356 460 |
| Novčani tokovi | 117 064 184 | 201 350 074 | 291 440 814 | 272 002 110 | 133 250 945 |
| ROCE (%) | – 18,6 % | – 10,1 % | – 35,2 % | – 20,4 % | – 25,0 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

3 638 423

3 758 879

3 789 391

3 792 575

3 695 205

Uvoz

Količina (u tonama)

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

Tržišni udjel (%)

15,2 %

17,6 %

16,8 %

19,9 %

16,7 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

822

792

781

667

753

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

82 %

84 %

84 %

82 %

84 %

Proizvodnja (u tonama)

4 223 583

4 315 402

4 353 002

4 302 367

4 295 575

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

3 085 602

3 095 745

3 150 741

3 036 316

3 077 185

Tržišni udjel (%)

84,8 %

82,4 %

83,1 %

80,1 %

83,3 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

845

821

789

728

812

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

1,7 %

4,1 %

4,8 %

4,6 %

3,1 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

7 939

7 660

7 683

7 819

7 424

Zaliha

380 445

394 384

394 712

297 877

356 460

Novčani tokovi

117 064 184

201 350 074

291 440 814

272 002 110

133 250 945

ROCE (%)

– 18,6 %

– 10,1 %

– 35,2 %

– 20,4 %

– 25,0 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 7,3 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

7,3 %

Proizvod 7. Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 10 148 839 | 10 375 274 | 10 934 966 | 11 058 596 | 11 059 068 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 |
| Tržišni udjel (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 513 | 492 | 474 | 403 | 533 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 58 % | 62 % | 62 % | 63 % | 65 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 10 749 475 | 11 240 103 | 10 608 260 | 10 244 950 | 10 581 040 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 8 727 826 | 8 414 892 | 8 377 455 | 8 242 865 | 8 527 686 |
| Tržišni udjel (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 700 | 676 | 714 | 582 | 692 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 9,4 % | – 8,9 % | – 4,0 % | – 7,5 % | 3,2 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 18 472 | 17 628 | 17 177 | 16 763 | 16 211 |
| Zaliha | 707 152 | 788 008 | 896 708 | 862 084 | 819 690 |
| Novčani tokovi | 45 651 999 | 123 399 207 | 426 592 285 | – 44 547 318 | 205 976 592 |
| ROCE (%) | – 12,2 % | – 0,3 % | – 3,3 % | – 9,9 % | – 1,5 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

10 148 839

10 375 274

10 934 966

11 058 596

11 059 068

Uvoz

Količina (u tonama)

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

Tržišni udjel (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

513

492

474

403

533

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

58 %

62 %

62 %

63 %

65 %

Proizvodnja (u tonama)

10 749 475

11 240 103

10 608 260

10 244 950

10 581 040

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

8 727 826

8 414 892

8 377 455

8 242 865

8 527 686

Tržišni udjel (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

700

676

714

582

692

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 9,4 %

– 8,9 %

– 4,0 %

– 7,5 %

3,2 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

18 472

17 628

17 177

16 763

16 211

Zaliha

707 152

788 008

896 708

862 084

819 690

Novčani tokovi

45 651 999

123 399 207

426 592 285

– 44 547 318

205 976 592

ROCE (%)

– 12,2 %

– 0,3 %

– 3,3 %

– 9,9 %

– 1,5 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 23,0 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

23,0 %

Proizvod 8. Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 1 168 291 | 1 352 875 | 1 590 437 | 1 807 242 | 1 487 848 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 |
| Tržišni udjel (%) | 15,1 % | 17,2 % | 17,0 % | 19,4 % | 29,3 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 2 011 | 1 926 | 1 877 | 1 518 | 1 822 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 61 % | 65 % | 69 % | 73 % | 73 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 3 334 814 | 3 525 794 | 3 664 821 | 3 842 503 | 3 799 867 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 991 962 | 1 119 435 | 1 320 528 | 1 455 714 | 1 050 966 |
| Tržišni udjel (%) | 84,9 % | 82,7 % | 83,0 % | 80,5 % | 70,6 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 2 023 | 2 013 | 2 028 | 1 792 | 2 115 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 4,2 % | – 0,3 % | 4,0 % | 4,9 % | 9,2 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 5 439 | 4 914 | 4 464 | 4 271 | 4 133 |
| Zaliha | 103 375 | 131 557 | 123 098 | 106 508 | 93 335 |
| Novčani tokovi | 144 497 251 | 182 932 062 | 613 851 975 | 116 754 324 | 218 815 195 |
| ROCE (%) | – 33,7 % | – 37,1 % | – 1,5 % | – 0,4 % | 13,6 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

1 168 291

1 352 875

1 590 437

1 807 242

1 487 848

Uvoz

Količina (u tonama)

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

Tržišni udjel (%)

15,1 %

17,2 %

17,0 %

19,4 %

29,3 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

2 011

1 926

1 877

1 518

1 822

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

61 %

65 %

69 %

73 %

73 %

Proizvodnja (u tonama)

3 334 814

3 525 794

3 664 821

3 842 503

3 799 867

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

991 962

1 119 435

1 320 528

1 455 714

1 050 966

Tržišni udjel (%)

84,9 %

82,7 %

83,0 %

80,5 %

70,6 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

2 023

2 013

2 028

1 792

2 115

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 4,2 %

– 0,3 %

4,0 %

4,9 %

9,2 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

5 439

4 914

4 464

4 271

4 133

Zaliha

103 375

131 557

123 098

106 508

93 335

Novčani tokovi

144 497 251

182 932 062

613 851 975

116 754 324

218 815 195

ROCE (%)

– 33,7 %

– 37,1 %

– 1,5 %

– 0,4 %

13,6 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 13,9 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

13,9 %

Proizvod 9. Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 3 362 718 | 3 671 898 | 3 587 237 | 3 913 974 | 3 816 472 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 |
| Tržišni udjel (%) | 20,7 % | 27,7 % | 22,0 % | 21,5 % | 25,6 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 2 098 | 1 985 | 2 064 | 1 782 | 2 023 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 71 % | 76 % | 80 % | 84 % | 84 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 3 076 074 | 3 016 723 | 3 139 572 | 3 425 201 | 3 114 323 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 2 664 602 | 2 653 177 | 2 798 719 | 3 070 197 | 2 839 979 |
| Tržišni udjel (%) | 79,2 % | 72,3 % | 78,0 % | 78,4 % | 74,4 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 2 259 | 2 272 | 2 238 | 2 014 | 2 323 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 4,2 % | – 2,7 % | 2,4 % | 5,5 % | 9,4 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 10 205 | 9 483 | 9 220 | 8 892 | 8 812 |
| Zaliha | 179 087 | 206 956 | 219 170 | 215 904 | 213 931 |
| Novčani tokovi | 135 463 456 | 45 971 825 | 847 696 098 | 450 355 017 | 685 492 711 |
| ROCE (%) | – 12,4 % | – 7,7 % | 8,5 % | 10,6 % | 21,5 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

3 362 718

3 671 898

3 587 237

3 913 974

3 816 472

Uvoz

Količina (u tonama)

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

Tržišni udjel (%)

20,7 %

27,7 %

22,0 %

21,5 %

25,6 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

2 098

1 985

2 064

1 782

2 023

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

71 %

76 %

80 %

84 %

84 %

Proizvodnja (u tonama)

3 076 074

3 016 723

3 139 572

3 425 201

3 114 323

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

2 664 602

2 653 177

2 798 719

3 070 197

2 839 979

Tržišni udjel (%)

79,2 %

72,3 %

78,0 %

78,4 %

74,4 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

2 259

2 272

2 238

2 014

2 323

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 4,2 %

– 2,7 %

2,4 %

5,5 %

9,4 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

10 205

9 483

9 220

8 892

8 812

Zaliha

179 087

206 956

219 170

215 904

213 931

Novčani tokovi

135 463 456

45 971 825

847 696 098

450 355 017

685 492 711

ROCE (%)

– 12,4 %

– 7,7 %

8,5 %

10,6 %

21,5 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 12,9 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

12,9 %

Proizvod 12. Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 11 891 558 | 12 422 902 | 12 297 356 | 12 678 733 | 13 617 607 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 |
| Tržišni udjel (%) | 7,7 % | 9,8 % | 9,8 % | 11,0 % | 10,2 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 699 | 657 | 640 | 531 | 641 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 79 % | 82 % | 80 % | 80 % | 74 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 12 132 593 | 12 585 360 | 12 301 986 | 11 839 241 | 12 427 808 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 10 964 010 | 11 189 221 | 11 095 204 | 11 276 054 | 12 230 774 |
| Tržišni udjel (%) | 92,2 % | 90,1 % | 90,2 % | 88,9 % | 89,8 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 632 | 613 | 573 | 520 | 592 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 2,2 % | 3,4 % | 2,4 % | 0,8 % | 3,6 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 9 537 | 9 734 | 10 057 | 10 342 | 10 486 |
| Zaliha | 749 386 | 888 456 | 914 268 | 943 355 | 1 023 612 |
| Novčani tokovi | 220 994 774 | 264 742 034 | 272 433 127 | 255 904 385 | 123 997 731 |
| ROCE (%) | – 1,2 % | 3,7 % | 3,3 % | 3,9 % | 6,9 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

11 891 558

12 422 902

12 297 356

12 678 733

13 617 607

Uvoz

Količina (u tonama)

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

Tržišni udjel (%)

7,7 %

9,8 %

9,8 %

11,0 %

10,2 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

699

657

640

531

641

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

79 %

82 %

80 %

80 %

74 %

Proizvodnja (u tonama)

12 132 593

12 585 360

12 301 986

11 839 241

12 427 808

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

10 964 010

11 189 221

11 095 204

11 276 054

12 230 774

Tržišni udjel (%)

92,2 %

90,1 %

90,2 %

88,9 %

89,8 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

632

613

573

520

592

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

2,2 %

3,4 %

2,4 %

0,8 %

3,6 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

9 537

9 734

10 057

10 342

10 486

Zaliha

749 386

888 456

914 268

943 355

1 023 612

Novčani tokovi

220 994 774

264 742 034

272 433 127

255 904 385

123 997 731

ROCE (%)

– 1,2 %

3,7 %

3,3 %

3,9 %

6,9 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | –8,3 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

–8,3 %

Proizvod 13. Čelične šipke za armiranje betona

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 9 617 685 | 10 359 993 | 10 664 689 | 11 099 947 | 11 253 309 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 |
| Tržišni udjel (%) | 5,5 % | 9,4 % | 13,4 % | 11,6 % | 10,6 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 475 | 446 | 388 | 353 | 441 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 72 % | 72 % | 71 % | 73 % | 67 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 13 171 558 | 13 019 699 | 12 763 140 | 13 191 436 | 12 494 712 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 8 906 120 | 9 187 941 | 9 019 809 | 9 568 119 | 9 848 615 |
| Tržišni udjel (%) | 92,6 % | 88,7 % | 84,6 % | 86,2 % | 87,5 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 460 | 437 | 386 | 367 | 436 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 2,0 % | – 2,5 % | – 2,6 % | 3,4 % | 4,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 5 563 | 5 441 | 5 529 | 5 634 | 5 457 |
| Zaliha | 761 808 | 683 591 | 642 506 | 602 948 | 659 484 |
| Novčani tokovi | 20 571 082 | 14 116 433 | 53 015 513 | 165 167 521 | 249 292 475 |
| ROCE (%) | 0,9 % | 2,4 % | 1,9 % | 6,2 % | 9,3 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

9 617 685

10 359 993

10 664 689

11 099 947

11 253 309

Uvoz

Količina (u tonama)

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

Tržišni udjel (%)

5,5 %

9,4 %

13,4 %

11,6 %

10,6 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

475

446

388

353

441

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

72 %

72 %

71 %

73 %

67 %

Proizvodnja (u tonama)

13 171 558

13 019 699

12 763 140

13 191 436

12 494 712

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

8 906 120

9 187 941

9 019 809

9 568 119

9 848 615

Tržišni udjel (%)

92,6 %

88,7 %

84,6 %

86,2 %

87,5 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

460

437

386

367

436

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 2,0 %

– 2,5 %

– 2,6 %

3,4 %

4,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

5 563

5 441

5 529

5 634

5 457

Zaliha

761 808

683 591

642 506

602 948

659 484

Novčani tokovi

20 571 082

14 116 433

53 015 513

165 167 521

249 292 475

ROCE (%)

0,9 %

2,4 %

1,9 %

6,2 %

9,3 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | –1,3 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

–1,3 %

Proizvod 14. Nehrđajuće šipke i laki profili

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 526 080 | 593 501 | 593 530 | 630 737 | 632 804 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 |
| Tržišni udjel (%) | 21,5 % | 24,8 % | 24,0 % | 23,4 % | 25,2 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 3 092 | 2 894 | 3 035 | 2 590 | 2 885 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 65 % | 68 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 527 386 | 597 178 | 599 927 | 637 938 | 641 446 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 411 655 | 444 339 | 450 094 | 482 314 | 472 247 |
| Tržišni udjel (%) | 78,2 % | 74,9 % | 75,8 % | 76,5 % | 74,6 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 2 988 | 2 969 | 2 838 | 2 404 | 2 807 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 5,2 % | 5,6 % | 4,1 % | 2,3 % | 5,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 3 680 | 3 766 | 3 737 | 3 789 | 3 844 |
| Zaliha | 83 561 | 91 900 | 89 676 | 90 409 | 90 893 |
| Novčani tokovi | 111 869 518 | 142 849 693 | 191 511 047 | 155 623 001 | 145 832 442 |
| ROCE (%) | 1,0 % | 4,3 % | 1,4 % | – 0,7 % | 4,9 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

526 080

593 501

593 530

630 737

632 804

Uvoz

Količina (u tonama)

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

Tržišni udjel (%)

21,5 %

24,8 %

24,0 %

23,4 %

25,2 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

3 092

2 894

3 035

2 590

2 885

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

65 %

68 %

68 %

69 %

72 %

Proizvodnja (u tonama)

527 386

597 178

599 927

637 938

641 446

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

411 655

444 339

450 094

482 314

472 247

Tržišni udjel (%)

78,2 %

74,9 %

75,8 %

76,5 %

74,6 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

2 988

2 969

2 838

2 404

2 807

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

5,2 %

5,6 %

4,1 %

2,3 %

5,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

3 680

3 766

3 737

3 789

3 844

Zaliha

83 561

91 900

89 676

90 409

90 893

Novčani tokovi

111 869 518

142 849 693

191 511 047

155 623 001

145 832 442

ROCE (%)

1,0 %

4,3 %

1,4 %

– 0,7 %

4,9 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | –2,8 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

–2,8 %

Proizvod 15. Nehrđajuće žičane šipke

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 318 373 | 323 191 | 304 987 | 335 552 | 347 077 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 |
| Tržišni udjel (%) | 16,4 % | 22,0 % | 18,9 % | 17,5 % | 18,1 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 2 300 | 2 193 | 2 310 | 1 962 | 2 228 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 63 % | 64 % | 65 % | 69 % | 71 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 373 010 | 383 586 | 388 273 | 412 892 | 449 392 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 266 290 | 251 961 | 247 359 | 276 880 | 284 098 |
| Tržišni udjel (%) | 83,6 % | 78,0 % | 81,1 % | 82,5 % | 81,9 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 2 480 | 2 516 | 2 382 | 2 022 | 2 417 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 3,7 % | – 2,1 % | – 4,7 % | – 3,1 % | 3,9 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 1 677 | 1 671 | 1 731 | 1 761 | 1 852 |
| Zaliha | 24 810 | 28 696 | 31 083 | 31 584 | 43 800 |
| Novčani tokovi | 13 022 575 | 18 221 077 | 106 175 940 | 84 328 053 | 44 337 763 |
| ROCE (%) | – 0,7 % | 2,9 % | – 1,5 % | – 2,8 % | 5,5 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

318 373

323 191

304 987

335 552

347 077

Uvoz

Količina (u tonama)

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

Tržišni udjel (%)

16,4 %

22,0 %

18,9 %

17,5 %

18,1 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

2 300

2 193

2 310

1 962

2 228

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

63 %

64 %

65 %

69 %

71 %

Proizvodnja (u tonama)

373 010

383 586

388 273

412 892

449 392

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

266 290

251 961

247 359

276 880

284 098

Tržišni udjel (%)

83,6 %

78,0 %

81,1 %

82,5 %

81,9 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

2 480

2 516

2 382

2 022

2 417

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 3,7 %

– 2,1 %

– 4,7 %

– 3,1 %

3,9 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

1 677

1 671

1 731

1 761

1 852

Zaliha

24 810

28 696

31 083

31 584

43 800

Novčani tokovi

13 022 575

18 221 077

106 175 940

84 328 053

44 337 763

ROCE (%)

– 0,7 %

2,9 %

– 1,5 %

– 2,8 %

5,5 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 7,8 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

7,8 %

Proizvod 16. Nelegirane i druge legirane žičane šipke

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 18 033 534 | 18 249 258 | 18 949 497 | 19 375 225 | 20 026 426 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 |
| Tržišni udjel (%) | 6,2 % | 7,1 % | 9,0 % | 10,3 % | 10,5 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 522 | 504 | 439 | 392 | 486 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 80 % | 84 % | 83 % | 81 % | 83 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 19 765 154 | 19 775 715 | 20 436 595 | 20 037 883 | 20 757 864 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 16 782 585 | 16 828 358 | 17 108 877 | 17 222 468 | 17 795 595 |
| Tržišni udjel (%) | 93,1 % | 92,2 % | 90,3 % | 88,9 % | 88,9 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 509 | 492 | 443 | 420 | 505 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 1,8 % | 4,8 % | 3,0 % | 0,6 % | 3,4 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 11 561 | 11 598 | 11 881 | 13 068 | 13 058 |
| Zaliha | 876 450 | 896 633 | 1 120 091 | 974 085 | 954 649 |
| Novčani tokovi | 234 768 428 | 424 076 182 | 365 467 214 | 287 106 970 | 310 381 566 |
| ROCE (%) | 1,0 % | 6,9 % | 2,9 % | 3,9 % | 6,7 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

18 033 534

18 249 258

18 949 497

19 375 225

20 026 426

Uvoz

Količina (u tonama)

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

Tržišni udjel (%)

6,2 %

7,1 %

9,0 %

10,3 %

10,5 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

522

504

439

392

486

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

80 %

84 %

83 %

81 %

83 %

Proizvodnja (u tonama)

19 765 154

19 775 715

20 436 595

20 037 883

20 757 864

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

16 782 585

16 828 358

17 108 877

17 222 468

17 795 595

Tržišni udjel (%)

93,1 %

92,2 %

90,3 %

88,9 %

88,9 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

509

492

443

420

505

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

1,8 %

4,8 %

3,0 %

0,6 %

3,4 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

11 561

11 598

11 881

13 068

13 058

Zaliha

876 450

896 633

1 120 091

974 085

954 649

Novčani tokovi

234 768 428

424 076 182

365 467 214

287 106 970

310 381 566

ROCE (%)

1,0 %

6,9 %

2,9 %

3,9 %

6,7 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 3,7 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

3,7 %

Proizvod 17. Profili od željeza ili nelegiranog čelika

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 6 159 135 | 6 544 142 | 6 549 935 | 7 205 377 | 7 375 383 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 |
| Tržišni udjel (%) | 3,6 % | 4,2 % | 4,1 % | 5,4 % | 3,6 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 539 | 509 | 463 | 409 | 473 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 64 % | 69 % | 71 % | 72 % | 72 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 8 583 668 | 8 590 216 | 8 894 223 | 9 400 691 | 9 605 365 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 5 935 432 | 6 266 353 | 6 281 426 | 6 817 231 | 7 112 453 |
| Tržišni udjel (%) | 96,4 % | 95,8 % | 95,9 % | 94,6 % | 96,4 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 471 | 471 | 449 | 417 | 463 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 6,5 % | – 3,7 % | – 0,6 % | 2,1 % | – 1,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 6 212 | 5 685 | 6 006 | 6 264 | 6 096 |
| Zaliha | 510 927 | 464 184 | 466 561 | 559 452 | 569 947 |
| Novčani tokovi | – 48 381 794 | 7 224 031 | 161 157 041 | 150 487 051 | – 18 595 244 |
| ROCE (%) | – 6,0 % | 6,3 % | 1,4 % | 3,9 % | 0,6 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

6 159 135

6 544 142

6 549 935

7 205 377

7 375 383

Uvoz

Količina (u tonama)

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

Tržišni udjel (%)

3,6 %

4,2 %

4,1 %

5,4 %

3,6 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

539

509

463

409

473

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

64 %

69 %

71 %

72 %

72 %

Proizvodnja (u tonama)

8 583 668

8 590 216

8 894 223

9 400 691

9 605 365

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

5 935 432

6 266 353

6 281 426

6 817 231

7 112 453

Tržišni udjel (%)

96,4 %

95,8 %

95,9 %

94,6 %

96,4 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

471

471

449

417

463

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 6,5 %

– 3,7 %

– 0,6 %

2,1 %

– 1,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

6 212

5 685

6 006

6 264

6 096

Zaliha

510 927

464 184

466 561

559 452

569 947

Novčani tokovi

– 48 381 794

7 224 031

161 157 041

150 487 051

– 18 595 244

ROCE (%)

– 6,0 %

6,3 %

1,4 %

3,9 %

0,6 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | –2,1 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

–2,1 %

Proizvod 18. Žmurje (talpe)

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 574 025 | 637 684 | 577 270 | 584 985 | 626 863 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 |
| Tržišni udjel (%) | 2,8 % | 2,6 % | 2,4 % | 6,3 % | 13,6 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 787 | 765 | 1 126 | 651 | 629 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 78 % | 82 % | 76 % | 82 % | 81 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 907 320 | 940 451 | 840 182 | 777 182 | 817 764 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 558 131 | 621 150 | 563 140 | 548 010 | 541 782 |
| Tržišni udjel (%) | 97,2 % | 97,4 % | 97,6 % | 93,7 % | 86,4 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 711 | 697 | 652 | 623 | 640 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 6,8 % | 11,5 % | 8,8 % | 14,0 % | 3,7 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 949 | 971 | 951 | 981 | 995 |
| Zaliha | 49 762 | 47 610 | 58 744 | 68 417 | 75 616 |
| Novčani tokovi | 58 272 442 | 68 732 139 | 63 936 644 | 86 404 634 | 40 555 786 |
| ROCE (%) | – 9,3 % | 6,8 % | 6,7 % | 10,3 % | 1,5 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

574 025

637 684

577 270

584 985

626 863

Uvoz

Količina (u tonama)

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

Tržišni udjel (%)

2,8 %

2,6 %

2,4 %

6,3 %

13,6 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

787

765

1 126

651

629

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

78 %

82 %

76 %

82 %

81 %

Proizvodnja (u tonama)

907 320

940 451

840 182

777 182

817 764

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

558 131

621 150

563 140

548 010

541 782

Tržišni udjel (%)

97,2 %

97,4 %

97,6 %

93,7 %

86,4 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

711

697

652

623

640

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

6,8 %

11,5 %

8,8 %

14,0 %

3,7 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

949

971

951

981

995

Zaliha

49 762

47 610

58 744

68 417

75 616

Novčani tokovi

58 272 442

68 732 139

63 936 644

86 404 634

40 555 786

ROCE (%)

– 9,3 %

6,8 %

6,7 %

10,3 %

1,5 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 1,7 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

1,7 %

Proizvod 20. Cijevi za plinovode

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 1 211 435 | 1 662 233 | 1 653 112 | 1 637 097 | 1 642 935 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 |
| Tržišni udjel (%) | 22,0 % | 20,5 % | 18,0 % | 20,5 % | 23,1 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 688 | 649 | 646 | 566 | 676 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 37 % | 38 % | 38 % | 40 % | 37 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 1 053 283 | 1 460 549 | 1 471 772 | 1 396 933 | 1 392 404 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 944 903 | 1 322 070 | 1 354 273 | 1 300 727 | 1 262 560 |
| Tržišni udjel (%) | 78,0 % | 79,5 % | 81,9 % | 79,5 % | 76,8 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 717 | 666 | 619 | 580 | 693 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 0,9 % | 1,3 % | 2,3 % | 3,9 % | 0,5 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 552 | 543 | 548 | 526 | 509 |
| Zaliha | 55 178 | 55 305 | 53 434 | 58 081 | 50 697 |
| Novčani tokovi | 15 451 286 | 15 884 723 | 16 166 705 | 15 309 189 | 20 506 964 |
| ROCE (%) | 3,7 % | 3,9 % | 1,1 % | 1,7 % | 8,7 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

1 211 435

1 662 233

1 653 112

1 637 097

1 642 935

Uvoz

Količina (u tonama)

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

Tržišni udjel (%)

22,0 %

20,5 %

18,0 %

20,5 %

23,1 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

688

649

646

566

676

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

37 %

38 %

38 %

40 %

37 %

Proizvodnja (u tonama)

1 053 283

1 460 549

1 471 772

1 396 933

1 392 404

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

944 903

1 322 070

1 354 273

1 300 727

1 262 560

Tržišni udjel (%)

78,0 %

79,5 %

81,9 %

79,5 %

76,8 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

717

666

619

580

693

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

0,9 %

1,3 %

2,3 %

3,9 %

0,5 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

552

543

548

526

509

Zaliha

55 178

55 305

53 434

58 081

50 697

Novčani tokovi

15 451 286

15 884 723

16 166 705

15 309 189

20 506 964

ROCE (%)

3,7 %

3,9 %

1,1 %

1,7 %

8,7 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 2,4 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

2,4 %

Proizvod 21. Šuplji profili

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 3 347 996 | 3 407 926 | 3 511 951 | 3 885 748 | 4 028 730 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 |
| Tržišni udjel (%) | 13,8 % | 16,2 % | 16,4 % | 18,7 % | 20,4 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 599 | 571 | 553 | 497 | 618 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 46 % | 46 % | 46 % | 47 % | 49 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 3 019 375 | 3 019 977 | 3 106 261 | 3 333 368 | 3 388 786 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 2 882 473 | 2 854 843 | 2 936 771 | 3 159 965 | 3 207 994 |
| Tržišni udjel (%) | 86,1 % | 83,8 % | 83,6 % | 81,3 % | 79,6 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 606 | 569 | 541 | 517 | 625 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | – 2,7 % | – 3,9 % | – 3,3 % | 0,2 % | – 0,5 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 1 073 | 1 124 | 1 200 | 1 209 | 1 181 |
| Zaliha | 160 442 | 138 981 | 146 353 | 107 826 | 149 537 |
| Novčani tokovi | – 9 630 441 | 13 389 861 | 23 807 058 | 13 000 201 | 21 372 166 |
| ROCE (%) | – 2,4 % | – 5,3 % | – 6,2 % | – 0,6 % | 7,2 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

3 347 996

3 407 926

3 511 951

3 885 748

4 028 730

Uvoz

Količina (u tonama)

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

Tržišni udjel (%)

13,8 %

16,2 %

16,4 %

18,7 %

20,4 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

599

571

553

497

618

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

46 %

46 %

46 %

47 %

49 %

Proizvodnja (u tonama)

3 019 375

3 019 977

3 106 261

3 333 368

3 388 786

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

2 882 473

2 854 843

2 936 771

3 159 965

3 207 994

Tržišni udjel (%)

86,1 %

83,8 %

83,6 %

81,3 %

79,6 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

606

569

541

517

625

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

– 2,7 %

– 3,9 %

– 3,3 %

0,2 %

– 0,5 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

1 073

1 124

1 200

1 209

1 181

Zaliha

160 442

138 981

146 353

107 826

149 537

Novčani tokovi

– 9 630 441

13 389 861

23 807 058

13 000 201

21 372 166

ROCE (%)

– 2,4 %

– 5,3 %

– 6,2 %

– 0,6 %

7,2 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 1,2 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

1,2 %

Proizvod 22. Bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 96 507 | 101 504 | 97 341 | 96 320 | 95 672 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 |
| Tržišni udjel (%) | 33,8 % | 38,2 % | 40,8 % | 44,1 % | 44,6 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 6 941 | 6 167 | 6 118 | 5 846 | 6 300 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 6 % | 7 % | 6 % | 6 % | 6 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 116 630 | 124 135 | 101 291 | 101 831 | 92 357 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 61 822 | 61 708 | 56 802 | 53 196 | 52 083 |
| Tržišni udjel (%) | 64,1 % | 60,8 % | 58,4 % | 55,2 % | 54,4 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 7 913 | 7 740 | 8 318 | 7 361 | 7 993 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 3,1 % | 5,9 % | – 0,4 % | – 0,1 % | 1,2 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 11 180 | 11 211 | 10 369 | 9 779 | 9 317 |
| Zaliha | 7 452 | 9 389 | 10 455 | 8 690 | 11 688 |
| Novčani tokovi | 19 858 477 | 10 438 041 | – 48 885 671 | 4 038 078 | – 22 872 178 |
| ROCE (%) | 22,7 % | – 4,3 % | – 58,1 % | – 33,4 % | – 50,5 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

96 507

101 504

97 341

96 320

95 672

Uvoz

Količina (u tonama)

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

Tržišni udjel (%)

33,8 %

38,2 %

40,8 %

44,1 %

44,6 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

6 941

6 167

6 118

5 846

6 300

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

6 %

7 %

6 %

6 %

6 %

Proizvodnja (u tonama)

116 630

124 135

101 291

101 831

92 357

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

61 822

61 708

56 802

53 196

52 083

Tržišni udjel (%)

64,1 %

60,8 %

58,4 %

55,2 %

54,4 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

7 913

7 740

8 318

7 361

7 993

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

3,1 %

5,9 %

– 0,4 %

– 0,1 %

1,2 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

11 180

11 211

10 369

9 779

9 317

Zaliha

7 452

9 389

10 455

8 690

11 688

Novčani tokovi

19 858 477

10 438 041

– 48 885 671

4 038 078

– 22 872 178

ROCE (%)

22,7 %

– 4,3 %

– 58,1 %

– 33,4 %

– 50,5 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 21,2 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

21,2 %

Proizvod 23. Cijevi za ležajeve

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 68 824 | 72 805 | 67 249 | 59 867 | 65 355 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 |
| Tržišni udjel (%) | 10,9 % | 12,9 % | 17,8 % | 16,3 % | 13,3 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 2 069 | 1 626 | 1 749 | 1 630 | 1 608 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 68 % | 64 % | 53 % | 52 % | 63 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 64 972 | 65 475 | 58 407 | 52 494 | 57 657 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 61 324 | 63 378 | 55 304 | 50 092 | 56 691 |
| Tržišni udjel (%) | 89,1 % | 87,1 % | 82,2 % | 83,7 % | 86,7 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 2 023 | 2 003 | 1 925 | 1 804 | 1 837 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 4,6 % | 4,9 % | – 6,7 % | – 9,2 % | – 1,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 332 | 322 | 306 | 274 | 280 |
| Zaliha | 1 285 | 1 433 | 2 591 | 1 452 | 2 429 |
| Novčani tokovi | 3 499 664 | 3 928 566 | 5 055 796 | – 791 310 | – 620 461 |
| ROCE (%) | 0,9 % | – 3,3 % | – 64,7 % | – 54,5 % | – 28,1 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

68 824

72 805

67 249

59 867

65 355

Uvoz

Količina (u tonama)

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

Tržišni udjel (%)

10,9 %

12,9 %

17,8 %

16,3 %

13,3 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

2 069

1 626

1 749

1 630

1 608

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

68 %

64 %

53 %

52 %

63 %

Proizvodnja (u tonama)

64 972

65 475

58 407

52 494

57 657

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

61 324

63 378

55 304

50 092

56 691

Tržišni udjel (%)

89,1 %

87,1 %

82,2 %

83,7 %

86,7 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

2 023

2 003

1 925

1 804

1 837

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

4,6 %

4,9 %

– 6,7 %

– 9,2 %

– 1,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

332

322

306

274

280

Zaliha

1 285

1 433

2 591

1 452

2 429

Novčani tokovi

3 499 664

3 928 566

5 055 796

– 791 310

– 620 461

ROCE (%)

0,9 %

– 3,3 %

– 64,7 %

– 54,5 %

– 28,1 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 12,5 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

12,5 %

Proizvod 25. Velike varene cijevi

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 669 846 | 1 041 055 | 427 457 | 586 746 | 1 804 463 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 |
| Tržišni udjel (%) | 42,8 % | 39,5 % | 49,0 % | 27,1 % | 57,9 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 1 070 | 793 | 904 | 772 | 936 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 26 % | 32 % | 29 % | 35 % | 65 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 1 333 900 | 1 150 000 | 1 034 600 | 1 086 300 | 1 500 000 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 382 758 | 624 819 | 216 243 | 426 937 | 759 478 |
| Tržišni udjel (%) | 57,1 % | 60,0 % | 50,6 % | 72,8 % | 42,1 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 894 | 887 | 835 | 771 | 766 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 3,0 % | – 6,1 % | – 2,7 % | – 0,6 % | 0,0 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 1 512 | 1 545 | 1 365 | 1 372 | 1 326 |
| Zaliha | 322 722 | 600 020 | 633 600 | 727 048 | 1 139 429 |
| Novčani tokovi | 197 726 967 | – 97 558 802 | 94 492 289 | – 70 888 943 | 13 666 659 |
| ROCE (%) | – 15,8 % | – 23,5 % | – 17,7 % | – 6,7 % | 9,1 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

669 846

1 041 055

427 457

586 746

1 804 463

Uvoz

Količina (u tonama)

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

Tržišni udjel (%)

42,8 %

39,5 %

49,0 %

27,1 %

57,9 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

1 070

793

904

772

936

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

26 %

32 %

29 %

35 %

65 %

Proizvodnja (u tonama)

1 333 900

1 150 000

1 034 600

1 086 300

1 500 000

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

382 758

624 819

216 243

426 937

759 478

Tržišni udjel (%)

57,1 %

60,0 %

50,6 %

72,8 %

42,1 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

894

887

835

771

766

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

3,0 %

– 6,1 %

– 2,7 %

– 0,6 %

0,0 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

1 512

1 545

1 365

1 372

1 326

Zaliha

322 722

600 020

633 600

727 048

1 139 429

Novčani tokovi

197 726 967

– 97 558 802

94 492 289

– 70 888 943

13 666 659

ROCE (%)

– 15,8 %

– 23,5 %

– 17,7 %

– 6,7 %

9,1 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | –22,0 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

–22,0 %

Proizvod 26. Druge varene cijevi

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 2 385 499 | 3 121 613 | 3 126 300 | 3 286 436 | 3 352 661 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 |
| Tržišni udjel (%) | 19,9 % | 15,8 % | 16,3 % | 16,4 % | 17,0 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 1 352 | 1 376 | 1 397 | 1 262 | 1 431 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 57 % | 57 % | 57 % | 58 % | 60 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 2 384 152 | 3 166 935 | 3 144 492 | 3 190 480 | 3 301 195 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 1 907 944 | 2 622 348 | 2 588 536 | 2 721 349 | 2 765 915 |
| Tržišni udjel (%) | 80,0 % | 84,0 % | 82,8 % | 82,8 % | 82,5 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 1 024 | 1 013 | 984 | 942 | 1 062 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 1,2 % | 2,4 % | 1,7 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 3 024 | 3 013 | 3 011 | 3 089 | 3 025 |
| Zaliha | 125 621 | 84 268 | 100 035 | 120 308 | 120 420 |
| Novčani tokovi | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| ROCE (%) | 9,1 % | 11,5 % | 8,8 % | 12,8 % | 19,3 % |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

2 385 499

3 121 613

3 126 300

3 286 436

3 352 661

Uvoz

Količina (u tonama)

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

Tržišni udjel (%)

19,9 %

15,8 %

16,3 %

16,4 %

17,0 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

1 352

1 376

1 397

1 262

1 431

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

57 %

57 %

57 %

58 %

60 %

Proizvodnja (u tonama)

2 384 152

3 166 935

3 144 492

3 190 480

3 301 195

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

1 907 944

2 622 348

2 588 536

2 721 349

2 765 915

Tržišni udjel (%)

80,0 %

84,0 %

82,8 %

82,8 %

82,5 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

1 024

1 013

984

942

1 062

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

1,2 %

2,4 %

1,7 %

4,2 %

4,3 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

3 024

3 013

3 011

3 089

3 025

Zaliha

125 621

84 268

100 035

120 308

120 420

Novčani tokovi

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

ROCE (%)

9,1 %

11,5 %

8,8 %

12,8 %

19,3 %

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | –34,8 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

–34,8 %

Proizvod 28. Čelična žica

| Podaci po kalendarskoj godini | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 1 318 451 | 1 517 192 | 1 480 243 | 1 513 248 | 1 505 202 |
| Uvoz |
| Količina (u tonama) | 574 083 | 722 773 | 692 918 | 736 623 | 722 858 |
| Tržišni udjel (%) | 43,5 % | 47,6 % | 46,8 % | 48,7 % | 48,0 % |
| Jedinične cijene (EUR/tona) | 781 | 729 | 722 | 626 | 708 |
| Situacija proizvođača u EU-u |
| Uporaba kapaciteta (%) | 73 % | 75 % | 77 % | 73 % | 71 % |
| Proizvodnja (u tonama) | 899 763 | 932 496 | 940 169 | 886 666 | 900 054 |
| Obujam prodaje u EU-u (u tonama) | 744 368 | 794 419 | 787 325 | 776 626 | 782 344 |
| Tržišni udjel (%) | 56,5 % | 52,4 % | 53,2 % | 51,3 % | 52,0 % |
| Jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 940 | 909 | 840 | 832 | 905 |
| Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %) | 0,5 % | 0,0 % | 1,1 % | 2,6 % | 0,8 % |
| Zapošljavanje (na kraju razdoblja) | 3 387 | 3 395 | 3 429 | 3 459 | 3 408 |
| Zaliha | | | | | |
| Novčani tokovi | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| ROCE (%) | | | | | |

Podaci po kalendarskoj godini

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

Potrošnja (u tonama)

1 318 451

1 517 192

1 480 243

1 513 248

1 505 202

Uvoz

Količina (u tonama)

574 083

722 773

692 918

736 623

722 858

Tržišni udjel (%)

43,5 %

47,6 %

46,8 %

48,7 %

48,0 %

Jedinične cijene (EUR/tona)

781

729

722

626

708

Situacija proizvođača u EU-u

Uporaba kapaciteta (%)

73 %

75 %

77 %

73 %

71 %

Proizvodnja (u tonama)

899 763

932 496

940 169

886 666

900 054

Obujam prodaje u EU-u (u tonama)

744 368

794 419

787 325

776 626

782 344

Tržišni udjel (%)

56,5 %

52,4 %

53,2 %

51,3 %

52,0 %

Jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

940

909

840

832

905

Neto dobit/gubitak na prodaji u EU-u (u %)

0,5 %

0,0 %

1,1 %

2,6 %

0,8 %

Zapošljavanje (na kraju razdoblja)

3 387

3 395

3 429

3 459

3 408

Zaliha

Novčani tokovi

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

ROCE (%)

| Usporedba cijena za 2017. | |
| --- | --- |
| Sniženje cijena | 21,8 % |

Usporedba cijena za 2017.

Sniženje cijena

21,8 %

---

PRILOG IV. – Popis proizvoda podrijetlom iz zemalja u razvoju na koje se primjenjuju privremene mjere

| Zemlja/Skupina proizvoda | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. | 17. | 18. | 20. | 21. | 22. | 23. | 25. | 26. | 28. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afganistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Albanija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Angola | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Antigva i Barbuda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Argentina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Armenija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kraljevina Bahrein | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bangladeš | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Barbados | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Belize | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Benin | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Višenacionalna Država Bolivija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bocvana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Brazil | x | x | | | | x | x | | | | | | | | x | | | | | | | | |
| Brunej Darussalam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burundi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kabo Verde | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kambodža | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Srednjoafrička Republika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Čad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Čile | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kina | | | x | x | | x | | x | | x | | | x | | | x | | x | x | x | x | x | x |
| Kolumbija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kostarika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Côte d'Ivoire | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuba | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Demokratska Republika Kongo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Džibuti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominikanska Republika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ekvador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Egipat | x | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | |
| El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Fidži | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gabon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gambija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gruzija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Grenada | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gvatemala | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gvineja | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gvineja Bisau | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gvajana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Haiti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Honduras | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hong Kong, Kina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Indija | x | x | x | x | x | x | x | | x | | | x | x | | | | x | | x | x | | x | |
| Indonezija | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jamajka | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jordan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kazahstan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kenija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Država Kuvajt | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kirgiska Republika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Laoska Narodna Demokratska Republika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lesoto | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Liberija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Makao, Kina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Madagaskar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malavi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malezija | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Maldivi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mali | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritanija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauricijus | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Meksiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Republika Moldova | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | |
| Mongolija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Crna Gora | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maroko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mozambik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mjanmar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Namibija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nepal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nikaragva | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Niger | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nigerija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Oman | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Panama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Papua Nova Gvineja | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Paragvaj | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Peru | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Filipini | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Katar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sveti Kristofor i Nevis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sveta Lucija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sveti Vincent i Grenadini | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Samoa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kraljevina Saudijska Arabija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| Senegal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sejšeli | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sijera Leone | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Salomonovi Otoci | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Južna Afrika | | | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Šri Lanka | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Surinam | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Svazi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tadžikistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tanzanija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tajland | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bivša jugoslavenska republika Makedonija | | | | | x | | x | | | | | | | | | | x | x | | | | | |
| Togo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tonga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Trinidad i Tobago | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tunis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turska | x | x | | x | x | | | | x | x | x | | | x | x | | x | x | | | x | x | x |
| Uganda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ukrajina | x | x | | | | | x | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | | | | x |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | x | |
| Urugvaj | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vanuatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bolivarijanska Republika Venezuela | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vijetnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Jemen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zambija | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zimbabve | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Zemlja/Skupina proizvoda

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

12.

13.

14.

15.

16.

17.

18.

20.

21.

22.

23.

25.

26.

28.

Afganistan

Albanija

Angola

Antigva i Barbuda

Argentina

Armenija

Kraljevina Bahrein

Bangladeš

Barbados

Belize

Benin

Višenacionalna Država Bolivija

Bocvana

Brazil

x

x

x

x

x

Brunej Darussalam

Burkina Faso

Burundi

Kabo Verde

Kambodža

Kamerun

Srednjoafrička Republika

Čad

Čile

Kina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Kolumbija

Kongo

Kostarika

Côte d'Ivoire

Kuba

Demokratska Republika Kongo

Džibuti

Dominika

Dominikanska Republika

Ekvador

Egipat

x

x

El Salvador

Fidži

Gabon

Gambija

Gruzija

Gana

Grenada

Gvatemala

Gvineja

Gvineja Bisau

Gvajana

Haiti

Honduras

Hong Kong, Kina

Indija

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonezija

x

Jamajka

Jordan

Kazahstan

Kenija

Država Kuvajt

Kirgiska Republika

Laoska Narodna Demokratska Republika

Lesoto

Liberija

Makao, Kina

Madagaskar

Malavi

Malezija

x

Maldivi

Mali

Mauritanija

Mauricijus

Meksiko

Republika Moldova

x

x

Mongolija

Crna Gora

Maroko

Mozambik

Mjanmar

Namibija

Nepal

Nikaragva

Niger

Nigerija

Oman

Pakistan

Panama

Papua Nova Gvineja

Paragvaj

Peru

Filipini

Katar

Ruanda

Sveti Kristofor i Nevis

Sveta Lucija

Sveti Vincent i Grenadini

Samoa

Kraljevina Saudijska Arabija

x

Senegal

Sejšeli

Sijera Leone

Salomonovi Otoci

Južna Afrika

x

x

Šri Lanka

Surinam

Svazi

Tadžikistan

Tanzanija

Tajland

Bivša jugoslavenska republika Makedonija

x

x

x

x

Togo

Tonga

Trinidad i Tobago

Tunis

Turska

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Uganda

Ukrajina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ujedinjeni Arapski Emirati

x

x

Urugvaj

Vanuatu

Bolivarijanska Republika Venezuela

Vijetnam

x

x

x

Jemen

Zambija

Zimbabve

---

PRILOG V. – Carinske kvote

| Broj proizvoda | Redni broj | Kategorija proizvoda | Oznake KN | Opseg carinske kvote (neto tona) | Stopa dodatne pristojbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 09.8501 | Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | 4 269 009 | 25 % |
| 2. | 09.8502 | Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | 1 318 865 | 25 % |
| 3. | 09.8503 | Elektrolimovi (osim GOES-a) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 | 178 704 | 25 % |
| 4. | 09.8504 | Limovi s metalnom prevlakom | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 | 2 115 054 | 25 % |
| 5. | 09.8505 | Limovi s organskom prevlakom | 7210 70 80 , 7212 40 80 | 414 324 | 25 % |
| 6. | 09.8506 | Proizvodi od bijelog lima | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | 367 470 | 25 % |
| 7. | 09.8507 | Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | 1 442 988 | 25 % |
| 8. | 09.8508 | Nehrđajući toplovaljani limovi i trake | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | 193 049 | 25 % |
| 9. | 09.8509 | Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | 476 161 | 25 % |
| 12. | 09.8512 | Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | 728 270 | 25 % |
| 13. | 09.8513 | Čelične šipke za armiranje betona | 7214 20 00 , 7214 99 10 | 714 964 | 25 % |
| 14. | 09.8514 | Nehrđajuće šipke i laki profili | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | 82 156 | 25 % |
| 15. | 09.8515 | Nehrđajuće žičane šipke | 7221 00 10 , 7221 00 90 | 32 744 | 25 % |
| 16. | 09.8516 | Nelegirane i druge legirane žičane šipke | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | 1 058 110 | 25 % |
| 17. | 09.8517 | Profili od željeza ili nelegiranog čelika | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | 167 817 | 25 % |
| 18. | 09.8518 | Žmurje (talpe) | 7301 10 00 | 24 854 | 25 % |
| 20. | 09.8520 | Cijevi za plinovode | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | 185 280 | 25 % |
| 21. | 09.8521 | Šuplji profili | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | 387 343 | 25 % |
| 22. | 09.8522 | Bešavne nehrđajuće cijevi | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | 22 818 | 25 % |
| 23. | 09.8523 | Cijevi za ležajeve | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 | 5 549 | 25 % |
| 25. | 09.8525 | Velike varene cijevi | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | 258 133 | 25 % |
| 26. | 09.8526 | Druge varene cijevi | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | 296 274 | 25 % |
| 28. | 09.8528 | Nelegirana žica | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | 393 031 | 25 % |

Broj proizvoda

Redni broj

Kategorija proizvoda

Oznake KN

Opseg carinske kvote (neto tona)

Stopa dodatne pristojbe

1.

09.8501

Nelegirani i drugi legirani toplovaljani limovi i trake

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

4 269 009

25 %

2.

09.8502

Nelegirani i drugi legirani hladnovaljani limovi

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

1 318 865

25 %

3.

09.8503

Elektrolimovi (osim GOES-a)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

178 704

25 %

4.

09.8504

Limovi s metalnom prevlakom

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

2 115 054

25 %

5.

09.8505

Limovi s organskom prevlakom

7210 70 80 , 7212 40 80

414 324

25 %

6.

09.8506

Proizvodi od bijelog lima

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

367 470

25 %

7.

09.8507

Nelegirani i drugi legirani kvarto-lim

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

1 442 988

25 %

8.

09.8508

Nehrđajući toplovaljani limovi i trake

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

193 049

25 %

9.

09.8509

Nehrđajući hladnovaljani limovi i trake

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

476 161

25 %

12.

09.8512

Nelegirane i druge legirane šipke i laki profili

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

728 270

25 %

13.

09.8513

Čelične šipke za armiranje betona

7214 20 00 , 7214 99 10

714 964

25 %

14.

09.8514

Nehrđajuće šipke i laki profili

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

82 156

25 %

15.

09.8515

Nehrđajuće žičane šipke

7221 00 10 , 7221 00 90

32 744

25 %

16.

09.8516

Nelegirane i druge legirane žičane šipke

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

1 058 110

25 %

17.

09.8517

Profili od željeza ili nelegiranog čelika

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

167 817

25 %

18.

09.8518

Žmurje (talpe)

7301 10 00

24 854

25 %

20.

09.8520

Cijevi za plinovode

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

185 280

25 %

21.

09.8521

Šuplji profili

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

387 343

25 %

22.

09.8522

Bešavne nehrđajuće cijevi

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

22 818

25 %

23.

09.8523

Cijevi za ležajeve

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

5 549

25 %

25.

09.8525

Velike varene cijevi

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

258 133

25 %

26.

09.8526

Druge varene cijevi

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

296 274

25 %

28.

09.8528

Nelegirana žica

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

393 031

25 %

---

ODLUKE

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/84

---

ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2018/1014

od 13. srpnja 2018.

o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Republika Austrija

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir prijedlog austrijske vlade,

uzimajući u obzir mišljenje Europske komisije,

budući da:

| (1) | Vijeće je 18. rujna 2015. donijelo Odluku (EU, Euratom) 2015/1600 (1), a 1. listopada 2015. Odluku (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 18. rujna 2015. donijelo Odluku (EU, Euratom) 2015/1600 (1), a 1. listopada 2015. Odluku (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020.

| (2) | Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno istekom mandata g. Thomasa DELAPINE, |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno istekom mandata g. Thomasa DELAPINE,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gđa Judith VORBACH, EU-Referentin der Arbeiterkammer Oberösterreich, imenuje se članicom Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata koji istječe 20. rujna 2020.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

H. LÖGER

---

(1)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2015/1600 od 18. rujna 2015. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020. (SL L 248, 24.9.2015., str. 53.).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2015/1790 od 1. listopada 2015. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2015. do 20. rujna 2020. (SL L 260, 7.10.2015., str. 23.).

2

---

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/85

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2018/1015

od 13. srpnja 2018.

o imenovanju dvaju članova i triju zamjenika članova Odbora regija, koje je predložilo Veliko Vojvodstvo Luksemburg

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir prijedlog luksemburške vlade,

budući da:

| (1) | Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

| (2) | Dva mjesta članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Agnès DURDU i g. Marca SCHAEFERA. |
| --- | --- |

(2)

Dva mjesta članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Agnès DURDU i g. Marca SCHAEFERA.

| (3) | Dva mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Martine MERGEN i g. Pierrea WIESA. |
| --- | --- |

(3)

Dva mjesta zamjenika članova Odbora regija postala su slobodna istekom mandata gđe Martine MERGEN i g. Pierrea WIESA.

| (4) | Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem g. Toma JUNGENA članom Odbora regija, |
| --- | --- |

(4)

Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem g. Toma JUNGENA članom Odbora regija,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata koji istječe 25. siječnja 2020.:

| (a) | članovima:






  — | g. Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser, |
| --- | --- | --- |

(a)

članovima:

—

g. Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser,

| — | gđa Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux; |
| --- | --- |

—

gđa Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux;

| (b) | zamjenicima članova:






  — | g. Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz, |
| --- | --- | --- |

(b)

zamjenicima članova:

—

g. Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz,

| — | gđa Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher, |
| --- | --- |

—

gđa Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher,

| — | gđa Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour. |
| --- | --- |

—

gđa Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

H. LÖGER

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i zamjenika članova za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

3

---

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/86

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2018/1016

od 17. srpnja 2018.

o provedbi Odluke (ZVSP) 2016/849 o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 31. stavak 2.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2016/849 od 27. svibnja 2016. o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Narodne Republike Koreje i o stavljanju izvan snage Odluke 2013/183/ZVSP (1), a posebno njezin članak 33. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 27. svibnja 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/849. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 27. svibnja 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/849.

| (2) | Odbor Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda („VSUN”), osnovan na temelju Rezolucije VSUN-a 1718 (2006), izmijenio je 9. srpnja 2018. uvrštenje na popis jednog pojedinca i jednog subjekta koji podliježu mjerama ograničavanja. |
| --- | --- |

(2)

Odbor Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda („VSUN”), osnovan na temelju Rezolucije VSUN-a 1718 (2006), izmijenio je 9. srpnja 2018. uvrštenje na popis jednog pojedinca i jednog subjekta koji podliježu mjerama ograničavanja.

| (3) | Prilog I. Odluci (ZVSP) 2016/849 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog I. Odluci (ZVSP) 2016/849 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog I. Odluci (ZVSP) 2016/849 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednik

G. BLÜMEL

---

(1)  
  SL L 141, 28.5.2016., str. 79.

1

---

PRILOG

| 1. | U Prilogu I. Odluci (ZVSP) 2016/849 unos 4. u rubrici „A. Osobe” zamjenjuje se sljedećim:










  „4. | Ri Hong-sop | | 1940. | 16.7.2009. | Bivši direktor Nuklearnog istraživačkog centra u Yongbyonu i ravnatelj Instituta za nuklearno oružje, nadzirao tri ključna objekta koja sudjeluju u proizvodnji plutonija namijenjenoga za proizvodnju oružja: objekt za proizvodnju goriva, nuklearni reaktor i objekt za preradu.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

U Prilogu I. Odluci (ZVSP) 2016/849 unos 4. u rubrici „A. Osobe” zamjenjuje se sljedećim:

„4.

Ri Hong-sop

1940.

16.7.2009.

Bivši direktor Nuklearnog istraživačkog centra u Yongbyonu i ravnatelj Instituta za nuklearno oružje, nadzirao tri ključna objekta koja sudjeluju u proizvodnji plutonija namijenjenoga za proizvodnju oružja: objekt za proizvodnju goriva, nuklearni reaktor i objekt za preradu.”

| 2. | U Prilogu I. Odluci (ZVSP) 2016/849 unos 28. u rubrici „B. Subjekti” zamjenjuje se sljedećim:










  „28. | Munitions Industry Department | Military Supplies Industry Department | Pyongyang, DPRK | 2.3.2016. | Munitions Industry Department uključen je u ključne aspekte raketnog programa DNRK-a. MID je odgovoran za nadziranje razvoja balističkih projektila DNRK-a, među ostalim Taepo Dong-2. MID nadzire proizvodnju oružja i programe istraživanja i razvoja DNRK-a, uključujući program balističkih projektila DNRK-a. Second Economic Committee (Drugi gospodarski odbor) i Second Academy of Natural Sciences (Druga akademija prirodnih znanosti), koji su također uvršteni na popis u kolovozu 2010., podređeni su MID-u. Posljednjih godina MID je radio na razvoju cestovno mobilnog interkontinentalnog balističkog projektila (ICBM) KN08. MID nadzire nuklearni program DNRK-a. Institut za nuklearno oružje podređen je MID-u.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

U Prilogu I. Odluci (ZVSP) 2016/849 unos 28. u rubrici „B. Subjekti” zamjenjuje se sljedećim:

„28.

Munitions Industry Department

Military Supplies Industry Department

Pyongyang, DPRK

2.3.2016.

Munitions Industry Department uključen je u ključne aspekte raketnog programa DNRK-a. MID je odgovoran za nadziranje razvoja balističkih projektila DNRK-a, među ostalim Taepo Dong-2. MID nadzire proizvodnju oružja i programe istraživanja i razvoja DNRK-a, uključujući program balističkih projektila DNRK-a. Second Economic Committee (Drugi gospodarski odbor) i Second Academy of Natural Sciences (Druga akademija prirodnih znanosti), koji su također uvršteni na popis u kolovozu 2010., podređeni su MID-u. Posljednjih godina MID je radio na razvoju cestovno mobilnog interkontinentalnog balističkog projektila (ICBM) KN08. MID nadzire nuklearni program DNRK-a. Institut za nuklearno oružje podređen je MID-u.”

---

Ispravci

| 18.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 181/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 181/88

---

Ispravak Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji

(
  Službeni list Europske unije L 94 od 28. ožujka 2014.
  )

Na stranicama 43. i 44., u članku 47. (kojim se mijenja Direktiva 92/13/EEZ) točki 1. (koja se odnosi na članak 1. stavak 1. Direktive 92/13/EEZ):

umjesto:

„1.   Ova se Direktiva primjenjuje na ugovore iz Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*), osim ako su takvi ugovori isključeni u skladu s člancima od 18. do 24., od 27. do 30., 34. ili 59. te Direktive.

(...)

Ova se Direktiva također primjenjuje na koncesije koje su dodijelili naručitelji, navedeni u Direktivi 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (**), osim ako su takve koncesije isključene u skladu s člancima 10.,12., 13., 14., 16., 17., i 21. te Direktive.

(...)”;

treba stajati:

„1.   Ova se Direktiva primjenjuje na ugovore iz Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*), osim ako su takvi ugovori isključeni u skladu s člancima od 18. do 24., od 27. do 30., 34. ili 55. te Direktive.

(...)

Ova se Direktiva također primjenjuje na koncesije koje su dodijelili naručitelji, navedeni u Direktivi 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (**), osim ako su takve koncesije isključene u skladu s člancima 10., 12., 13., 14., 16., 17., i 25. te Direktive.

(...)”.

---