# Az Európai Unió L 102/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 102 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. április 23. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 102

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. április 23.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/613 végrehajtási rendelete (2018. április 20.) a PHMB (1415; 4.7) létező hatóanyag 2. és 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/614 végrehajtási rendelete (2018. április 20.) az azoxistrobin hatóanyag 7., 9. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  ) | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/615 határozata (2018. április 16.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banque de France külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról | 9 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/616 határozata (2018. április 17.) az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontról | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/617 végrehajtási határozata (2018. április 19.) a 3922/91/EGK tanácsi rendelet III. melléklete OPS 1.1100 1.1. b) pontjától való eltérés Portugália általi jóváhagyásának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2018) 2183. számú dokumentummal történt) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/618 végrehajtási határozata (2018. április 19.) a 2012/535/EU végrehajtási határozatnak a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 2227. számú dokumentummal történt) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/619 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a PHMB (1415; 4.7) létező hatóanyag 5. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/620 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációiról (
  1
  ) | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/621 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz űrkomponensének műszaki specifikációiról (
  1
  ) | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/622 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a klorofén létező hatóanyag 3. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról (
  1
  ) | 80 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/623 végrehajtási határozata (2018. április 20.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 2481. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/624 ajánlása (2018. április 20.) a védelmi ágazatban tevékenykedő albeszállítók és kkv-k határokon átnyúló piacra jutásáról | 87 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/613 végrehajtási rendelete (2018. április 20.) a PHMB (1415; 4.7) létező hatóanyag 2. és 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2018/614 végrehajtási rendelete (2018. április 20.) az azoxistrobin hatóanyag 7., 9. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  )

1

5

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/615 határozata (2018. április 16.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banque de France külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

9

*

A Tanács (EU) 2018/616 határozata (2018. április 17.) az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontról

11

*

A Bizottság (EU) 2018/617 végrehajtási határozata (2018. április 19.) a 3922/91/EGK tanácsi rendelet III. melléklete OPS 1.1100 1.1. b) pontjától való eltérés Portugália általi jóváhagyásának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2018) 2183. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 2183. számú dokumentummal történt)

14

*

A Bizottság (EU) 2018/618 végrehajtási határozata (2018. április 19.) a 2012/535/EU végrehajtási határozatnak a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 2227. számú dokumentummal történt)

Bursaphelenchus xylophilus

(az értesítés a C(2018) 2227. számú dokumentummal történt)

17

*

A Bizottság (EU) 2018/619 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a PHMB (1415; 4.7) létező hatóanyag 5. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról (
  1
  )

1

21

*

A Bizottság (EU) 2018/620 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációiról (
  1
  )

1

23

*

A Bizottság (EU) 2018/621 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz űrkomponensének műszaki specifikációiról (
  1
  )

1

56

*

A Bizottság (EU) 2018/622 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a klorofén létező hatóanyag 3. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról (
  1
  )

1

80

*

A Bizottság (EU) 2018/623 végrehajtási határozata (2018. április 20.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 2481. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 2481. számú dokumentummal történt)

1

81

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2018/624 ajánlása (2018. április 20.) a védelmi ágazatban tevékenykedő albeszállítók és kkv-k határokon átnyúló piacra jutásáról

87

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló 543/2008/EK rendeletnek a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő helyesbítéséről szóló, 2012. július 13-i 652/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 190., 2012.7.19. ) | 95 |
| | * | Helyesbítés a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. február 26-i (EU) 2018/286 tanácsi végrehajtási rendelethez ( HL L 55., 2018.2.27. ) | 96 |
| | * | Helyesbítés a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 337., 2015.12.23. ) | 97 |
| | * | Helyesbítés a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a metanol tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. április 18-i (EU) 2018/589 bizottsági rendelethez ( HL L 99., 2018.4.19. ) | 99 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló 543/2008/EK rendeletnek a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő helyesbítéséről szóló, 2012. július 13-i 652/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 190., 2012.7.19. )

( HL L 190., 2012.7.19. )

95

*

Helyesbítés a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. február 26-i (EU) 2018/286 tanácsi végrehajtási rendelethez ( HL L 55., 2018.2.27. )

( HL L 55., 2018.2.27. )

96

*

Helyesbítés a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 337., 2015.12.23. )

( HL L 337., 2015.12.23. )

97

*

Helyesbítés a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a metanol tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. április 18-i (EU) 2018/589 bizottsági rendelethez ( HL L 99., 2018.4.19. )

( HL L 99., 2018.4.19. )

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/613 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. április 20.)

a PHMB (1415; 4.7) létező hatóanyag 2. és 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot.

| (2) | Sor került a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 2. terméktípusba (nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek) és 4. terméktípusba (élelmiszer és takarmány közelében használt termékek) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 2. terméktípusba (nem közvetlenül embereken vagy állatokon való felhasználásra szánt fertőtlenítőszerek és algásodás elleni szerek) és 4. terméktípusba (élelmiszer és takarmány közelében használt termékek) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére.

| (3) | Az értékelő illetékes hatóság minőségében eljárva Franciaország 2016. december 13-án benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az értékelő illetékes hatóság minőségében eljárva Franciaország 2016. december 13-án benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 4-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 4-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | Az említett vélemények szerint a 2. és 4. terméktípusba tartozó, PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemények szerint a 2. és 4. terméktípusba tartozó, PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (6) | Ezért helyénvaló jóváhagyni a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagnak a 2. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló jóváhagyni a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagnak a 2. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (7) | A szóban forgó vélemények megállapítják, hogy a PHMB (1415; 4.7) hatóanyag esetében teljesülnek az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében meghatározott, nagyon perzisztens (vP) és mérgező (T) anyagként való besorolás kritériumai. A PHMB (1415; 4.7) tehát megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltételeknek, és helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(7)

A szóban forgó vélemények megállapítják, hogy a PHMB (1415; 4.7) hatóanyag esetében teljesülnek az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében meghatározott, nagyon perzisztens (vP) és mérgező (T) anyagként való besorolás kritériumai. A PHMB (1415; 4.7) tehát megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltételeknek, és helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

| (8) | Az említett rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítendő hatóanyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása és annak minden egyes megújítása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető. |
| --- | --- |

(8)

Az említett rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítendő hatóanyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása és annak minden egyes megújítása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető.

| (9) | Ami a 4. terméktípusban való felhasználást illeti, az értékelés nem foglalkozott azzal az esettel, amikor az 1935/04/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, élelmiszerekkel rendeltetésszerűen közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot tartalmazó biocid termékeket tartalmaznak. Az ilyen anyagok esetében szükség lehet az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett, élelmiszerekbe történő kioldódásra vonatkozó speciális határértékek megállapítására. A jóváhagyás ezért nem terjedhet ki az ilyen használatra, kivéve, ha a Bizottság meghatározott ilyen határértékeket, vagy ha az említett rendelet alapján megállapította, hogy nincs szükség ilyen határértékekre. |
| --- | --- |

(9)

Ami a 4. terméktípusban való felhasználást illeti, az értékelés nem foglalkozott azzal az esettel, amikor az 1935/04/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (1) bekezdése szerinti, élelmiszerekkel rendeltetésszerűen közvetlenül vagy közvetve érintkezésbe kerülő anyagok és tárgyak PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot tartalmazó biocid termékeket tartalmaznak. Az ilyen anyagok esetében szükség lehet az 1935/2004/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett, élelmiszerekbe történő kioldódásra vonatkozó speciális határértékek megállapítására. A jóváhagyás ezért nem terjedhet ki az ilyen használatra, kivéve, ha a Bizottság meghatározott ilyen határértékeket, vagy ha az említett rendelet alapján megállapította, hogy nincs szükség ilyen határértékekre.

| (10) | mivel a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagra vonatkozóan fennállnak az 1907/2006/EK rendelet XIII. melléklete szerinti, nagyon perzisztens (vP) anyagként való besorolás kritériumai, a PHMB (1415; 4.7) hatóanyaggal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni. |
| --- | --- |

(10)

mivel a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagra vonatkozóan fennállnak az 1907/2006/EK rendelet XIII. melléklete szerinti, nagyon perzisztens (vP) anyagként való besorolás kritériumai, a PHMB (1415; 4.7) hatóanyaggal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni.

| (11) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(11)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű időtartamot kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (12) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot a 2. és a 4. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PHMB (1415; 4.7) (polihexametilén-biguanid-hidroklorid, számszerinti átlagos molekulatömeg középértéke (Mn): 1415, polidiszperzitási középérték (PDI): 4,7.) | IUPAC-név:
  Kopolimer (biszimino-imido-karbonil, hexametilén-hidroklorid), (imino-imido-karbonil, hexametilén-hidroklorid)
  EK-szám: nincs adat
  CAS-szám: 32289-58-0 és 1802181-67-4 | 943 g/kg (számított száraz tömegre vonatkozó előírás).
  A gyárilag előállított hatóanyag a PHMB (1415; 4.7) 20 %-os (m/m) vizes oldata. | 2019. november 1. | 2026. október 31. | 2. | A PHMB (1415; 4.7) az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.
  Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

PHMB (1415; 4.7) (polihexametilén-biguanid-hidroklorid, számszerinti átlagos molekulatömeg középértéke (Mn): 1415, polidiszperzitási középérték (PDI): 4,7.)

IUPAC-név:

Kopolimer (biszimino-imido-karbonil, hexametilén-hidroklorid), (imino-imido-karbonil, hexametilén-hidroklorid)

EK-szám: nincs adat

CAS-szám: 32289-58-0 és 1802181-67-4

943 g/kg (számított száraz tömegre vonatkozó előírás).

A gyárilag előállított hatóanyag a PHMB (1415; 4.7) 20 %-os (m/m) vizes oldata.

2019. november 1.

2026. október 31.

2.

A PHMB (1415; 4.7) az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | nem foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- |

b)

nem foglalkozásszerű felhasználók;

| c) | a lakossági felhasználók és kisgyermekek másodlagos expozíciója; |
| --- | --- |

c)

a lakossági felhasználók és kisgyermekek másodlagos expozíciója;

| d) | környezet: felszíni vizek, üledék és talaj. |
| --- | --- |

d)

környezet: felszíni vizek, üledék és talaj.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

A PHMB (1415; 4.7) hatóanyaggal kezelt vagy azt tartalmazó árucikk forgalomba hozataláért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

4.

A PHMB (1415; 4.7) az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

| 1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |
| --- | --- |

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | nem foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- |

b)

nem foglalkozásszerű felhasználók;

| c) | a lakossági felhasználók másodlagos expozíciója; |
| --- | --- |

c)

a lakossági felhasználók másodlagos expozíciója;

| d) | környezet: felszíni vizek, üledék és talaj. |
| --- | --- |

d)

környezet: felszíni vizek, üledék és talaj.

| 3. | Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására.

| 4. | Olyan anyagok és árucikkek, amelyek az 1935/2004/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülnek élelmiszerekkel, nem tartalmazhatják e termékeket, kivéve, ha a Bizottság egyedi határértékeket határoz meg a PHMB (1415; 4.7) élelmiszerekbe történő kioldódására, vagy az említett rendelet alapján megállapítja, hogy nincs szükség ilyen határértékek meghatározására.
  A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:
  A PHMB (1415; 4.7) hatóanyaggal kezelt vagy azt tartalmazó árucikk forgalomba hozataláért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat. |
| --- | --- |

4.

Olyan anyagok és árucikkek, amelyek az 1935/2004/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülnek élelmiszerekkel, nem tartalmazhatják e termékeket, kivéve, ha a Bizottság egyedi határértékeket határoz meg a PHMB (1415; 4.7) élelmiszerekbe történő kioldódására, vagy az említett rendelet alapján megállapítja, hogy nincs szükség ilyen határértékek meghatározására.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

A PHMB (1415; 4.7) hatóanyaggal kezelt vagy azt tartalmazó árucikk forgalomba hozataláért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 470/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/614 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. április 20.)

az azoxistrobin hatóanyag 7., 9. és 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Királysághoz 2014. április 13-án kérelem érkezett az azoxistrobin hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 7. terméktípusba (bevonatvédő szerek), 9. terméktípusba (rost, bőr, gumi és polimerizált anyagok tartósítószerei) és 10. terméktípusba (építőanyagok tartósítására használt szerek) tartozó biocid termékekben való felhasználása jóváhagyására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Királysághoz 2014. április 13-án kérelem érkezett az azoxistrobin hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 7. terméktípusba (bevonatvédő szerek), 9. terméktípusba (rost, bőr, gumi és polimerizált anyagok tartósítószerei) és 10. terméktípusba (építőanyagok tartósítására használt szerek) tartozó biocid termékekben való felhasználása jóváhagyására vonatkozóan.

| (2) | Az Egyesült Királyság az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2016. december 1-jén benyújtotta az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Királyság az 528/2012/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2016. december 1-jén benyújtotta az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait.

| (3) | A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 3-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az illetékes értékelő hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(3)

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 3-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az illetékes értékelő hatóság következtetéseit.

| (4) | Az említett vélemények szerint a 7., 9. és 10. terméktípusba tartozó, azoxistrobint tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Az említett vélemények szerint a 7., 9. és 10. terméktípusba tartozó, azoxistrobint tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (5) | Ezért helyénvaló jóváhagyni az azoxistrobinnak a 7., a 9. és a 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló jóváhagyni az azoxistrobinnak a 7., a 9. és a 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (6) | A szóban forgó vélemények megállapítják, hogy az azoxistrobin esetében teljesülnek az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) XIII. mellékletében meghatározott, nagyon perzisztens (vP) és mérgező (T) anyagként való besorolás kritériumai. Az azoxistrobin tehát megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltételeknek, és helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(6)

A szóban forgó vélemények megállapítják, hogy az azoxistrobin esetében teljesülnek az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) XIII. mellékletében meghatározott, nagyon perzisztens (vP) és mérgező (T) anyagként való besorolás kritériumai. Az azoxistrobin tehát megfelel az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt feltételeknek, és helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

| (7) | Az említett rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítendő hatóanyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása és annak minden egyes megújítása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető. |
| --- | --- |

(7)

Az említett rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében egy helyettesítendő hatóanyagnak minősülő hatóanyag jóváhagyása és annak minden egyes megújítása hét évet meg nem haladó időtartamra engedélyezhető.

| (8) | mivel az azoxistrobin esetében teljesülnek az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott, nagyon perzisztens anyagként való besorolás kritériumai, az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket a forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni. |
| --- | --- |

(8)

mivel az azoxistrobin esetében teljesülnek az 1907/2006/EK rendelet XIII. mellékletében meghatározott, nagyon perzisztens anyagként való besorolás kritériumai, az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikkeket a forgalomba hozatal előtt megfelelő címkézéssel kell ellátni.

| (9) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (10) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy az azoxistrobint a 7., a 9. és a 10. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Azoxistrobin | IUPAC-név:
  metil(E)-2-{2[6-(2-ciano-fenoxi)pirimidin-4-il-oxi]fenil}-3-metoxi-akrilát
  EK-szám: nincs adat
  CAS-szám: 131860-33-8 | 965 g/kg | 2018. november 1. | 2025. október 31. | 7. | Az azoxistrobin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.
  Biocid termékek esetében az engedélyezés feltétele a következő:
  A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.
  A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:
  Az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat. |
| 9. | Az azoxistrobin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.
  Biocid termékek esetében az engedélyezés feltétele a következő:
  A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.
  A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:
  Az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat. |
| 10. | Az azoxistrobin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő anyagnak tekintendő.
  Biocid termékek esetében az engedélyezés feltétele a következő:
  A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.
  A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:
  Az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

Azoxistrobin

IUPAC-név:

metil(E)-2-{2[6-(2-ciano-fenoxi)pirimidin-4-il-oxi]fenil}-3-metoxi-akrilát

EK-szám: nincs adat

CAS-szám: 131860-33-8

965 g/kg

2018. november 1.

2025. október 31.

7.

Az azoxistrobin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltétele a következő:

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

Az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

9.

Az azoxistrobin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő hatóanyagnak tekintendő.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltétele a következő:

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

Az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

10.

Az azoxistrobin az 528/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően helyettesítendő anyagnak tekintendő.

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltétele a következő:

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

Az azoxistrobinnal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalmazásáért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

---

HATÁROZATOK

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/9

---

A TANÁCS (EU) 2018/615 HATÁROZATA

(2018. április 16.)

a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banque de France külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló (4.) jegyzőkönyvre és különösen annak 27. cikke 27.1. bekezdésére,

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Banque de France külső könyvvizsgálóiról szóló, 2018. március 9-i ajánlására (1) (EKB/2018/9),

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

| (2) | A Monetáris és Pénzügyi Kódex L. 142-2. cikke alapján a Banque de France Kormányzótanácsa két jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót jelöl ki a Banque de France beszámolójának ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

(2)

A Monetáris és Pénzügyi Kódex L. 142-2. cikke alapján a Banque de France Kormányzótanácsa két jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót jelöl ki a Banque de France beszámolójának ellenőrzése céljából.

| (3) | A Banque de France külső könyvvizsgálóinak a megbízatása a 2017. pénzügyi év ellenőrzését követően lejárt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2018. pénzügyi évtől. |
| --- | --- |

(3)

A Banque de France külső könyvvizsgálóinak a megbízatása a 2017. pénzügyi év ellenőrzését követően lejárt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2018. pénzügyi évtől.

| (4) | A Banque de France a Mazars-t és a KPMG S.A.-t választotta külső könyvvizsgálóiként a 2018–2023. pénzügyi évekre, |
| --- | --- |

(4)

A Banque de France a Mazars-t és a KPMG S.A.-t választotta külső könyvvizsgálóiként a 2018–2023. pénzügyi évekre,

| (5) | Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a 2018–2023. pénzügyi évekre a Banque de France külső könyvvizsgálóiként együttesen a Mazars-t és a KPMG S.A.-t jelöljék ki. |
| --- | --- |

(5)

Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a 2018–2023. pénzügyi évekre a Banque de France külső könyvvizsgálóiként együttesen a Mazars-t és a KPMG S.A.-t jelöljék ki.

| (6) | Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követően az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követően az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Tanács a 2018–2023-as pénzügyi évekre jóváhagyja a Mazars-t és a KPMG S.A.-t mint a Banque de France külső könyvvizsgálóit.”

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak az EKB a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2018. április 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL C 107., 2018.3.22., 1 o.

1

(2)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).

2

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/11

---

A TANÁCS (EU) 2018/616 HATÁROZATA

(2018. április 17.)

az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. és 172. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról.

| (3) | Az 1305/2014/EU bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

Az 1305/2014/EU bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét (Közlekedés) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét (Közlekedés) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  A Bizottság 1305/2014/EU rendelete (2014. december 11.) az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.).

3

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2018 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. december 11-i 1305/2014/EU bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. december 11-i 1305/2014/EU bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az 1305/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 62/2006/EK bizottsági rendeletet (2), amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból. |
| --- | --- |

(2)

Az 1305/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 62/2006/EK bizottsági rendeletet (2), amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

| (3) | Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás XIII. melléklete 37h. pontja (62/2006/EK bizottsági rendelet) szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„
  32014 R 1305: A Bizottság 1305/2014/EU rendelete (2014. december 11.) az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 62/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 438. o.).

A rendelet e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendő:

A szöveg a melléklet 7.1.4. pontjának 3. pontja után a következő bekezdéssel egészül ki:

| 4. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság megfigyelőként részt vesz az irányítóbizottságban.” |
| --- | --- |

4.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megfigyelőként részt vesz az irányítóbizottságban.”

2. cikk

Az 1305/2014/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1), vagy a [2012/34/EU irányelvet a megállapodásba foglaló] xxxx. xxxxxxxx xx-i xx/xxxx EGT vegyes bizottsági határozat (3) hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, ...

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 356., 2014.12.12., 438. o.

1

(2)  
  HL L 13., 2006.1.18., 1. o.

2

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

(3)  HL L ...

3

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/617 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 19.)

a 3922/91/EGK tanácsi rendelet III. melléklete OPS 1.1100 1.1. b) pontjától való eltérés Portugália általi jóváhagyásának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2018) 2183. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i 3922/91/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. február 21-én kelt levelében Portugália a 3922/91/EGK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról, hogy a NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. (a továbbiakban: NETJETS) számára jóváhagyást kíván adni a 3922/91/EGK tanácsi rendelet III. melléklete OPS 1.1100 1.1. b) pontjától való eltérésre. |
| --- | --- |

(1)

2017. február 21-én kelt levelében Portugália a 3922/91/EGK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról, hogy a NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. (a továbbiakban: NETJETS) számára jóváhagyást kíván adni a 3922/91/EGK tanácsi rendelet III. melléklete OPS 1.1100 1.1. b) pontjától való eltérésre.

| (2) | Az értesítésben Portugália kifejtette, hogy a NETJETS nem tudja teljesíteni az OPS 1.1100 1.1. b) pontjában foglalt követelményeket, mivel olyan esetekben, amikor a NETJETS-személyzet egy tagjának a tervek szerint hét egymást követő napon kell munkavégzést folytatnia a légi taxi műveletek végrehajtása érdekében, akkor a hetedik napon az adott személyzeti tag túllépi a szóban forgó rendelkezésben előírt 60 órás halmozott határértéket, ha áthelyezésen vagy egyéb módon tölti szolgálati idejét. A tervezett eltérés célja tehát, hogy a maximális szolgálati idő bármely hét egymást követő napon 70 órára emelkedjen. |
| --- | --- |

(2)

Az értesítésben Portugália kifejtette, hogy a NETJETS nem tudja teljesíteni az OPS 1.1100 1.1. b) pontjában foglalt követelményeket, mivel olyan esetekben, amikor a NETJETS-személyzet egy tagjának a tervek szerint hét egymást követő napon kell munkavégzést folytatnia a légi taxi műveletek végrehajtása érdekében, akkor a hetedik napon az adott személyzeti tag túllépi a szóban forgó rendelkezésben előírt 60 órás halmozott határértéket, ha áthelyezésen vagy egyéb módon tölti szolgálati idejét. A tervezett eltérés célja tehát, hogy a maximális szolgálati idő bármely hét egymást követő napon 70 órára emelkedjen.

| (3) | Portugália továbbá kifejtette, hogy a NETJETS által bemutatott repülésbiztonsági kockázatértékelés, valamint a javasolt kockázatenyhítő intézkedések elemzése alapján megállapítható, hogy ebben az esetben az OPS 1.1100 1.1. b) pontjának alkalmazása által elérhetővel egyenlő biztonsági szintet más eszközökkel is el lehet érni. Azt is kifejtette, hogy az eltérés tervezett jóváhagyásának feltétele bizonyos kockázatcsökkentő intézkedések elfogadása, melyeket a NETJETS a 965/2012/EU bizottsági rendelet (2) III. mellékletének ORO.FTL.120. pontjával összhangban már végrehajtott. |
| --- | --- |

(3)

Portugália továbbá kifejtette, hogy a NETJETS által bemutatott repülésbiztonsági kockázatértékelés, valamint a javasolt kockázatenyhítő intézkedések elemzése alapján megállapítható, hogy ebben az esetben az OPS 1.1100 1.1. b) pontjának alkalmazása által elérhetővel egyenlő biztonsági szintet más eszközökkel is el lehet érni. Azt is kifejtette, hogy az eltérés tervezett jóváhagyásának feltétele bizonyos kockázatcsökkentő intézkedések elfogadása, melyeket a NETJETS a 965/2012/EU bizottsági rendelet (2) III. mellékletének ORO.FTL.120. pontjával összhangban már végrehajtott.

| (4) | A Bizottság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség segítségével értékelte a tervezett eltérés által a biztonsági szintre gyakorolt hatást. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés révén – bizonyos feltételek teljesülése esetén – az OPS 1.1100 1.1. b) pontjának alkalmazása által elérhetővel egyenlő biztonsági szint érhető el, méghozzá a következő okokból: |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség segítségével értékelte a tervezett eltérés által a biztonsági szintre gyakorolt hatást. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés révén – bizonyos feltételek teljesülése esetén – az OPS 1.1100 1.1. b) pontjának alkalmazása által elérhetővel egyenlő biztonsági szint érhető el, méghozzá a következő okokból:

| (5) | A NETJETS egy légi taxi műveleteket végző üzemeltető. Pilótáinak munkarendje éppen ezért különbözik az egyéb kereskedelmi légi szállítási műveletekben részt vevő pilótákétól. A légi taxi műveleteket végző pilóták a halmozott repülési idő és az egymást követő szolgálati napok tekintetében általában alacsonyabb munkaterhelés mellett dolgoznak. Ugyanakkor a légi taxi műveleteket végző pilóták szolgálati idejük előtt és után gyakrabban vannak áthelyezésen, mint a kereskedelmi célú légi szállítási műveletek egyéb típusait végző pilóták, és jellemzően több időt töltenek a bázishelyüktől távol szállodai készenlétben, valamint esetükben viszonylag magas az ingázással és az áthelyezésen töltött órák száma. A felhalmozódó fáradtság szintje azonban magasabb a repülési időt is magában foglaló szolgálati időszakot követően, mint egy járatok közötti időszakban. A tervezett eltérést csak azokban az esetekben vennék igénybe, amikor egy pilóta a kiterjesztett pihenőidő megkezdése előtt áthelyezésen tölti szolgálati idejét, két repülési szolgálati idő közötti áthelyezés esetében nem. |
| --- | --- |

(5)

A NETJETS egy légi taxi műveleteket végző üzemeltető. Pilótáinak munkarendje éppen ezért különbözik az egyéb kereskedelmi légi szállítási műveletekben részt vevő pilótákétól. A légi taxi műveleteket végző pilóták a halmozott repülési idő és az egymást követő szolgálati napok tekintetében általában alacsonyabb munkaterhelés mellett dolgoznak. Ugyanakkor a légi taxi műveleteket végző pilóták szolgálati idejük előtt és után gyakrabban vannak áthelyezésen, mint a kereskedelmi célú légi szállítási műveletek egyéb típusait végző pilóták, és jellemzően több időt töltenek a bázishelyüktől távol szállodai készenlétben, valamint esetükben viszonylag magas az ingázással és az áthelyezésen töltött órák száma. A felhalmozódó fáradtság szintje azonban magasabb a repülési időt is magában foglaló szolgálati időszakot követően, mint egy járatok közötti időszakban. A tervezett eltérést csak azokban az esetekben vennék igénybe, amikor egy pilóta a kiterjesztett pihenőidő megkezdése előtt áthelyezésen tölti szolgálati idejét, két repülési szolgálati idő közötti áthelyezés esetében nem.

| (6) | Egy légi taxi műveleteket végző üzemeltető tekintetében indokolt engedélyezni, hogy a bármely hét egymást követő napon teljesíthető maximális szolgálati idő meghosszabbítása révén el lehessen térni az OPS 1.1100 1.1. b) pontjában foglalt követelményektől. |
| --- | --- |

(6)

Egy légi taxi műveleteket végző üzemeltető tekintetében indokolt engedélyezni, hogy a bármely hét egymást követő napon teljesíthető maximális szolgálati idő meghosszabbítása révén el lehessen térni az OPS 1.1100 1.1. b) pontjában foglalt követelményektől.

| (7) | Ugyanakkor az azonos biztonsági szint elérése érdekében ez az eltérés csak bizonyos korlátozások és feltételek mellett engedélyezhető. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a bármely hét egymást követő napon teljesíthető maximális szolgálati időt 70 órára kell korlátozni, a további órákat csak azokban az esetekben lehet igénybe venni, amikor egy pilóta a kiterjesztett pihenőidő megkezdése előtt áthelyezésen tölti szolgálati idejét, és a légi taxi műveleteket végző érintett üzemeltetőnek bizonyos kockázatenyhítő intézkedéseket kell hoznia, különös tekintettel a meghosszabbítással kapcsolatban esetlegesen felmerülő kockázatok megelőzésére, figyelemmel kísérésére és kezelésére. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanakkor az azonos biztonsági szint elérése érdekében ez az eltérés csak bizonyos korlátozások és feltételek mellett engedélyezhető. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a bármely hét egymást követő napon teljesíthető maximális szolgálati időt 70 órára kell korlátozni, a további órákat csak azokban az esetekben lehet igénybe venni, amikor egy pilóta a kiterjesztett pihenőidő megkezdése előtt áthelyezésen tölti szolgálati idejét, és a légi taxi műveleteket végző érintett üzemeltetőnek bizonyos kockázatenyhítő intézkedéseket kell hoznia, különös tekintettel a meghosszabbítással kapcsolatban esetlegesen felmerülő kockázatok megelőzésére, figyelemmel kísérésére és kezelésére.

| (8) | Ezen túlmenően az értékelés arra is rámutatott, hogy a tervezett eltérés nem jár a kérelmezők állampolgársága alapján történő hátrányos megkülönböztetéssel, és kellő mértékben figyelembe veszi a versenytorzulás elkerülésének szükségességét, különös tekintettel arra, hogy az eltérést a légi taxi műveleteket végző érintett üzemeltető székhelyétől függetlenül biztosítanák, hogy a kiterjesztés korlátozott lenne, és hogy az eltérést az Unióban az ugyanezen műveletek tekintetében nyilvántartásba vett más légi üzemeltetők is igénybe vehetnék azonos feltételek mellett. |
| --- | --- |

(8)

Ezen túlmenően az értékelés arra is rámutatott, hogy a tervezett eltérés nem jár a kérelmezők állampolgársága alapján történő hátrányos megkülönböztetéssel, és kellő mértékben figyelembe veszi a versenytorzulás elkerülésének szükségességét, különös tekintettel arra, hogy az eltérést a légi taxi műveleteket végző érintett üzemeltető székhelyétől függetlenül biztosítanák, hogy a kiterjesztés korlátozott lenne, és hogy az eltérést az Unióban az ugyanezen műveletek tekintetében nyilvántartásba vett más légi üzemeltetők is igénybe vehetnék azonos feltételek mellett.

| (9) | Ezért lehetővé kell tenni, hogy Portugália a Bizottságnak bejelentett tervezett eltérésre jóváhagyást adjon a NETJETS számára, feltéve, hogy a NETJETS megteszi a szükséges kockázatenyhítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

Ezért lehetővé kell tenni, hogy Portugália a Bizottságnak bejelentett tervezett eltérésre jóváhagyást adjon a NETJETS számára, feltéve, hogy a NETJETS megteszi a szükséges kockázatenyhítő intézkedéseket.

| (10) | A 3922/91/EGK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően értesíteni kell valamennyi tagállamot a Bizottság olyan határozatáról, amely lehetővé teszi egy tagállam számára valamely eltérés engedélyezését, és a többi tagállam szintén felhatalmazást kap a szóban forgó intézkedés alkalmazására. Ezért e határozatot valamennyi tagállamnak kell címezni, és az eltérést, valamint az ahhoz kapcsolódó feltételeket oly módon kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye más tagállamok számára, hogy hasonló helyzetben ők is alkalmazzák a szóban forgó intézkedést anélkül, hogy a Bizottságnak további határozatot kellene hoznia. |
| --- | --- |

(10)

A 3922/91/EGK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően értesíteni kell valamennyi tagállamot a Bizottság olyan határozatáról, amely lehetővé teszi egy tagállam számára valamely eltérés engedélyezését, és a többi tagállam szintén felhatalmazást kap a szóban forgó intézkedés alkalmazására. Ezért e határozatot valamennyi tagállamnak kell címezni, és az eltérést, valamint az ahhoz kapcsolódó feltételeket oly módon kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye más tagállamok számára, hogy hasonló helyzetben ők is alkalmazzák a szóban forgó intézkedést anélkül, hogy a Bizottságnak további határozatot kellene hoznia.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a repülésbiztonsági bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a repülésbiztonsági bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Portugália a 3922/91/EGK rendelet III. melléklete OPS 1.1100 1.1. b) pontjától eltérve lehetővé teheti a NETJETS – Transportes Aéreos, S.A. légi taxi műveleteket végző üzemeltető számára, hogy a kiterjesztett pihenőidő megkezdése előtt a szolgálati idejüket áthelyezésen töltő pilóták esetében a bármely hét egymást követő napon teljesíthető maximális szolgálati időt 70 órára növelje, feltéve, hogy meghozza a mellékletben meghatározott intézkedéseket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 19-én.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 373., 1991.12.31., 4. o.

1

(2)  A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az érintett üzemeltető az eltérés alapján végzett tevékenységei tekintetében az összes alábbi intézkedést meghozza:

| 1. | A nagy fokú kimerültség előrejelzése és megelőzése érdekében a repüléstervezésbe, valamint a repülési és szolgálati idő korlátozási tervezési http://www.cc.cec/tradesk/GUI/faces/jsp/docInfo/mandeskProductDetails.jsp folyamatába beépíti a SAFE-rendszert (System for Aircrew Fatigue Evaluation) vagy egy azzal egyenértékű fáradtságértékelő modellt. |
| --- | --- |

1.

A nagy fokú kimerültség előrejelzése és megelőzése érdekében a repüléstervezésbe, valamint a repülési és szolgálati idő korlátozási tervezési http://www.cc.cec/tradesk/GUI/faces/jsp/docInfo/mandeskProductDetails.jsp folyamatába beépíti a SAFE-rendszert (System for Aircrew Fatigue Evaluation) vagy egy azzal egyenértékű fáradtságértékelő modellt.

| 2. | A hajózó személyzet szolgálati beosztásának elemzése céljából megfelelő időbeosztási mutatókat és küszöbértékeket dolgoz ki, és azokat jóváhagyás céljából benyújtja az illetékes hatósághoz. |
| --- | --- |

2.

A hajózó személyzet szolgálati beosztásának elemzése céljából megfelelő időbeosztási mutatókat és küszöbértékeket dolgoz ki, és azokat jóváhagyás céljából benyújtja az illetékes hatósághoz.

| 3. | Pilótái számára a 83/2014/EU bizottsági rendelet (1) ORO.FTL.250. pontjában említett fáradtságkezelő képzést biztosít. |
| --- | --- |

3.

Pilótái számára a 83/2014/EU bizottsági rendelet (1) ORO.FTL.250. pontjában említett fáradtságkezelő képzést biztosít.

| 4. | A heti pihenőidőt 72 órára növeli, amelynek magában kell foglalnia két helyi éjszakát. |
| --- | --- |

4.

A heti pihenőidőt 72 órára növeli, amelynek magában kell foglalnia két helyi éjszakát.

| 5. | Irányítási rendszere részeként folyamatosan figyelemmel kíséri pilótái teljes szolgálati idejének növekedését. |
| --- | --- |

5.

Irányítási rendszere részeként folyamatosan figyelemmel kíséri pilótái teljes szolgálati idejének növekedését.

| 6. | Folyamatosan figyelemmel kíséri a pilótái által bármely hét egymást követő, szolgálatban töltött napból álló időszak alatt ingázással, áthelyezésen és utazással töltött időt, mivel ez a halmozódó fáradtság potenciális forrása lehet. |
| --- | --- |

6.

Folyamatosan figyelemmel kíséri a pilótái által bármely hét egymást követő, szolgálatban töltött napból álló időszak alatt ingázással, áthelyezésen és utazással töltött időt, mivel ez a halmozódó fáradtság potenciális forrása lehet.

| 7. | Folyamatosan nyomon követi, hogy a pilóták bázishelyüktől távol milyen elhelyezést kapnak, különösen azt, hogy bármely hét egymást követő, szolgálatban töltött napból álló időszak alatt milyen valószínűséggel tudják minőségi és mennyiségi szempontból megfelelően kialudni magukat: ehhez alvásnaplók és éberségi önértékelés formájában adatokat kell gyűjteni a pilótáktól. |
| --- | --- |

7.

Folyamatosan nyomon követi, hogy a pilóták bázishelyüktől távol milyen elhelyezést kapnak, különösen azt, hogy bármely hét egymást követő, szolgálatban töltött napból álló időszak alatt milyen valószínűséggel tudják minőségi és mennyiségi szempontból megfelelően kialudni magukat: ehhez alvásnaplók és éberségi önértékelés formájában adatokat kell gyűjteni a pilótáktól.

| 8. | Folyamatosan elemzi a különféle adatgyűjtési eszközök, például a repülésiadat-figyelő rendszer révén szerzett adatokat, úgy, hogy az események előfordulási arányát összeveti a fáradtsággal kapcsolatos felügyeleti teljesítménnyel és az átjárhatósági követelményekkel. |
| --- | --- |

8.

Folyamatosan elemzi a különféle adatgyűjtési eszközök, például a repülésiadat-figyelő rendszer révén szerzett adatokat, úgy, hogy az események előfordulási arányát összeveti a fáradtsággal kapcsolatos felügyeleti teljesítménnyel és az átjárhatósági követelményekkel.

| 9. | A SAFE-rendszer (System for Aircrew Fatigue Evaluation) vagy egy azzal egyenértékű fáradtságértékelő modell segítségével folyamatosan nyomon követi, hogy a pilóták beosztása megfelel-e az illetékes hatóság által a 2. pont szerint jóváhagyott időbeosztási mutatóknak és küszöbértékeknek. |
| --- | --- |

9.

A SAFE-rendszer (System for Aircrew Fatigue Evaluation) vagy egy azzal egyenértékű fáradtságértékelő modell segítségével folyamatosan nyomon követi, hogy a pilóták beosztása megfelel-e az illetékes hatóság által a 2. pont szerint jóváhagyott időbeosztási mutatóknak és küszöbértékeknek.

| 10. | Kockázatértékelés útján folyamatosan figyelemmel kíséri a műveletek minden egyéb vonatkozását annak érdekében, hogy azonosítani tudja a műveletek biztonságát érintő azon kockázatokat, amelyek az eltérés alkalmazásából eredhetnek. Az ilyen kockázatértékelést az illetékes hatóságnak el kell fogadnia. |
| --- | --- |

10.

Kockázatértékelés útján folyamatosan figyelemmel kíséri a műveletek minden egyéb vonatkozását annak érdekében, hogy azonosítani tudja a műveletek biztonságát érintő azon kockázatokat, amelyek az eltérés alkalmazásából eredhetnek. Az ilyen kockázatértékelést az illetékes hatóságnak el kell fogadnia.

| 11. | Minden szükséges intézkedést megtesz a műveletek biztonságát érintően az 5–10. pontban említett intézkedések révén azonosított kockázatok csökkentése érdekében, többek között beépíti a szükséges intézkedéseket a repüléstervezésbe, valamint a pilóták repülési és szolgálati ideje korlátozásának tervezési folyamatába. |
| --- | --- |

11.

Minden szükséges intézkedést megtesz a műveletek biztonságát érintően az 5–10. pontban említett intézkedések révén azonosított kockázatok csökkentése érdekében, többek között beépíti a szükséges intézkedéseket a repüléstervezésbe, valamint a pilóták repülési és szolgálati ideje korlátozásának tervezési folyamatába.

| 12. | Az illetékes hatóságot rendszeresen tájékoztatja az 5–10. pontban említett intézkedések eredményeiről, és haladéktalanul tájékoztatást nyújt a 11. ponttal összhangban meghozott intézkedéseiről. |
| --- | --- |

12.

Az illetékes hatóságot rendszeresen tájékoztatja az 5–10. pontban említett intézkedések eredményeiről, és haladéktalanul tájékoztatást nyújt a 11. ponttal összhangban meghozott intézkedéseiről.

---

(1)  A Bizottság 83/2014/EU rendelete (2014. január 29.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról szóló 965/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.).

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/618 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 19.)

a 2012/535/EU végrehajtási határozatnak a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2018) 2227. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | Rendkívüli arányban emelkedett azon fogékony növények száma, melyeket a kontinentális Portugália pufferzónáját sújtó 2017-es kiterjedt tűzesetek érintettek. Ennek következtében, hirtelen és előre nem látható mértékben megnőtt a kivágásra, eltávolításra, valamint ártalmatlanítása szoruló beteg fák száma, körülbelül 1,5 millió fára. Annak ellenére, hogy a portugál hatóságok fokozatosan növelték kapacitásukat, hogy akár 300 000 fát is kezeljenek évente, és a növekvő igényeknek megfelelően várhatóan tovább növelik a kapacitásukat, mégis lehetetlen lenne számukra, hogy a 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) szerinti, jogszabályban előírt határidőkön belül folytassák a kivágást, az eltávolítást és az ártalmatlanítást valamennyi újonnan megbetegedett fa esetében. |
| --- | --- |

(1)

Rendkívüli arányban emelkedett azon fogékony növények száma, melyeket a kontinentális Portugália pufferzónáját sújtó 2017-es kiterjedt tűzesetek érintettek. Ennek következtében, hirtelen és előre nem látható mértékben megnőtt a kivágásra, eltávolításra, valamint ártalmatlanítása szoruló beteg fák száma, körülbelül 1,5 millió fára. Annak ellenére, hogy a portugál hatóságok fokozatosan növelték kapacitásukat, hogy akár 300 000 fát is kezeljenek évente, és a növekvő igényeknek megfelelően várhatóan tovább növelik a kapacitásukat, mégis lehetetlen lenne számukra, hogy a 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) szerinti, jogszabályban előírt határidőkön belül folytassák a kivágást, az eltávolítást és az ártalmatlanítást valamennyi újonnan megbetegedett fa esetében.

| (2) | Ezért, továbbá Portugália kérésére, az említett határozat II. mellékletének 3.b) pontjában foglalt jogi rendelkezésektől való ideiglenes eltérés bevezetése szükséges, így lehetővé téve Portugália számára, hogy a szóban forgó pufferzónában a fakivágási tevékenységeket egy hosszabb időszakon belül, de legkésőbb 2020. március 31-ig befejezze. Ez megfelelő többletidőt szolgáltatna a portugál hatóságok számára, hogy folytassák a szükséges fakivágást, amelynek mértéke a tűzesetek nagyságrendje miatt jelentősen megnövekedett. |
| --- | --- |

(2)

Ezért, továbbá Portugália kérésére, az említett határozat II. mellékletének 3.b) pontjában foglalt jogi rendelkezésektől való ideiglenes eltérés bevezetése szükséges, így lehetővé téve Portugália számára, hogy a szóban forgó pufferzónában a fakivágási tevékenységeket egy hosszabb időszakon belül, de legkésőbb 2020. március 31-ig befejezze. Ez megfelelő többletidőt szolgáltatna a portugál hatóságok számára, hogy folytassák a szükséges fakivágást, amelynek mértéke a tűzesetek nagyságrendje miatt jelentősen megnövekedett.

| (3) | Ennek az eltérésnek – egy jól előkészített és összehangolt intézkedés biztosítása érdekében – összhangban kell lennie Portugália éves cselekvési tervével. A cselekvési tervnek részletesen fel kell sorolnia a fenyőrontó fonálféreg általi fertőzés nagyobb kockázatának kitett fogékony növényeket, melyek esetében gyorsabb fellépés szükséges, a szükséges források elkülönítését és más ezzel kapcsolatos részletes adatokat, mint például a fenyőrontófonálféreg-fertőzés kockázatának csökkentésére irányuló végrehajtandó intézkedéseket az érintett növények kivágásának, eltávolításának és ártalmatlanításának megvalósulásáig, ideértve az intenzív felderítést a fogékony növényeknél és a vektoroknál a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének korai kimutatása érdekében, valaminta végrehajtásukra vonatkozó határidőket. Az említett növények jelentette kockázat mértékét évente értékelni kell, és a cselekvési tervet szükség szerint aktualizálni kell, hogy a fenyőrontó fonálféreg terjedésében a legnagyobb kockázatot jelentő növényeket elsőbbséggel kezeljék. |
| --- | --- |

(3)

Ennek az eltérésnek – egy jól előkészített és összehangolt intézkedés biztosítása érdekében – összhangban kell lennie Portugália éves cselekvési tervével. A cselekvési tervnek részletesen fel kell sorolnia a fenyőrontó fonálféreg általi fertőzés nagyobb kockázatának kitett fogékony növényeket, melyek esetében gyorsabb fellépés szükséges, a szükséges források elkülönítését és más ezzel kapcsolatos részletes adatokat, mint például a fenyőrontófonálféreg-fertőzés kockázatának csökkentésére irányuló végrehajtandó intézkedéseket az érintett növények kivágásának, eltávolításának és ártalmatlanításának megvalósulásáig, ideértve az intenzív felderítést a fogékony növényeknél és a vektoroknál a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének korai kimutatása érdekében, valaminta végrehajtásukra vonatkozó határidőket. Az említett növények jelentette kockázat mértékét évente értékelni kell, és a cselekvési tervet szükség szerint aktualizálni kell, hogy a fenyőrontó fonálféreg terjedésében a legnagyobb kockázatot jelentő növényeket elsőbbséggel kezeljék.

| (4) | A 2012/535/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2012/535/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2012/535/EU végrehajtási határozat II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 19-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2012/535/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről (HL L 266., 2012.10.2., 42. o.).

2

Bursaphelenchus xylophilus

---

MELLÉKLET

A 2012/535/EU bizottsági végrehajtási határozat II. mellékletének 3.b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „b) | A tagállamok az érintett pufferzónák egészében azonosítják és kivágják mindazokat a fogékony növényeket, amelyek elpusztultak, rossz egészségi állapotban vannak vagy amelyeket tűz vagy vihar sújtott. Eltávolítják és ártalmatlanítják a kivágott növényeket és azok vágási maradványait, alkalmazva minden szükséges óvintézkedést a fenyőrontó fonálféreg és vektora elterjedésének megakadályozására, a kivágás előtt és folyamán, valamint a kivágott növények és azok vágási maradványai ártalmatlanításáig az alábbi feltételek mellett.






  i. | A vektor rajzási időszakán kívül azonosított fogékony növényeket a következő rajzási időszak előtt kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják, vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák. |
| --- | --- | --- |

„b)

i.

A vektor rajzási időszakán kívül azonosított fogékony növényeket a következő rajzási időszak előtt kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják, vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák.

| ii. | A vektor rajzási időszakában azonosított fogékony növényeket azonnal kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják, vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák.
  Amennyiben egy tagállam arra a következtetésre jut, hogy a vektor rajzási időszakában azonosított és tűz vagy vihar sújtotta fogékony növények kivágása, eltávolítása és ártalmatlanítása nem megfelelő, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a szóban forgó növények kivágását, eltávolítását és ártalmatlanítását a következő rajzási időszak kezdete előtt elvégzi. Az érintett fogékony növényeket az ilyen vágási és eltávolítási munkálatok alatt vagy a helyszínen megsemmisítik, vagy eltávolítják őket és faanyagukat, valamint kérgüket a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák. Ezen eltérés alkalmazása esetén és az a) pont sérelme nélkül az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a tűz vagy vihar sújtotta területen, és amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megerősítésre kerül, a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének jeleit vagy tüneteit mutató említett növényeknek a szemléjével, mintavételével és vizsgálatával intenzívebb felderítéseket kell végezniük a környező területen található fogékony növények tekintetében. |
| --- | --- |

ii.

A vektor rajzási időszakában azonosított fogékony növényeket azonnal kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági felügyelet mellett a fertőzött területre szállítják, vagy eltávolítják. Az utóbbi esetben az említett növények faanyagát és kérgét a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák.

Amennyiben egy tagállam arra a következtetésre jut, hogy a vektor rajzási időszakában azonosított és tűz vagy vihar sújtotta fogékony növények kivágása, eltávolítása és ártalmatlanítása nem megfelelő, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a szóban forgó növények kivágását, eltávolítását és ártalmatlanítását a következő rajzási időszak kezdete előtt elvégzi. Az érintett fogékony növényeket az ilyen vágási és eltávolítási munkálatok alatt vagy a helyszínen megsemmisítik, vagy eltávolítják őket és faanyagukat, valamint kérgüket a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakaszának 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák. Ezen eltérés alkalmazása esetén és az a) pont sérelme nélkül az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a tűz vagy vihar sújtotta területen, és amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megerősítésre kerül, a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének jeleit vagy tüneteit mutató említett növényeknek a szemléjével, mintavételével és vizsgálatával intenzívebb felderítéseket kell végezniük a környező területen található fogékony növények tekintetében.

Az i. és ii. pontoktól eltérve Portugália dönthet úgy, hogy azon fogékony növények kivágását, eltávolítását és ártalmatlanítását, amelyeket az illetékes hivatalos szerv 2017-ben hatóságilag a tűz által sújtottnak jelölt meg, egy hosszabb időszakon keresztül, de legkésőbb 2020. március 31-ig valósítja meg. Az említett időszakban megvalósuló kivágás, eltávolítás és ártalmatlanítás szempontjából a következő területen található fogékony növényeket kell előnyben részesíteni:

| — | fertőzött területtel szomszédos területek, |
| --- | --- |

—

fertőzött területtel szomszédos területek,

| — | olyan területek, ahol rovarvektorok aktivitására utaló jelek mutatkoznak, |
| --- | --- |

—

olyan területek, ahol rovarvektorok aktivitására utaló jelek mutatkoznak,

| — | olyan területek, ahol a fenyőrontó fonálféreg lehetséges jelenlétét jelző beteg fák aránya növekszik, |
| --- | --- |

—

olyan területek, ahol a fenyőrontó fonálféreg lehetséges jelenlétét jelző beteg fák aránya növekszik,

| — | bármely más olyan terület, amely a fenyőrontófonálféreg-fertőzés legnagyobb kockázatát mutatja. |
| --- | --- |

—

bármely más olyan terület, amely a fenyőrontófonálféreg-fertőzés legnagyobb kockázatát mutatja.

Az említett fogékonynövényeket kivágják és a helyszínen megsemmisítik, hatósági ellenőrzés mellett a fertőzött területre szállítják, vagy eltávolítják. Ebben az esetben a fogékony faanyagot és kérget a III. melléklet 1. szakaszának 2.a) pontjában foglaltak szerint kezelik, vagy a III. melléklet 2. szakasza 2.b) pontjában meghatározott módon feldolgozzák. Azok a fogékony növények, melyek a rovarvektor által nem használhatók az életciklusa lezárására, a helyszínen tarthatók anélkül, hogy megsemmisítenék őket.

Portugália 2018. május 31-ig éves cselekvési tervet nyújt be a Bizottságnak és a tagállamoknak, amely tartalmazza a pufferzónában található, tűz sújtotta növények elhelyezkedését, a második albekezdésben említett területek elhelyezkedését és a kiválasztás indoklását, a szóban forgó növények kivágásának, eltávolításának és ártalmatlanításának megvalósulásáig a fenyőrontófonálféreg-fertőzés kockázatának csökkentését célzó intézkedéseket, beleértve a fogékony növényekre és a vektorokra irányuló, intenzívebb felderítési tevékenységeket a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének korai észlelése érdekében, a szükséges erőforrásokat, valamint az említett intézkedések teljesítéséhez szükséges határidőket. Portugália 2019. május 31-ig egy további, azonos tartalmú éves cselekvési tervet nyújt be.

Az említett növények jelentette kockázat mértékét évente értékelni kell, és a cselekvési tervet szükség szerint aktualizálni kell. A cselekvési tervben előirányzott tevékenységeket a 9. cikkben említett általános cselekvési terv elkészítésekor figyelembe kell venni.

Portugália az érintett évet követő évben április 30-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak és a tagállamoknak az éves eredményekről, beleértve a vektorokkal kapcsolatos intenzívebb felderítések eredményeit, valamint a cselekvési terv bármilyen aktualizálását.

A kivágott fogékony növényeket (az erdőtüzekben teljesen megsemmisült növények kivételével) mintavételnek és vizsgálatnak vetik alá a fenyőrontó fonálféreg esetleges jelenlétének megállapítására, egy olyan mintavételi rendszernek megfelelően, amely 99 %-os megbízhatósággal képes megerősíteni, hogy a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének mértéke az említett fogékony növényekben 0,02 % alatt van.”

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/619 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 20.)

a PHMB (1415; 4.7) létező hatóanyag 5. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a PHMB (EK-szám: n.a., CAS-szám: 32289-58-0 és 1802181-67-4) hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a PHMB (EK-szám: n.a., CAS-szám: 32289-58-0 és 1802181-67-4) hatóanyagot.

| (2) | Sor került a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 1. terméktípusba (humánegészségügy), 5. terméktípusba (ivóvíz), illetve 6. terméktípusba (termékek eltarthatóságát biztosító tartósítószerek) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a PHMB (1415; 4.7) hatóanyagnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 1. terméktípusba (humánegészségügy), 5. terméktípusba (ivóvíz), illetve 6. terméktípusba (termékek eltarthatóságát biztosító tartósítószerek) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére.

| (3) | Az értékelő illetékes hatóság minőségében eljárva Franciaország 2016. december 13-án benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az értékelő illetékes hatóság minőségében eljárva Franciaország 2016. december 13-án benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 4-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 4-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | A véleményekből kitűnik, hogy az 1., 5., illetve 6. terméktípusban felhasznált, PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot tartalmazó biocid termékek várhatóan nem felelnek meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. E terméktípusok esetében az emberi egészségre jelentett kockázatok értékelése és a környezeti kockázatértékelés keretében vizsgált forgatókönyvek elfogadhatatlan kockázatokat azonosítottak. |
| --- | --- |

(5)

A véleményekből kitűnik, hogy az 1., 5., illetve 6. terméktípusban felhasznált, PHMB (1415; 4.7) hatóanyagot tartalmazó biocid termékek várhatóan nem felelnek meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. E terméktípusok esetében az emberi egészségre jelentett kockázatok értékelése és a környezeti kockázatértékelés keretében vizsgált forgatókönyvek elfogadhatatlan kockázatokat azonosítottak.

| (6) | Ezért a PHMB (1415; 4.7) hatóanyag 1., 5., illetve 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását nem indokolt jóváhagyni. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a PHMB (1415; 4.7) hatóanyag 1., 5., illetve 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását nem indokolt jóváhagyni.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A PHMB (1415; 4.7) hatóanyag (EK-szám: n.a., CAS-szám: 32289-58-0 és 1802181-67-4) 1., 5., illetve 6. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását a Bizottság nem hagyja jóvá.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/620 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 20.)

a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációiról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (8) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 377/2014/EU rendelet által létrehozott Kopernikusz-program egy polgári, felhasználóközpontú program, amely a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épít azzal az átfogó operatív céllal, hogy pontos és megbízható információkat nyújtson a környezetvédelem és a biztonság területén, és amelyet a felhasználók igényei szerint és más uniós politikák – különösen a belső piac, szállítás, környezetvédelem, energia, polgári védelem és polgári biztonságpolitika, harmadik országokkal való együttműködés és humanitárius segítségnyújtás – támogatására alakítottak ki. |
| --- | --- |

(1)

A 377/2014/EU rendelet által létrehozott Kopernikusz-program egy polgári, felhasználóközpontú program, amely a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épít azzal az átfogó operatív céllal, hogy pontos és megbízható információkat nyújtson a környezetvédelem és a biztonság területén, és amelyet a felhasználók igényei szerint és más uniós politikák – különösen a belső piac, szállítás, környezetvédelem, energia, polgári védelem és polgári biztonságpolitika, harmadik országokkal való együttműködés és humanitárius segítségnyújtás – támogatására alakítottak ki.

| (2) | A 377/2014/EU rendelet értelmében a Kopernikusz-program három komponensből áll, ezek egyike a szolgáltatási komponens azzal a céllal, hogy információkat biztosítson a következő területeken: a légköri, szárazföldi és tengerikörnyezet-monitoring, éghajlatváltozás, katasztrófaelhárítás és biztonság. A Bizottság együttesen felelős a Kopernikusz-programért, és koordinálja annak különböző komponenseit. |
| --- | --- |

(2)

A 377/2014/EU rendelet értelmében a Kopernikusz-program három komponensből áll, ezek egyike a szolgáltatási komponens azzal a céllal, hogy információkat biztosítson a következő területeken: a légköri, szárazföldi és tengerikörnyezet-monitoring, éghajlatváltozás, katasztrófaelhárítás és biztonság. A Bizottság együttesen felelős a Kopernikusz-programért, és koordinálja annak különböző komponenseit.

| (3) | A Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációira azért van szükség, hogy a Kopernikusz irányításának részeként meghatározhassák a szolgáltatási komponens végrehajtásának alapforgatókönyvét. |
| --- | --- |

(3)

A Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációira azért van szükség, hogy a Kopernikusz irányításának részeként meghatározhassák a szolgáltatási komponens végrehajtásának alapforgatókönyvét.

| (4) | A Kopernikusz szolgáltatási komponenseire vonatkozó műszaki specifikációknak olyan szempontokkal kell foglalkozniuk, mint a hatály, a felépítés, a műszaki szolgáltatási portfólió, a nyomon követés és az értékelés, az űrtechnológiával nyert és lokális adatok szolgáltatásával kapcsolatos igények, az adatarchiválás és -terjesztés, valamint amelyekre szükség van a Kopernikusz szolgáltatási komponense megfelelő működésének biztosításához. |
| --- | --- |

(4)

A Kopernikusz szolgáltatási komponenseire vonatkozó műszaki specifikációknak olyan szempontokkal kell foglalkozniuk, mint a hatály, a felépítés, a műszaki szolgáltatási portfólió, a nyomon követés és az értékelés, az űrtechnológiával nyert és lokális adatok szolgáltatásával kapcsolatos igények, az adatarchiválás és -terjesztés, valamint amelyekre szükség van a Kopernikusz szolgáltatási komponense megfelelő működésének biztosításához.

| (5) | A Kopernikusz szolgáltatási komponensére vonatkozó műszaki specifikációknak le kell fedniük az egész szolgáltatási komponenst, különös tekintettel a 377/2014/EU rendelet keretében finanszírozott tevékenységekre. |
| --- | --- |

(5)

A Kopernikusz szolgáltatási komponensére vonatkozó műszaki specifikációknak le kell fedniük az egész szolgáltatási komponenst, különös tekintettel a 377/2014/EU rendelet keretében finanszírozott tevékenységekre.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kopernikusz-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kopernikusz-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációi

A Bizottság elfogadja a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett szolgáltatási komponensének alábbi műszaki specifikációit, tekintettel annak végrehajtására.

| 1. | a Kopernikusz szolgáltatási komponensének az e határozat I. mellékletében meghatározott általános jellemzői; |
| --- | --- |

1.

a Kopernikusz szolgáltatási komponensének az e határozat I. mellékletében meghatározott általános jellemzői;

| 2. | a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő légkör-monitoring szolgáltatásnak az e határozat II. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi; |
| --- | --- |

2.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő légkör-monitoring szolgáltatásnak az e határozat II. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi;

| 3. | a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásnak az e határozat III. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi; |
| --- | --- |

3.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásnak az e határozat III. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi;

| 4. | a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő szárazföld-monitoring szolgáltatásnak az e határozat IV. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi; |
| --- | --- |

4.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő szárazföld-monitoring szolgáltatásnak az e határozat IV. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi;

| 5. | a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában szereplő éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásnak az e határozat V. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi; |
| --- | --- |

5.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában szereplő éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásnak az e határozat V. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi;

| 6. | a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontjában szereplő katasztrófaelhárítási szolgáltatásnak az e határozat VI. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi; |
| --- | --- |

6.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontjában szereplő katasztrófaelhárítási szolgáltatásnak az e határozat VI. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi;

| 7. | a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjában szereplő biztonsági szolgáltatásnak az e határozat VII. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi. |
| --- | --- |

7.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének f) pontjában szereplő biztonsági szolgáltatásnak az e határozat VII. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

1

---

I. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ SZOLGÁLTATÁSI KOMPONENSÉNEK ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI

1.   HATÁLY

Az egyes Kopernikusz-szolgáltatások pontos hatályáról és célkitűzéseiről az ezt követő, II–VII. tematikus melléklet rendelkezik.

2.   ÁLTALÁNOS SZOLGÁLTATÁSLEÍRÁS

2.1.   Felépítés

A megbízott szervezeteknek a különböző szolgáltatások felépítését az adott szolgáltatás egyedi jellemzőihez igazítva kell kialakítaniuk. Az alábbi általános funkciók mindegyik szolgáltatásra vonatkoznak:

| a) | integrált működtetés az időszerű és megbízható szolgáltatási termékek biztosítása és információ nyújtása érdekében; |
| --- | --- |

a)

integrált működtetés az időszerű és megbízható szolgáltatási termékek biztosítása és információ nyújtása érdekében;

| b) | a termékek és a szolgáltatások minőségmenedzsmentje az ellenőrzött és legkorszerűbb információ biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a termékek és a szolgáltatások minőségmenedzsmentje az ellenőrzött és legkorszerűbb információ biztosítása érdekében;

| c) | a szolgáltatások folyamatos javítása és továbbfejlesztése a felhasználói igényeknek való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatások folyamatos javítása és továbbfejlesztése a felhasználói igényeknek való megfelelés érdekében;

| d) | a felhasználók bevonása és kommunikáció a szolgáltatások ismertségének, felhasználásának és hasznosításának maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

d)

a felhasználók bevonása és kommunikáció a szolgáltatások ismertségének, felhasználásának és hasznosításának maximalizálása érdekében;

| e) | termékterjesztés és -archiválás az átadott információk nyilvántartása, valamint a felhasználók régebbi és historikus adatkészletekhez való hozzáférésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

e)

termékterjesztés és -archiválás az átadott információk nyilvántartása, valamint a felhasználók régebbi és historikus adatkészletekhez való hozzáférésének biztosítása érdekében.

E melléklet alkalmazásában a „megbízott szervezet” a Bizottság által valamely szolgáltatási komponens megvalósításával megbízott szervezet, beleértve az alábbi szervezeteket:

| a) | az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) a Kopernikusz lokális komponense és a szárazföldi monitororing szolgáltatás páneurópai és lokális komponense tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) a Kopernikusz lokális komponense és a szárazföldi monitororing szolgáltatás páneurópai és lokális komponense tekintetében;

| b) | a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja (ECMWF) a légkör-monitoring és az éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja (ECMWF) a légkör-monitoring és az éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás tekintetében;

| c) | a Mercator Océan a tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatás tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a Mercator Océan a tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatás tekintetében;

| d) | az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (FRONTEX) a Kopernikusz biztonsági szolgáltatásán belül a határ-felügyelet tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (FRONTEX) a Kopernikusz biztonsági szolgáltatásán belül a határ-felügyelet tekintetében;

| e) | az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) a Kopernikusz biztonsági szolgáltatásán belül a tengerfelügyelet tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) a Kopernikusz biztonsági szolgáltatásán belül a tengerfelügyelet tekintetében;

| f) | az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN) a Kopernikusz biztonsági szolgáltatása által az Unió külső tevékenységéhez nyújtott támogatás tekintetében; |
| --- | --- |

f)

az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN) a Kopernikusz biztonsági szolgáltatása által az Unió külső tevékenységéhez nyújtott támogatás tekintetében;

2.2.   Integrált üzemeltetés

A szolgáltatásokat úgy kell megtervezni, hogy azok stabil, hatékony és fenntartható módon üzemeljenek. A szolgáltatások gondoskodnak arról, hogy az általuk biztosított termékek a Kopernikusz-portfólióban az egyes termékre vonatkozóan meghatározott műszaki tulajdonságokkal és időszerűséggel bírnak.

A szolgáltatások kialakítása és üzemeltetése során a megfelelő gondossággal kell eljárni annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb legyen az az időszak, amikor a szolgáltatások és a termékek nem állnak rendelkezésre, valamint, hogy a lehető legritkábban forduljon elő, hogy a termék vagy szolgáltatás átadása a portfólióban rögzített időszükséglethez képest késve történik meg. A rendellenességek lehető legrövidebb időn belüli feltárása érdekében megfelelő (automatizált) műszaki nyomonkövetési folyamatokat kell bevezetni.

A szolgáltatások felhasználói támogatási funkciót látnak el, amelynek keretében legalább a szolgáltatási termékekre és az egyes szolgáltatási termékekhez kapcsolódó és azokkal átadott metaadatok előállítási folyamatára vonatkozó teljeskörű tájékoztatást adnak. Az ügyfélszolgálatnak olyan nyitvatartási idővel kell elérhetőnek lennie, amely igazodik a szolgáltatási termékek időszerűségéhez.

A megbízott szervezetek támogatást nyújtanak a tevékenységeik Bizottsággal való, valamint egymás közötti koordinációjához.

2.3.   A termékek és szolgáltatások minőségmenedzsmentje

A megbízott szervek kialakítják a szolgáltatások kiemelkedő minőségét biztosító megfelelő belső eljárásokat. Ezeknek az eljárásoknak ki kell terjedniük legalább a szolgáltatási termékek (vagy azokból mintaként vett részhalmaz) műszaki tulajdonságainak ellenőrzésére, beleértve adott esetben azok mennyiségi értékelését, valamint a felhasználók szolgáltatási termékekkel való elégedettségére vonatkozó visszajelzések gyűjtésére.

A belső eljárásokon túl a szolgáltatások a teljesítmény szintjére vonatkozó mutatókat adnak át [a 4. szakasznak megfelelően] a program szintjén megvalósuló nyomon követés támogatásához.

2.4.   A szolgáltatások folyamatos javítása

A szolgáltatások időszakosan, a minőségbiztosítási tevékenység és a felhasználói visszajelzések alapján, a termékeik minőségének javítására és/vagy az alapfelhasználók elégedettségének növelésére irányuló folyamatfejlesztéseket dolgoznak ki, validálnak és valósítanak meg. A megbízott szervezetek előzetesen értesítik a Bizottságot, mielőtt az operatív szolgáltatási termékek előállítását érintő bármely változást vezetnének be.

A termékkarbantartási rutineljáráson, valamint a Bizottság és a megbízott szervezet között létrejött vonatkozó hatáskör átruházásról szóló megállapodásban már szereplő továbbfejlesztéseket meghaladó változtatásokhoz a szolgáltatás üzemeltetője és a Bizottság közötti előzetes megegyezésre van szükség. A tagállamokat be kell vonni ebbe az eljárásba.

2.5.   A felhasználók bevonása és kommunikáció

A szolgáltatások a felhasználói közösségeik fejlesztésére és bővítésére irányuló tevékenységeket valósítanak meg. E tevékenységek olyan területeket fedhetnek le, mint a tematikus műhelytalálkozók szervezése, a különböző képzések, a nyomtatott és az elektronikus médiában való megjelenések, a területhez kapcsolódó, felhasználók által szervezett konferenciákhoz és eseményekhez való hozzájárulás.

Egyes felhasználási területek ösztönzése és megerősítése, valamint a downstream tevékenységek lehetőségeinek bemutatása érdekében, indokolt esetben és korlátozott számban támogathatók kísérleti tevékenységek és/vagy egyedi használati esetek.

A szolgáltatási szintű tevékenységeket a Bizottság tevékenységeivel kell összehangolni és programszinten kell megtervezni.

2.6.   Termékterjesztés és -archiválás

A szolgáltatási termékek terjesztésére vonatkozó stratégiának az egyes szolgáltatásokhoz kapcsolódó egységes belépési pontok (egyablakos ügyintézés) használatára kell épülnie, amelyen keresztül a felhasználók hozzáférhetnek a termékekhez és az információhoz. Az egyes szolgáltatások belépési pontjaként internetes portált kell működtetni, ahonnan – függetlenül az egyes adatforrások fizikai helyétől – bármely szolgáltatási komponens egy egységes interfészen keresztül elérhető.

A belépési pontokra vonatkozó legfontosabb követelmények között szerepelnie kell a korlátozások nélküli felhasználói regisztrációnak, a hatékony termékkeresésnek és a villámnézetnek, a metaadatokhoz, köztük a termékleírásokhoz való könnyű hozzáférésnek, az adatkészletek megjelenítési lehetőségének, a regionális részhalmazoknak és a különböző formátumokban történő adatletöltésnek.

A felhasználók Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférését a különböző megbízott szervezetek által létrehozott interfészeken keresztül kell biztosítani.

A Kopernikusz adat- és információs portál hatékonyságának biztosítása érdekében, annak fejlesztésekor figyelmet kell fordítani a Kopernikusz különböző meglévő terjesztési platformjai közötti interoperabilitás biztosítására és általában a Kopernikusz terjesztési rendszerének megerősítésére. A Bizottság e célkitűzés teljesítése érdekében létrehozza az „adat- és információ-hozzáférési szolgáltatás”-t (Data and Information Access Service, DIAS), amely a Kopernikusz-adatokat és -információkat felhőalapú számítástechnikai infrastruktúrán keresztül teszi elérhetővé a felhasználók számára.

Minden terméket archiválni kell, és biztosítani kell a legújabb termékekhez való gyors hozzáférést.

Az archiválásra vonatkozó stratégiát a felhasználói szükségletek és igények mentén kell kialakítani. Az eredmények és a megállapítások nyomonkövethetősége és reprodukálhatósága érdekében a szolgáltatások által generált minden adatterméket állandó jelleggel hozzáférhetővé kell tenni. Különösen a megfigyelésekből származó adatkészleteket, valamint az ismétlődő analíziseket kell állandó jelleggel archiválni. Megfelelő intézkedéseket kell hozni az adatvesztéssel és az adatok megsemmisülésével kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében.

A felhasználók kérdéseit, panaszait és javaslatait nyomon követhető rendszerben kell kezelni. A felhasználói kérések interaktív kezelését ellátó felhasználói támogatási funkciót kell biztosítani. Ezt a funkciót a szolgáltatások tekintetében a megbízott szervezetek létesítményeiben működő ügyfélszolgálatoknak kell ellátniuk az adatszolgáltató által biztosított felhasználói támogatással kiegészítve.

A megbízott szervezeteknek gondoskodniuk kell a szolgáltatásokhoz kapcsolódó webportálok „copernicus.eu” portállal való interoperabilitásáról és a terjesztési szolgáltatások – a Bizottsággal összehangoltan zajló – átfogó harmonizációjáról.

3.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

3.1.   A szolgáltatási termékekre vonatkozó általános előírások – az INSPIRE-nek való megfelelés

A Kopernikusz szolgáltatási komponenséhez kapcsolódó tevékenységek keretében generált térinformációknak és téradattermékeknek kompatibiliseknek és interoperábilisaknak kell lenniük a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és az 1205/2008/EK (2), az 1089/2010/EU (3) és a 976/2009/EK (4) bizottsági rendelet szerint a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatokkal és térinformációs rendszerekkel.

4.   A SZOLGÁLTATÁSOK NYOMON KÖVETÉSE ÉS ÉRTÉKELÉSE

A Kopernikusz-szolgáltatások minőségének és előrehaladásának nyomon követését a fő teljesítménymutatók (Key Performance Indicators, KPIs) mentén kell végezni.

Ezeknek a fő teljesítménymutatóknak meghatározó szerepet kell betölteniük annak igazolásában, hogy a program a tervek szerinti ütemben, jó úton halad előre.

A rutintermékeket (a légköri, szárazföldi és tengerikörnyezet-monitoring, az éghajlatváltozással kapcsolatos megfigyelés) nyújtó szolgáltatások

| Az. | Fő teljesítménymutató | Javasolt értékelési módszer |
| --- | --- | --- |
| 1. | Minőség és termékteljesség | A termékek minősége és teljessége |
| 2. | Termék időszükséglete
  (adott esetben) | A Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálján – az egyes termékek kapcsán előre meghatározott referenciaértékek szerint – időben hozzáférhetővé tett termékek aránya |
| 3. | A szolgáltatás rendelkezésre állása | Azon időtartam százalékos aránya, amelyben a Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálja a felhasználók rendelkezésére áll (havonta) |
| 4. | Felhasználói elégedettség
  (a segítségnyújtásra és a szolgáltatásokra vonatkozóan) | Az „általában mennyire elégedett Ön a(z) X Kopernikusz-szolgáltatással? (1 = elégedetlen, 4 = nagyon elégedett)” kérdésre adott válaszokból kapott eredmény; a kérdésnek szerepelnie kell az egyes Kopernikusz-szolgáltatások tekintetében a felhasználói elégedettségre vonatkozóan évente végzett felmérésekben. |
| 5. | Felhasználók általi igénybevétel | A. A regisztrált felhasználók száma |
| B. Az aktív felhasználók száma (akik az utóbbi 3 hónapban letöltöttek vagy lehívtak termékeket) |

Az.

Fő teljesítménymutató

Javasolt értékelési módszer

1.

Minőség és termékteljesség

A termékek minősége és teljessége

2.

Termék időszükséglete

(adott esetben)

A Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálján – az egyes termékek kapcsán előre meghatározott referenciaértékek szerint – időben hozzáférhetővé tett termékek aránya

3.

A szolgáltatás rendelkezésre állása

Azon időtartam százalékos aránya, amelyben a Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálja a felhasználók rendelkezésére áll (havonta)

4.

Felhasználói elégedettség

(a segítségnyújtásra és a szolgáltatásokra vonatkozóan)

Az „általában mennyire elégedett Ön a(z) X Kopernikusz-szolgáltatással? (1 = elégedetlen, 4 = nagyon elégedett)” kérdésre adott válaszokból kapott eredmény; a kérdésnek szerepelnie kell az egyes Kopernikusz-szolgáltatások tekintetében a felhasználói elégedettségre vonatkozóan évente végzett felmérésekben.

5.

Felhasználók általi igénybevétel

A. A regisztrált felhasználók száma

B. Az aktív felhasználók száma (akik az utóbbi 3 hónapban letöltöttek vagy lehívtak termékeket)

Az igény szerint átadott termékeket biztosító szolgáltatások (pl. biztonság, katasztrófa)

| Az. | Fő teljesítménymutató | Javasolt értékelési módszer |
| --- | --- | --- |
| 1. | Minőség és termékteljesség | A termékek minősége és teljessége |
| 2. | Termék időszükséglete
  (adott esetben) | A Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálján – az egyes termékek kapcsán előre meghatározott referenciaértékek szerint – időben hozzáférhetővé tett termékek aránya |
| 3. | A szolgáltatás rendelkezésre állása | Azon időtartam százalékos aránya, amelyben a Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálja a felhasználók rendelkezésére áll (havonta) |
| 4. | Felhasználói elégedettség
  (a segítségnyújtásra és a szolgáltatásokra vonatkozóan) | Az „általában mennyire elégedett Ön a(z) X Kopernikusz-szolgáltatással? (1 = elégedetlen, 4 = nagyon elégedett)” kérdésre adott válaszokból kapott eredmény; a kérdést minden egyes aktiválás után fel kell tenni vagy szerepelnie kell a felhasználói elégedettségre vonatkozóan évenként sorra kerülő felmérésben. |
| 5. | Felhasználók általi igénybevétel | Aktiválások száma |

Az.

Fő teljesítménymutató

Javasolt értékelési módszer

1.

Minőség és termékteljesség

A termékek minősége és teljessége

2.

Termék időszükséglete

(adott esetben)

A Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálján – az egyes termékek kapcsán előre meghatározott referenciaértékek szerint – időben hozzáférhetővé tett termékek aránya

3.

A szolgáltatás rendelkezésre állása

Azon időtartam százalékos aránya, amelyben a Kopernikusz-szolgáltatás terjesztési portálja a felhasználók rendelkezésére áll (havonta)

4.

Felhasználói elégedettség

(a segítségnyújtásra és a szolgáltatásokra vonatkozóan)

Az „általában mennyire elégedett Ön a(z) X Kopernikusz-szolgáltatással? (1 = elégedetlen, 4 = nagyon elégedett)” kérdésre adott válaszokból kapott eredmény; a kérdést minden egyes aktiválás után fel kell tenni vagy szerepelnie kell a felhasználói elégedettségre vonatkozóan évenként sorra kerülő felmérésben.

5.

Felhasználók általi igénybevétel

Aktiválások száma

A fő teljesítménymutatókra vonatkozó mérési eredményekről jelentést kell benyújtani a Bizottság felé. A megbízott szervezetek az egyedi helyzetüknek megfelelően használhatnak egyéb releváns fő teljesítményindikátorokat is.

5.   A KOPERNIKUSZ ADATIGÉNYE

A Kopernikusz-program adatigényét a felhasználói igények és a szolgáltatásokra vonatkozó specifikációk alapján kell folyamatosan módosítani. A Kopernikusz-szolgáltatásokhoz beérkező adatok két alapvető kategóriába sorolhatók:

| a) | műholdas megfigyelések; |
| --- | --- |

a)

műholdas megfigyelések;

| b) | lokális adatok. |
| --- | --- |

b)

lokális adatok.

5.1.   Műholdas megfigyelések

A Kopernikusz-szolgáltatások tekintetében a világűrből származó adatok biztosítását az alábbiak irányítják:

| a) | a Bizottság a „Az űralapú Föld-megfigyelési igények Kopernikusz adathozzáférés specifikációja a 2014–2020-as időszakra” dokumentumon keresztül; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a „Az űralapú Föld-megfigyelési igények Kopernikusz adathozzáférés specifikációja a 2014–2020-as időszakra” dokumentumon keresztül;

| b) | az ESA a Kopernikusz űrkomponensének műszaki koordinációja, felépítésének meghatározása, a világűrbe telepített eszközök fejlesztése és beszerzése, az adathozzáférés és a célzott Kopernikusz-küldetések üzemeltetése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az ESA a Kopernikusz űrkomponensének műszaki koordinációja, felépítésének meghatározása, a világűrbe telepített eszközök fejlesztése és beszerzése, az adathozzáférés és a célzott Kopernikusz-küldetések üzemeltetése tekintetében;

| c) | az EUMETSAT a célzott Kopernikusz-küldetések üzemeltetése tekintetében. |
| --- | --- |

c)

az EUMETSAT a célzott Kopernikusz-küldetések üzemeltetése tekintetében.

A „Az űralapú Föld-megfigyelési igények Kopernikusz adathozzáférés specifikációja a 2014–2020-as időszakra” dokumentumban leírtaknak – a Kopernikusz programmal kapcsolatos hatásköröknek az ESA-ra való átruházásáról szóló megállapodás alapján létrehozott – adattárház mechanizmuson keresztül kell eleget tenni.

5.2.   Lokális megfigyelések

A Kopernikusz keretében engedélyezett vagy felhasználásra átadott lokális adatokhoz való hozzáférést alapvetően a Kopernikusz-szolgáltatások igényei szerint kell koordinálni.

A lokális adatok biztosításakor különböző adatforrásokat, köztük a tagállamok adatforrásait kell igénybe venni. A Kopernikusz lokális komponensének elsősorban a meglévő adatforrásokra és kapacitásokra kell támaszkodnia. A komponensnek különböző kategóriájú adatokat kell tartalmaznia (ilyenek a rendszeres és gyakori lokális mérési és megfigyelési adatok, időszakosan összeállított adatok vagy egyszeri cselekvésekből származó adatok). A Kopernikusz lokális komponensének európai szinten kell integrálnia a meglévő lokális és referenciaadatokat. Bizonyos esetekben a szolgáltatások további megállapodásokat köthetnek a saját tématerületükön működő lokálisadat-szolgáltatókkal.

6.   A KOPERNIKUSZ SZOLGÁLTATÁSI KOMPONENSÉNEK 2020-IG TARTÓ TOVÁBBFEJLESZTÉSE

A jelenlegi többéves pénzügy keret tárgyidőszakára programozott Kopernikusz operatív szolgáltatások továbbfejlesztése a felismert és felmerülő felhasználói igényekkel összhangban, a legkorszerűbb módszerekkel valósul meg.

A megbízott szervezetek a felhasználói visszajelzések és a validálási eljárások megállapításai alapján, valamint a technika fejlődését követve folyamatosan továbbfejlesztik a portfóliójukat annak érdekében, hogy a különböző termékek relevanciáját megőrizzék. A szolgáltatások Kopernikusz munkaprogramja szerinti, azonnali karbantartása és javítása az operatív feladatok közé tartozik. A hosszú távú továbbfejlesztéseknek adott esetben figyelembe kell venniük a H2020 és más kutatási programok keretében végzett tevékenységek eredményeit.

A jelenlegi többéves pénzügyi keret vonatkozásában három fő továbbfejlesztési helyzet tervezhető:

| a) | a meglévő termékek továbbfejlesztése a termékek javítására irányul; |
| --- | --- |

a)

a meglévő termékek továbbfejlesztése a termékek javítására irányul;

| b) | a program ideje alatt új termékek és szolgáltatáscsoportok bevezetésére kerülhet sor; |
| --- | --- |

b)

a program ideje alatt új termékek és szolgáltatáscsoportok bevezetésére kerülhet sor;

| c) | a szakpolitikai megvalósításból eredően felmerülő és újonnan azonosított igények olyan új termékcsoportok kialakítását eredményezhetik, amelyekkel a szolgáltatásokra vonatkozó ezen műszaki specifikációk jelenleg nem számolnak. |
| --- | --- |

c)

a szakpolitikai megvalósításból eredően felmerülő és újonnan azonosított igények olyan új termékcsoportok kialakítását eredményezhetik, amelyekkel a szolgáltatásokra vonatkozó ezen műszaki specifikációk jelenleg nem számolnak.

A c) pontban szereplő esetekben a megbízott szervezet elemzi a várható előnyöket, költségeket és az üzemeltetésre gyakorolt várható hatást. Az új termékcsoport megvalósítására vonatkozó döntés előmozdítása érdekében az elemzés eredményeit meg kell vitatni a Kopernikusz felhasználói fórumon és a Kopernikusz-tanácsban.

Az a), b) és c) pontban leírt helyzetekben az alábbi tényezőket kell figyelembe venni:

| a) | az uniós szakpolitikák változásait; |
| --- | --- |

a)

az uniós szakpolitikák változásait;

| b) | a változó felhasználói igényeket; |
| --- | --- |

b)

a változó felhasználói igényeket;

| c) | a jelenlegi szolgáltatással kapcsolatos felhasználói visszajelzéseket; |
| --- | --- |

c)

a jelenlegi szolgáltatással kapcsolatos felhasználói visszajelzéseket;

| d) | a rendelkezésre álló új megfigyelési adatokat; |
| --- | --- |

d)

a rendelkezésre álló új megfigyelési adatokat;

| e) | a szakértői ajánlásokat; |
| --- | --- |

e)

a szakértői ajánlásokat;

| f) | a kutatási projekteknek – mint a Horizont 2020 program – köszönhető új módszereket. |
| --- | --- |

f)

a kutatási projekteknek – mint a Horizont 2020 program – köszönhető új módszereket.

---

(1)  Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

(2)  A Bizottság 1205/2008/EK rendelete (2008. december 3.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv metaadatokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 326., 2008.12.4., 12. o.).

(3)  A Bizottság 1089/2010/EU rendelete (2010. november 23.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 323., 2010.12.8., 11. o.).

(4)  A Bizottság 976/2009/EK rendelete (2009. október 19.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 274., 2009.10.20., 9. o.).

---

II. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ LÉGKÖR-MONITORING SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

1.   HATÁLY

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása (Copernicus Atmosphere Monitoring Service, CAMS) a műholdadatok alapján információt szolgáltat annak érdekében, hogy megkönnyítse a földi atmoszféra összetételének nyomon követését. Emellett fejleszti a földi légkör kémiai összetételének műholdtámogatott eszközökkel végzett folyamatos globális és regionális szintű nyomon követésére irányuló saját kapacitását. E kapacitásnak ki kell terjednie a légkör jelenlegi állapotának leírására (analízis), a néhány napon belül várható helyzet előrejelzésére (prognózis) és az elmúlt évekre vonatkozó konzisztens visszamenőleges adatok nyújtására (ismételt analízis). A szolgáltatás geofizikai termékeket generál, amelyek további műszaki feldolgozás alapját képezhetik, valamint különböző formátumú magas szintű információkat a döntéshozók támogatását szolgáló szakértői elemzésekhez. A lehető legjobb minőség biztosítása érdekében a termékeket szigorú minőség-ellenőrzés alá kell vetni.

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása támogatja az érdekelt felek által fejlesztett, különböző területekhez, többek között az egészséghez, a környezeti monitoringhoz, a megújuló energiaforrásokhoz, a meteorológiához és a klimatológiához kapcsolódó alkalmazásokat. Napi rendszerességgel biztosít a globális légkör összetételére vonatkozó, a feldolgozott műholdadatokon alapuló, valamint a légköri összetevők, mint az üvegházhatású gázok (szén-dioxid és metán), a reaktív gázok és aeroszolok, köztük az Európa feletti pollenek nyomon követésével és előrejelzésével nyert információkat.

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatását fejleszteni kell annak érdekében, hogy eleget tudjon tenni a környezetvédelmi vonatkozású adatokkal és feldolgozott információkkal kapcsolatos igényeknek. A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása emissziós leltárakat és a CO2, a CH4 és a N2O föld felszíni nettó áramlására vonatkozó becsléseket készít. A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása a regionális modellezés harmonizációjának előmozdítása érdekében törekszik a FAIRMODE-közösségben való részvétel támogatására.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása az alábbi öt tématerület szerinti kategóriákba sorolt szolgáltatásokat nyújt, az adatokat és/vagy információkat a fő alkalmazási területüknek megfelelően csoportosítva:

| a) | levegőminőség és a légkör összetétele; ezek a termékek a légkör kémiai összetételét mutatják meg, és az üvegházhatású gázokra, reaktív gázokra és aeroszolokra vonatkozó információkat nyújtanak; a termékeket globális szinten a teljes légkörre, valamint finomított horizontális felbontással az Uniót és a szomszédos térségeket, beleértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) tagállamait lefedő régióra vonatkozóan kell biztosítani. a termékek tartalmazzák különösen az Unió és a nemzeti jogszabályok, valamint a nemzetközi szerződések szempontjából releváns anyagokat; |
| --- | --- |

a)

levegőminőség és a légkör összetétele; ezek a termékek a légkör kémiai összetételét mutatják meg, és az üvegházhatású gázokra, reaktív gázokra és aeroszolokra vonatkozó információkat nyújtanak; a termékeket globális szinten a teljes légkörre, valamint finomított horizontális felbontással az Uniót és a szomszédos térségeket, beleértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) tagállamait lefedő régióra vonatkozóan kell biztosítani. a termékek tartalmazzák különösen az Unió és a nemzeti jogszabályok, valamint a nemzetközi szerződések szempontjából releváns anyagokat;

| b) | éghajlati kényszer: célzott termékeket kell biztosítani a Föld rendszerére gyakorolt, a légkör összetételében az emberi tevékenység hatására végbemenő változásokból fakadó kényszer számszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

b)

éghajlati kényszer: célzott termékeket kell biztosítani a Föld rendszerére gyakorolt, a légkör összetételében az emberi tevékenység hatására végbemenő változásokból fakadó kényszer számszerűsítése érdekében;

| c) | ózonréteg és az UV: a sztratoszférikus ózonréteg szempontjából különös jelentőséggel bíró összetevőkre, valamint az ultraibolya sugárzásra vonatkozó információkat kell biztosítania; |
| --- | --- |

c)

ózonréteg és az UV: a sztratoszférikus ózonréteg szempontjából különös jelentőséggel bíró összetevőkre, valamint az ultraibolya sugárzásra vonatkozó információkat kell biztosítania;

| d) | napsugárzás: a területnek a napenergiához kapcsolódó releváns sugárzási termékeket kell lefednie; |
| --- | --- |

d)

napsugárzás: a területnek a napenergiához kapcsolódó releváns sugárzási termékeket kell lefednie;

| e) | kibocsátás és felszíni áramlás: a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása a legfontosabb üvegházhatású gázok felszíni forrásaira és nyelőire vonatkozó információkat is nyújt. |
| --- | --- |

e)

kibocsátás és felszíni áramlás: a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása a legfontosabb üvegházhatású gázok felszíni forrásaira és nyelőire vonatkozó információkat is nyújt.

A területek nem egymást kizárók, és számos termék különböző területeken is megjelenhet.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A szolgáltatás felépítését úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa az összhangot a Kopernikusz általános jövőképével és fejlesztési stratégiájával.

A négy legfontosabb szolgáltatási elem az alábbi:

| a) | input adatok, főként (a műholdakról és a lokális műszerekből származó) megfigyelések és – a szennyező anyag-kibocsátásra vonatkozó becslések és a légköri szennyező anyag-koncentráció elemzéséhez szükséges – kiegészítő adatok gyűjtése és előfeldolgozása; |
| --- | --- |

a)

input adatok, főként (a műholdakról és a lokális műszerekből származó) megfigyelések és – a szennyező anyag-kibocsátásra vonatkozó becslések és a légköri szennyező anyag-koncentráció elemzéséhez szükséges – kiegészítő adatok gyűjtése és előfeldolgozása;

| b) | globális feldolgozás: a felhasználók által igényelt termékek biztosítása érdekében három módban kell üzemeltetni:






  (1) | napi szintű előállítás a közel valós idejű elemzésekhez és előrejelzésekhez; |
| --- | --- | --- |

b)

globális feldolgozás: a felhasználók által igényelt termékek biztosítása érdekében három módban kell üzemeltetni:

(1)

napi szintű előállítás a közel valós idejű elemzésekhez és előrejelzésekhez;

| (2) | napi szintű előállítás a késleltetett modellben végzett elemzésekhez és előrejelzésekhez; |
| --- | --- |

(2)

napi szintű előállítás a késleltetett modellben végzett elemzésekhez és előrejelzésekhez;

| (3) | ismételt analízis-előállítási stream, amely többéves konzisztens adatkészleteket állít elő fagyasztott modellel/asszimilációs rendszerben; |
| --- | --- |

(3)

ismételt analízis-előállítási stream, amely többéves konzisztens adatkészleteket állít elő fagyasztott modellel/asszimilációs rendszerben;

| c) | regionális feldolgozás: nagyobb térbeli felbontású lefedettséget kell biztosítani, és támogatnia kell különösen a még részletesebb, alrégiókra vonatkozó downstream modellezési tevékenységeket, valamint a levegőminőség- és pollenfigyeléshez és levegőminőség- és pollen-előrejelzéshez kapcsolódó nemzeti tevékenységeket; |
| --- | --- |

c)

regionális feldolgozás: nagyobb térbeli felbontású lefedettséget kell biztosítani, és támogatnia kell különösen a még részletesebb, alrégiókra vonatkozó downstream modellezési tevékenységeket, valamint a levegőminőség- és pollenfigyeléshez és levegőminőség- és pollen-előrejelzéshez kapcsolódó nemzeti tevékenységeket;

| d) | kiegészítő szolgáltatások: a fő globális és uniós regionális feldolgozás eredményeire épített vagy azokba integrált szolgáltatásokat és termékeket feldolgozó alkalmazásokhoz kell kapcsolódniuk. |
| --- | --- |

d)

kiegészítő szolgáltatások: a fő globális és uniós regionális feldolgozás eredményeire épített vagy azokba integrált szolgáltatásokat és termékeket feldolgozó alkalmazásokhoz kell kapcsolódniuk.

A négy átfogó funkció foglalkozik az alábbiakkal:

| a) | a minőség-ellenőrzés és -biztosítás; |
| --- | --- |

a)

a minőség-ellenőrzés és -biztosítás;

| b) | az archiválás; |
| --- | --- |

b)

az archiválás;

| c) | az adatterjesztés; |
| --- | --- |

c)

az adatterjesztés;

| d) | a felhasználókkal való interakciók, képzés és tájékoztatás. |
| --- | --- |

d)

a felhasználókkal való interakciók, képzés és tájékoztatás.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának termékeit a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása internetes portálján elérhető interaktív katalóguson keresztül ingyenesen kell biztosítani a regisztrált felhasználók számára.

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának termékportfólióját négy fő kategóriába és tizenhárom terméksorra kell rendezni.

1.   Regionális termékek

A regionális termékeket a (legfeljebb 10 tagú) levegőminőség-modellek együttese biztosítja Európa területe és számos anyag tekintetében, mint az: O3, NO2, NO, CO, SO2, NH3, PAN, VOC, PM2,5, PM10, pollen (fő allergének) epizódok és háttér-koncentráció.

A szolgáltatások között szerepelniük kell az alábbiaknak:

| a) | napi szintű közel valós idejű analízis és előrejelzés; |
| --- | --- |

a)

napi szintű közel valós idejű analízis és előrejelzés;

| b) | napi szintű késleltetett modellben elvégzett időközi, ismételt analízis a validálás köztes szakaszában elvégzett lokális megfigyelésekre alapozva; |
| --- | --- |

b)

napi szintű késleltetett modellben elvégzett időközi, ismételt analízis a validálás köztes szakaszában elvégzett lokális megfigyelésekre alapozva;

| c) | éves szintű ismételt analízis teljesen validált lokális megfigyelések alapján. |
| --- | --- |

c)

éves szintű ismételt analízis teljesen validált lokális megfigyelések alapján.

2.   Globális termékek

A globális termékek biztosításhoz a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjának (ECMWF) integrált előrejelzési rendszerét kell igénybe venni, amelyet a központ numerikus időjárás-előrejelzési tevékenységeihez is használnak. A szolgáltatásnak napi szintű közel valós idejű és késleltetett modellben végzett analízisekből és előrejelzésekből, valamint a 2003 óta eltelt időszakot lefedő ismételt analízisekből kell állnia. Az anyagoknak tartalmazniuk kell az aeroszolokat, a reaktív gázokat (csak egy részhalmaz áll közvetlen megfigyelés alatt), a CO2-t és a CH4-t. A globális termékek lefedik a troposzférát és a sztratoszférát is.

3.   Kiegészítő termékek

A kiegészítő termékeket a globális és regionális termékekre kell építeni vagy azokba kell integrálni.

A szakpolitika támogatását szolgáló termékek – a politikai döntéshozókat tanácsokkal segítő technikai szakértők számára készített regionális ismételt analízis adatait magyarázó – értékelő jelentésekből, a légszennyezési epizódokkal kapcsolatos – a rövid távú kibocsátáscsökkentő stratégiák hatékonyságának értékelését szolgáló – napi forgatókönyv-előrejelzésekből és a légszennyezési epizódok eredetére vonatkozó információkat biztosító forrás-receptor számításokból állnak.

| a) | időközi értékelő jelentések az időközi európai ismételt analízisek alapján; |
| --- | --- |

a)

időközi értékelő jelentések az időközi európai ismételt analízisek alapján;

| b) | értékelő jelentések a validált adatokkal elvégzett európai ismételt analízisek alapján; |
| --- | --- |

b)

értékelő jelentések a validált adatokkal elvégzett európai ismételt analízisek alapján;

| c) | napi szintű „zöld forgatókönyv”-előrejelzések mérsékelt antropogén kibocsátási szinttel; |
| --- | --- |

c)

napi szintű „zöld forgatókönyv”-előrejelzések mérsékelt antropogén kibocsátási szinttel;

| d) | lekérhető országos forrás-receptor számítások; |
| --- | --- |

d)

lekérhető országos forrás-receptor számítások;

| e) | napi regionális forrás-receptor számítások (helyi és szállított felosztásban számos európai agglomerációra). |
| --- | --- |

e)

napi regionális forrás-receptor számítások (helyi és szállított felosztásban számos európai agglomerációra).

A napsugárzással kapcsolatos termékek között szerepelniük kell – az egészségügyi ágazat támogatása érdekében – az UV-sugárzásra vonatkozó globális előrejelzéseknek és – a napenergia-ágazat és más ágazatok támogatás érdekében – a teljes besugárzásnak

| a) | globális szoláris UV-index előrejelzések; |
| --- | --- |

a)

globális szoláris UV-index előrejelzések;

| b) | globális tiszta égbolt melletti felszíni besugárzás; |
| --- | --- |

b)

globális tiszta égbolt melletti felszíni besugárzás;

| c) | teljes égboltra vonatkozó felszíni besugárzás (a geostacionárius műholdak által fedett területek felett). |
| --- | --- |

c)

teljes égboltra vonatkozó felszíni besugárzás (a geostacionárius műholdak által fedett területek felett).

Az áramló üvegházhatású gázok inverziójával kapcsolatos termékeknek tartalmazniuk kell a kiemelten fontos üvegházhatású gázok felszíni áramlására vonatkozó – inverz modellezéssel nyert – becsléseket.

| a) | a globális metán áramlására vonatkozó havi szintű adatok (2000–2015); |
| --- | --- |

a)

a globális metán áramlására vonatkozó havi szintű adatok (2000–2015);

| b) | a globális dinitrogén-oxid áramlására vonatkozó havi szintű adatok (1996–2015); |
| --- | --- |

b)

a globális dinitrogén-oxid áramlására vonatkozó havi szintű adatok (1996–2015);

| c) | a globális szén-dioxid áramlására vonatkozó havi szintű adatok (1979–2015); |
| --- | --- |

c)

a globális szén-dioxid áramlására vonatkozó havi szintű adatok (1979–2015);

Az éghajlati kényszerekkel foglalkozó szolgáltatási elem a legfrissebb globális ismételt analízis alapján az aeroszolok okozta éghajlati kényszerre vonatkozó becsléseket biztosít.

| a) | az aeroszol-sugárzás kölcsönhatás okozta kényszer; |
| --- | --- |

a)

az aeroszol-sugárzás kölcsönhatás okozta kényszer;

| b) | az aeroszol-felhő kölcsönhatás okozta kényszer; |
| --- | --- |

b)

az aeroszol-felhő kölcsönhatás okozta kényszer;

| c) | a CO2 okozta kényszer; |
| --- | --- |

c)

a CO2 okozta kényszer;

| d) | a CH4 okozta kényszer; |
| --- | --- |

d)

a CH4 okozta kényszer;

| e) | a sztratoszférikus ózon okozta kényszer; |
| --- | --- |

e)

a sztratoszférikus ózon okozta kényszer;

| f) | a troposzférikus ózon okozta kényszer. |
| --- | --- |

f)

a troposzférikus ózon okozta kényszer.

4.   Kibocsátási termékek

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása által biztosított kibocsátási termékek fontos inputként szolgálnak a globális és regionális értékelő rendszerek számára. Ezzel párhuzamosan végtermékként kell biztosítani őket a felhasználók számára. A kibocsátási termékek az alábbiak:

| a) | antropogén kibocsátások:






  (1) | európai antropogén kibocsátások; |
| --- | --- | --- |

a)

antropogén kibocsátások:

(1)

európai antropogén kibocsátások;

| (2) | globális antropogén és természetes kibocsátások; |
| --- | --- |

(2)

globális antropogén és természetes kibocsátások;

| b) | égésből származó kibocsátások – biomassza égéséből származó kibocsátások az égés közben felszabaduló sugárzási energiával (Fire Radiative Power) kapcsolatos műholdas megfigyelések alapján. |
| --- | --- |

b)

égésből származó kibocsátások – biomassza égéséből származó kibocsátások az égés közben felszabaduló sugárzási energiával (Fire Radiative Power) kapcsolatos műholdas megfigyelések alapján.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

Az adatgyűjtés és az előfeldolgozás képezi a lokális és az űrmegfigyelési komponensek felé a közvetlen kapcsolódási felületet.

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása kapcsán a megfigyelési adatfolyamok időbeli gyakoriságára vonatkozóan két követelmény merül fel.

| a) | A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása napi rendszerességgel üzemelő komponensei közel valós időben (azaz a megfigyelést követő néhány órán belül) rendelkezésre álló adatokat igényelnek, vagyis az adatok minőség-ellenőrzésével kapcsolatos vonatkozó követelményeknek kompatibiliseknek kell lenniük a közel valós idejű és automatizált feldolgozással; |
| --- | --- |

a)

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása napi rendszerességgel üzemelő komponensei közel valós időben (azaz a megfigyelést követő néhány órán belül) rendelkezésre álló adatokat igényelnek, vagyis az adatok minőség-ellenőrzésével kapcsolatos vonatkozó követelményeknek kompatibiliseknek kell lenniük a közel valós idejű és automatizált feldolgozással;

| b) | a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása késleltetett módban üzemelő (azaz néhány héttel vagy hónappal később rendelkezésre álló termékeket nyújtó) komponensei. |
| --- | --- |

b)

a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása késleltetett módban üzemelő (azaz néhány héttel vagy hónappal később rendelkezésre álló termékeket nyújtó) komponensei.

5.1.   Műholdas megfigyelések

Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának alaptermékeit az adatasszimiláció és az előrejelzési rendszerek jelentik. A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának adatasszimilációs rendszere a műholdas megfigyeléseket használja annak biztosítására, hogy az előrejelzési modellek a lehető legpontosabban kövessék a légkör tényleges állapotát. A modellek inicializációját napi szinten kell elvégezni. Ennek során az előző napról származó előrejelzéseket egyesíteni kell a megfigyelésekkel annak érdekében, hogy az új előrejelzés kezdetén a légkör állapotára vonatkozó legpontosabb becslés álljon rendelkezésre.

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának globális előrejelzései valós időben, késleltetett módban és ismételt analízis konfigurációban üzemelnek, és mind a meteorológiai megfigyelésekből, mind a légkör összetételére vonatkozó műholdas megfigyelésekből származó adatokat felhasználják.

Az alábbi megfigyelési kategóriákat kell alkalmazni:

| a) | operatív megfigyelések a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának adatasszimilációs és előrejelzési rendszereiben jelenleg használt megfigyelések; |
| --- | --- |

a)

operatív megfigyelések a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának adatasszimilációs és előrejelzési rendszereiben jelenleg használt megfigyelések;

| b) | operatív szakaszt megelőző szakaszban lévő megfigyelések, amelyek működési szakaszban történő használatra való készenlétének vizsgálata zajlik; |
| --- | --- |

b)

operatív szakaszt megelőző szakaszban lévő megfigyelések, amelyek működési szakaszban történő használatra való készenlétének vizsgálata zajlik;

| c) | tervezett megfigyelések, amelyek a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának rendszerében történő megvalósítása megfontolás tárgyát képezi. |
| --- | --- |

c)

tervezett megfigyelések, amelyek a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának rendszerében történő megvalósítása megfontolás tárgyát képezi.

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása támogatja néhány olyan megfigyelés műholdadatainak ad hoc, közel valós idejű feldolgozását, amelyek rutinszerű feldolgozását a Kopernikusz űrinfrastruktúra vagy általában a nemzetközi űrügynökségek nem végzik el. A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának fejlesztése kapcsán figyelembe kell venni a Sentinel 5p, 4 és 5 légköri küldetésekből származó adatokat.

5.2.   Lokális megfigyelések

A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása nem üzemeltet lokális megfigyelő rendszereket, és az adatasszimilációs és validálási célokra az adatszolgáltatók széles körétől gyűjt megfigyeléseket. A meglévő európai és nemzetközi kutatási infrastruktúrát hasznosítja. A Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása az adatgyűjtéshez nem nyújt pénzügyi támogatást, ugyanakkor az adatok feldolgozásának javítására irányuló – működési körülmények között végzett – célzott tevékenységeket finanszíroz. E célra egyedi szerződéseket kell az európai és a nemzetközi intézményekkel és szervezetekkel kötni.

---

III. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ TENGERIKÖRNYEZET-MONITORING SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

1.   HATÁLY

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása rendszeres és szisztematikus referenciainformációkat biztosít az óceáni és tengeri ökoszisztémák fizikai és biogeokémiai állapotáról, változásairól és dinamikáiról a globális óceán és az európai regionális tengerek vonatkozásában. A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása több alkalmazási területen felhasználható termékeket biztosít, amelyek kiterjednek az óceánok jelenlegi állapotának leírására (analízis), a néhány napon belül várható helyzet előrejelzésére (prognózis) és az elmúlt évekre vonatkozó konzisztens visszamenőleges adatok nyújtására (megfigyelések újrafeldolgozása és modell ismételt analízise). A szolgáltatás olyan termékeket generál, amelyek további műszaki feldolgozás alapját képezhetik, valamint különböző formátumú, magas szintű információkat a döntéshozók támogatását szolgáló szakértői elemzésekhez.

A tengeri szolgáltatás fenntartható válaszokat kínál az európai felhasználói igényekre, különösen olyan alkalmazási területeken, mint a tengeri közlekedés biztonsága, a tengeri erőforrások, a tengeri és a parti környezet, valamint az időjárás-, éghajlati és szezonális előrejelzések. Az űrtechnológián alapuló és a lokális megfigyelésekből, valamint a globális óceán és az európai regionális tengerek fizikai állapotára és biogeokémiai jellemzőire vonatkozó modellekből, köztük előrejelzésekből, analízisekből és ismételt analízisekből származó általános és megbízható információkat biztosít.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása az alábbi négy tématerület szerinti kategorizált szolgáltatásokat nyújt:

1.   Tengeri biztonság

A termékek a tengeren végzett biztonsági tevékenységekhez biztosítanak információt, úgymint a tengeri műveletek, a tengeri időjárás-előrejelzés, a tengeri jéggel kapcsolatos előrejelzés, az olajszennyezések elleni küzdelem, a hajózási útvonaltervezés, a keresés és mentés, a tengeri szélerőművek és minden tevékenység, amely a biztonságos tengeri műveletek támogatásához szükséges.

2.   Tengeri erőforrások

A termék az élő tengeri erőforrásokkal való – halászaton és tengeri akvakultúrán keresztüli – fenntartható gazdálkodásra, és ezáltal a védett tengeri területek támogatására összpontosít. A halászati gazdálkodásnak főként a fenntartható ökoszisztéma-szolgáltatásokra kell irányulnia, amelyek a kimerített állományok helyreállításával párhuzamosan biztosítják a maximális fenntartható hozam elérését. A tengeri akvakultúra irányító szervei tanácsot adnak a multitrofikus rendszerekkel elért termelékenységre és a tengeri gazdálkodás környezeti hatásaira vonatkozó értékelés kapcsán.

3.   Tengeri és parti környezet

E szolgáltatás különböző területeken jelentkező felhasználói igényekre ad választ, így: a fenntartható turizmus és tengeri akvakultúra, a partok erózióval és szárazföldi eredetű szennyezőforrásokkal szembeni védelme, az emberi egészség és az ökoszisztémák egészsége kapcsán. A tengerparti övezetek integrált kezeléséhez kapcsolódó hatékony koncepciók és döntéstámogatási rendszerek kialakításának továbbviteléhez termékeket és információkat kell biztosítani.

4.   Időjárás-, éghajlati és szezonális előrejelzések

E szolgáltatásnak gondoskodnia kell a napi szinten vagy hat óránként nagy mennyiségben és megbízhatóan érkező, ellenőrzött minőségű, tengeri információkról. Peremfeltételként tartalmazniuk kell felületi mezőket, valamint felszíni óceáni megfigyeléseket és jóval a felszín alatti, modellezett óceáni információkat is.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatás három fő szolgáltatási elemből áll.

1.   Feldolgozás

A feldolgozóközpontok számos adatkészlet feldolgozásával állítják elő az óceán állapotát közel valós időben és késleltetett módban leíró alaptermékeket. A feldolgozást a tematikus adatrendező központok és a monitoring és előrejelzési központok végzik.

| a) | A tematikus adatrendező központok elsősorban lokális adatok, köztük a hőmérséklet, a sótartalom és biogeokémiai változók, valamint különböző óceáni változókhoz kapcsolódó 2. szintű műholdas adatok, köztük a tengerfelszín hőmérséklete, az óceán színe, a tengeri jég paraméterei, a tengerszint, az oldott oxigén, optikai tulajdonságok és más biokémiai komponensek közvetlen feldolgozására összpontosítanak. A tematikus feldolgozás a monitoring és előrejelzési központok által végzett további műszaki feldolgozás alapjául szolgáló, valamint külső felhasználásra szánt termékeket eredményez. |
| --- | --- |

a)

A tematikus adatrendező központok elsősorban lokális adatok, köztük a hőmérséklet, a sótartalom és biogeokémiai változók, valamint különböző óceáni változókhoz kapcsolódó 2. szintű műholdas adatok, köztük a tengerfelszín hőmérséklete, az óceán színe, a tengeri jég paraméterei, a tengerszint, az oldott oxigén, optikai tulajdonságok és más biokémiai komponensek közvetlen feldolgozására összpontosítanak. A tematikus feldolgozás a monitoring és előrejelzési központok által végzett további műszaki feldolgozás alapjául szolgáló, valamint külső felhasználásra szánt termékeket eredményez.

| b) | A monitoring és előrejelzési központok az óceánok állapotának háromdimenziós leírását készítik el: a tengeri paraméterekre (hőmérséklet, sótartalom, áramlások, tengeri jég, tengerszint, hullámok és biogeokémia) vonatkozó analíziseket és előrejelzéseket. A globális óceánt és az európai regionális tengereket hét megfigyelési és előrejelzési központ fedi le: a globális, a Jeges-, a Balti-, az északnyugati self, az Ibériai-Vizcayai-ír terület, a Földközi-tenger, a Fekete-tenger. |
| --- | --- |

b)

A monitoring és előrejelzési központok az óceánok állapotának háromdimenziós leírását készítik el: a tengeri paraméterekre (hőmérséklet, sótartalom, áramlások, tengeri jég, tengerszint, hullámok és biogeokémia) vonatkozó analíziseket és előrejelzéseket. A globális óceánt és az európai regionális tengereket hét megfigyelési és előrejelzési központ fedi le: a globális, a Jeges-, a Balti-, az északnyugati self, az Ibériai-Vizcayai-ír terület, a Földközi-tenger, a Fekete-tenger.

2.   Termékmenedzsment

A termékmenedzsment kezel minden valós idejű vagy késleltetett módban előállított óceáni adatot és terméket és ezek archívumait, valamint az ezen adatok és információk tekintetében biztosítja a szolgáltatások üzemeltetői és a külső felhasználók számára a megbízható kereséshez, megtekintéshez, hozzáféréshez és letöltéshez szükséges kapacitásokat; mindezeknek a katalógusban szereplő jelenlegi adatkategóriák és változók továbbvitelén és frissítésén, valamint a szolgáltatássorokon lévő információkon kell alapulnia.

3.   Tájékoztatás és képzés

A tájékoztatás és képzés szolgáltatási elem biztosítja a felhasználók számára a könnyű és hatékony hozzáférést ezekhez az adatokhoz és termékekhez, valamint a lehetőséget a szolgáltatás (online vagy célzott képzéseken és eseményeken keresztül történő) megismerésére, a szolgáltatás használatával kapcsolatos felhasználói készségek fejlesztésére és a felhasználói igények és visszajelzések megfogalmazására. A tájékoztatást szolgáló tevékenységeknek a szolgáltatás szerves részét kell képezniük annak érdekében, hogy közvetlen kapcsolatot biztosítsanak a szolgáltatásban rejlő technikai és tudományos szakértelemhez. Két szempont vehető fontolóra: a felhasználókkal való interakció és a kommunikáció.

A megbízott szervezet egyszerre felel ezen elsődleges funkciók végrehajtásáért, valamint a hatékony és megbízható tengeri szolgáltatáshoz szükséges általános, átfogó funkciók megvalósításáért.

Az átfogó funkciókhoz három fő követelmény kapcsolódik:

| a) | az integrált működtetés az időszerű és megbízható szolgáltatás nyújtása érdekében; |
| --- | --- |

a)

az integrált működtetés az időszerű és megbízható szolgáltatás nyújtása érdekében;

| b) | a termékek és szolgáltatások minőségmenedzsmentje a tudományosan ellenőrzött és legkorszerűbb információk nyújtása, valamint a szolgáltatások magas színvonalának és folyamatosságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a termékek és szolgáltatások minőségmenedzsmentje a tudományosan ellenőrzött és legkorszerűbb információk nyújtása, valamint a szolgáltatások magas színvonalának és folyamatosságának biztosítása érdekében;

| c) | a szolgáltatások folyamatos fejlesztése a felhasználói igényeknek való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatások folyamatos fejlesztése a felhasználói igényeknek való megfelelés érdekében.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása a szolgáltatás internetes portálján elérhető interaktív katalóguson keresztül a termékeket ingyenesen biztosítja a regisztrált felhasználók számára. A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása az óceánok és a regionális tengerek fizikai és biogeokémiai állapotára vonatkozó rendszeres és szisztematikus alap-referenciainformációkat nyújt. A szolgáltatás által előállított megfigyelések és előrejelzések minden tengeri alkalmazást támogatnak. A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatását a minőség és az egyszerűség határozza meg: a felhasználók részére biztosított óceáni adatok minősége és az információkhoz való hozzáférés egyszerűsége.

A felhasználók az alábbi kritériumok szerint választhatják ki a termékeket az interaktív katalógusból:

| a) | földrajzi terület: globális óceán vagy regionális területek: Jeges-tenger, Balti-tenger, Atlanti-Európai északnyugati selftenger, Atlanti-Európai délnyugati selftenger, Földközi-tenger, Fekete-tenger; |
| --- | --- |

a)

földrajzi terület: globális óceán vagy regionális területek: Jeges-tenger, Balti-tenger, Atlanti-Európai északnyugati selftenger, Atlanti-Európai délnyugati selftenger, Földközi-tenger, Fekete-tenger;

| b) | paraméterek: hőmérséklet, sótartalom, tengeri áramlatok, tengeri jég paraméterei (koncentrációja, határa, mozgása, vastagsága, típusa), tengerszint (SSH, SLA gH, SLA zaj), eufotikus zóna, kevert réteg mélysége, szél, hullámok, a víz optikai tulajdonságai, óceáni vízkémia (N, P, Fe, O2, Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), óceáni vízbiológia (klorofill-A, fito, zoo, elsődleges produkció); |
| --- | --- |

b)

paraméterek: hőmérséklet, sótartalom, tengeri áramlatok, tengeri jég paraméterei (koncentrációja, határa, mozgása, vastagsága, típusa), tengerszint (SSH, SLA gH, SLA zaj), eufotikus zóna, kevert réteg mélysége, szél, hullámok, a víz optikai tulajdonságai, óceáni vízkémia (N, P, Fe, O2, Si, NH4, RadFlux, PCO2, pH), óceáni vízbiológia (klorofill-A, fito, zoo, elsődleges produkció);

| c) | hozzáférési idő: előrejelzés, közel valós idejű, többéves, időinvariáns termékek (akár megfigyelésből, akár modellezésből); |
| --- | --- |

c)

hozzáférési idő: előrejelzés, közel valós idejű, többéves, időinvariáns termékek (akár megfigyelésből, akár modellezésből);

| d) | modellek és megfigyelések (modelles szimulációval nyert termékek, műholdas mérések, lokális megfigyelések vagy modell- és megfigyelési termékek kombinációja); |
| --- | --- |

d)

modellek és megfigyelések (modelles szimulációval nyert termékek, műholdas mérések, lokális megfigyelések vagy modell- és megfigyelési termékek kombinációja);

| e) | hálózat típusa; |
| --- | --- |

e)

hálózat típusa;

| f) | időtartam |
| --- | --- |

f)

időtartam

| g) | vertikális lefedettség; |
| --- | --- |

g)

vertikális lefedettség;

| h) | feldolgozási szint; |
| --- | --- |

h)

feldolgozási szint;

| i) | időbeli felbontás. |
| --- | --- |

i)

időbeli felbontás.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása különböző forrásokból, egyebek mellett a műholdalapú műszerekből (a Sentinelekről és az olyan jelentős közreműködő küldetésekből, mint a Jason műholdak), lokális eszközökről, mint például felszíni és felszín alatti bójákról és úszókról, önkéntes megfigyelőhajókról származó óceáni megfigyelésekre épül.

5.1.   Műholdas megfigyelések

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása az üzemelő műholdakon alapuló termékeket biztosít. A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásának különösen a klimatológia, a ismételt analízis és a validálás céljaira igénybe kell vennie a korábbi küldetésekből származó vagy a nem valós idejű adatokat átadó műholdas megfigyeléseket.

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása által felhasznált legfontosabb adattípusok spektroradiométerekből (a klorofilltartalomra, a szervesanyag- és ásványianyag-tartalomra, a tengerfelszín hőmérsékletére és a tengeri jégtakaróra vonatkozó mérések), az infravörös radiométerekből (a tengerfelszín hőmérsékletére vonatkozó mérések), a mikrohullámú radiométerekből (az atmoszféra vízgőztartalmára és vízcsepptartalmára (felhők), az esőarányra, a tengeri jég koncentrációjára, típusára, kiterjedésére, a tengerfelszín hőmérsékletére, a sótartalomra vonatkozó mérések), a magasságmérőkből (a tengerfelszín magasságára, az óceáni felszíni szelek sebességére, a hullámmagasságra, a tengeri jégre vonatkozó mérések), a szóródásmérőkből (a szélsebességre és -irányra, az esőkre, a tengeri jég koncentrációja vonatkozó mérések) és a szintetikus apertúrájú radarokból (a szelekre és a felszíni hullámmezőre vonatkozó mérések és a tengeri jég megfigyelése) származnak.

A Sentinel-1, Sentinel-3 és a Jason-3 űrmegfigyeléseit teljes mértékben integrálni kell a Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásának termékeibe, és a portfóliót a hullámokra vonatkozó adatokkal és új biogeokémiai termékekkel kell gazdagítani. Sentinel-2 műholdat a biogeokémiai termékek portfóliójának bővítése érdekében fokozatosan integrálni kell.

5.2.   Lokális megfigyelések

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása nem üzemeltet lokális megfigyelési rendszereket, a megfigyeléseket különböző adatszolgáltatók gyűjti be, amelyek elsősorban a EuroGOOS, a JCOMM hálózatai, a SeaDataNet és az EMODnet.

---

IV. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ TENGERIKÖRNYEZET-MONITORING SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

1.   HATÁLY

A Kopernikusz szárazföldi monitororing szolgáltatása a világűrből származó adatok és más forrásokból származó adatok kombinációján alapuló kiemelkedő minőségű információval látja el a környezetvédelem területéhez kapcsolódó felhasználókat és más földi alkalmazásokat.

A szolgáltatás a szakpolitikák széles körével, úgy mint környezetvédelemmel, mezőgazdasággal, regionális fejlesztéssel, szállítással, energetikával és éghajlatváltozással foglalkozik uniós és – tekintettel az Európai Unió nemzetközi szerződésekből és egyezményekből fakadó kötelezettségeire – globális szinten.

A szárazföldi monitororing szolgáltatás középpontjában a legfontosabb felhasználókkal folytatott széles körű konzultáció eredményeként meghatározott prioritások állnak; amely konzultációban: a Bizottság megfelelő szervezeti egységei, a Kopernikusz felhasználói fórum, az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (EIONET) nemzeti kapcsolattartói, a referenciaközpontok és a nemzetközi érdekelt felek, köztük az Egyesült Nemzetek ügynökségei vettek részt.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A Kopernikusz szárazföldi monitororing szolgáltatása egy – szisztematikus és a kiemelt figyelmet érdemlő területekre (hot spot) irányuló megfigyelési elemet tartalmazó – globális, egy páneurópai és egy lokális komponensből áll.

A szárazföldi monitororing szolgáltatás számos alkalmazási területen nyújt támogatást a Bizottság számára. A termékeket fel kell használni, egyebek mellett a hozam-, legelőterület- és aszálymegfigyeléshez, az állattartás menedzsment támogatásához, a klímamodellezéshez, a vízminőség-vizsgálathoz, a szárazföldi vizeken és folyókon való navigációhoz, a hidrológiai monitoringhoz, az öntözés értékeléséhez, a sáskákkal kapcsolatos korai figyelmeztető jelzésekhez, az egészségüggyel kapcsolatos tanulmányokhoz, a biológiai sokféleség megőrzéséhez, a szállításhoz, a talajdegradáció és a talajerózió előrejelzéséhez. A termékeket elérhetővé kell tenni a tagállamok, a harmadik országok, az ENSZ intézmények (FAO, WFP), a lakosság, valamint a kutató és magán intézetek számára.

A globális szárazföldi monitororing komponens a szisztematikus megfigyelési eleme keretében – a növényzet állapotát, az energia-költségvetést és a vízkörforgást leíró – biofizikai változók széles körét állítja elő világszerte. A globális szárazföldi monitororing komponens a hot spot megfigyelési eleme keretében, kérésre a szárazföldre vonatkozó részletes információkat biztosít az uniós érdekek szempontjából jelentőséggel bíró Unión kívüli területekről a környezetvédelmi, fejlesztési vagy más uniós szakpolitikák támogatása érdekében. Ezek az információk kiegészítik a szisztematikus monitoring tevékenységet. A globális földfelszín komponens harmadik eleme az elemzésre kész adatok előállítása a Sentinel műholdakról származó adatok alapján.

A páneurópai komponens a fő felszínborítás-típusok jellemzőit leíró, öt nagy felbontású tematikus réteget (high resolution thematic layers, HRL) állít elő: mesterséges felszínek, erdős területek, mezőgazdasági területek (füves területek), vizes területek és kis vízfelületek. A nagy felbontású tematikus rétegek a felszínborítási/földhasználati nomenklatúrák, mint a Corine felszínborítási adatkészletek (Corine Land Cover, CLC) mellett kiegészítő információkat biztosítanak. A nagy felbontású tematikus rétegek frissítésére 3 éves ciklusokban kerül sor. A nagy felbontású tematikus rétegek következő készletének kialakítása kapcsán elő kell irányozni egy „kis fás elemek és fenológia” nagy felbontású tematikus réteg fejlesztését.

A páneurópai komponens karbantartja és –a 2012-es és 2018-as referenciaévhez viszonyított 6 éves ciklusokban – frissíti a Corine felszínborítási adatkészleteket. A tevékenység magában foglalja a felszínborítás és a földhasználat tekintetében beállt változásokkal kapcsolatos információk előállítását. A Corine felszínborítási adatkészletek alkotják az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) által alkalmazott alapmutatók kiszámításának alapját képező egyik legfontosabb adatkészletet, valamint a jelentősebb tematikus környezeti jelentések tekintetében a kiindulási helyzetre vonatkozó információk egyik forrását.

2018-tól ezzel párhuzamosan az EIONET európai felszínborítással foglalkozó munkacsoportja (EAGLE) által kidolgozott objektumalapú koncepcióra építve a Corine felszínborítási adatkészletek új generációját kell bevezetni. Az új felszínborítással kapcsolatos termék eleget tesz a változó felhasználói igényeknek, mint amilyenek a földhasználat, a földhasználat-változás és erdőgazdálkodás (Land Use Land Use Change and Forestry, LULUCF) monitoringjából erednek.

A lokális komponens a felszínborításra és a földhasználatra vonatkozó, a páneurópai komponens keretében nyert információkat kiegészítő sajátos és részletesebb információkat biztosít. Az érdeklődésre számot tartó területekre vagy környezetvédelmi szempontból kihívást jelentő („hot spot”) területekre összpontosít. A városi atlasz (Urban Atlas, UA) termék a városközpontokra vonatkozó háromdimenziós információt tartalmaz. A városi atlasz eleget tesz az Unió regionális és várospolitikájának támogatása, valamint az Unió gazdasági-, szociális és területi kohéziójával foglalkozó jelentések elkészítése kapcsán felmerülő igényeknek.

A lokális komponens – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia 5. intézkedésével összhangban – a környezeti szempontból érzékeny területek térképezésére és rendszeres nyomon követésére, a folyó menti területekkel kapcsolatos friss információk megszerzésére összpontosít.

A felszínborítás/földhasználat terén bekövetkezett változásoknak a Natura 2000 területeken, köztük a földhasználatból fakadóan fenyegetett területeken történő nyomon követését a Natura 2000 uniós szakpolitikai eszközt támogatva és értékelve kell végezni.

A lokális komponens továbbfejlesztése kapcsán rendelkezni kell a tengerparti övezetek nyomon követését szolgáló termék (Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásával együttműködésben történő) kialakításáról. A hó- és jégmegfigyelési szolgáltatásnak a tagállami szinten meglévő hó- és jégmegfigyelési szolgáltatásokkal együttműködve méretgazdaságos működést kell biztosítania.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A szárazföldi szolgáltatást az alábbi két fő komponens keretében kell nyújtani: a globális földfelszín komponens és az európai szárazföldi komponens.

| 1. | A globális földfelszín komponensbe három elem tartozik.






  a) | A szisztematikus monitoring szisztematikus és közel valós idejű biogeofizikai földi változókat szolgáltat, amelyek az uniós szakpolitikákhoz nyújtott támogatás biztosítása szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak. A tevékenység a globális szintű hozam-monitoring, hozam-előrejelzések, szén-dioxid-költségvetés, biológiai sokféleség, a víz elérhetősége és a vízminőség nyomon követése, hómegfigyelés és éghajlatváltozás-monitoring számára releváns biofizikai változókat, valamint a globális és kontinensre kiterjedő környezetvédelmi monitoring céljait szolgáló biofizikai változókat állít elő. A globális földfelszín komponens főként közepes felbontású (300 m) termékeket és mellettük olyan egyedi, nagy felbontású termékeket állít elő, mint – a műholdas kapacitásokat és a rendelkezésre álló Sentinel-adatokat hasznosító – 100-méteres felbontású dinamikus felszínborítási adatok. A globális földfelszín komponens szisztematikus monitoring tevékenységének földrajzi lefedettsége a Föld teljes területére kiterjed, míg a páneurópai és a lokális tevékenységek ennél célzottabb és pontosabb lefedettséget biztosítanak. Az előállított változók minőségét állandó jelleggel ellenőrizni kell, és különös figyelmet kell fordítani a konzisztens idősorok létrehozására, amelyek számos megfigyelési és korai előrejelző alkalmazás szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- | --- |

1.

A globális földfelszín komponensbe három elem tartozik.

a)

A szisztematikus monitoring szisztematikus és közel valós idejű biogeofizikai földi változókat szolgáltat, amelyek az uniós szakpolitikákhoz nyújtott támogatás biztosítása szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak. A tevékenység a globális szintű hozam-monitoring, hozam-előrejelzések, szén-dioxid-költségvetés, biológiai sokféleség, a víz elérhetősége és a vízminőség nyomon követése, hómegfigyelés és éghajlatváltozás-monitoring számára releváns biofizikai változókat, valamint a globális és kontinensre kiterjedő környezetvédelmi monitoring céljait szolgáló biofizikai változókat állít elő. A globális földfelszín komponens főként közepes felbontású (300 m) termékeket és mellettük olyan egyedi, nagy felbontású termékeket állít elő, mint – a műholdas kapacitásokat és a rendelkezésre álló Sentinel-adatokat hasznosító – 100-méteres felbontású dinamikus felszínborítási adatok. A globális földfelszín komponens szisztematikus monitoring tevékenységének földrajzi lefedettsége a Föld teljes területére kiterjed, míg a páneurópai és a lokális tevékenységek ennél célzottabb és pontosabb lefedettséget biztosítanak. Az előállított változók minőségét állandó jelleggel ellenőrizni kell, és különös figyelmet kell fordítani a konzisztens idősorok létrehozására, amelyek számos megfigyelési és korai előrejelző alkalmazás szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak.

| b) | A hot spot monitoring nagy és szuperfelbontású részletes felszínborításra vonatkozó információkat és tematikus referenciainformációkat biztosít az uniós érdekek szempontjából jelentőséggel bíró Unión kívüli területekről, különös tekintettel a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra. A tevékenység kiterjed a felszínborítás és a felszínborításban történt változások térképezésére a védett területek, a kiemelt jellegzetességekkel bíró afrikai tájak, valamint az Ázsiában zajló vidékfejlesztési tevékenység által érintett területek tekintetében. A tevékenység támogatást nyújt az erdőmonitoringhoz, többek között az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében a fejlődő országokban keletkező kibocsátás csökkentésére (Reducing Emission from Deforestation and forest Degradation, REDD) irányuló folyamathoz. A nyomon követendő és térképezendő kiemelt figyelmet érdemlő területek meghatározására az uniós szolgálatokkal és uniós küldöttségekkel együttműködve kerül sor, az ide kapcsolódóan a jelenleg a megfelelő programokkal/intézményekkel partnerségben megvalósuló terepi tevékenységeket követően. A felszínborítást és a felszínborításban végbemenő változásokat tartalmazó térképek készülnek el – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia és fejlesztési tevékenységek támogatása érdekében – a védett területekről és azok környékéről, valamint a REDD+ folyamat szempontjából jelentőséggel bíró területekről. |
| --- | --- |

b)

A hot spot monitoring nagy és szuperfelbontású részletes felszínborításra vonatkozó információkat és tematikus referenciainformációkat biztosít az uniós érdekek szempontjából jelentőséggel bíró Unión kívüli területekről, különös tekintettel a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra. A tevékenység kiterjed a felszínborítás és a felszínborításban történt változások térképezésére a védett területek, a kiemelt jellegzetességekkel bíró afrikai tájak, valamint az Ázsiában zajló vidékfejlesztési tevékenység által érintett területek tekintetében. A tevékenység támogatást nyújt az erdőmonitoringhoz, többek között az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében a fejlődő országokban keletkező kibocsátás csökkentésére (Reducing Emission from Deforestation and forest Degradation, REDD) irányuló folyamathoz. A nyomon követendő és térképezendő kiemelt figyelmet érdemlő területek meghatározására az uniós szolgálatokkal és uniós küldöttségekkel együttműködve kerül sor, az ide kapcsolódóan a jelenleg a megfelelő programokkal/intézményekkel partnerségben megvalósuló terepi tevékenységeket követően. A felszínborítást és a felszínborításban végbemenő változásokat tartalmazó térképek készülnek el – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia és fejlesztési tevékenységek támogatása érdekében – a védett területekről és azok környékéről, valamint a REDD+ folyamat szempontjából jelentőséggel bíró területekről.

| c) | Elemzésre kész adatok (Analysis Ready Data, ARD): Az elemzésre kész adatok megkönnyítik a Sentinel 2 adatainak igénybevételét, támogatva ezzel a felhasználói közösségeket (mint amilyen az erdő REDD+ és mezőgazdaság), vagy az egyedi változókkal végrehajtott környezeti értékeléseket. A tevékenység elérhetővé teszi a teljes 3. szintű Sentinel-2 archívumot. Kérésre a Sentinel-1 adataiból készített mozaik adható ki. |
| --- | --- |

c)

Elemzésre kész adatok (Analysis Ready Data, ARD): Az elemzésre kész adatok megkönnyítik a Sentinel 2 adatainak igénybevételét, támogatva ezzel a felhasználói közösségeket (mint amilyen az erdő REDD+ és mezőgazdaság), vagy az egyedi változókkal végrehajtott környezeti értékeléseket. A tevékenység elérhetővé teszi a teljes 3. szintű Sentinel-2 archívumot. Kérésre a Sentinel-1 adataiból készített mozaik adható ki.

| 2. | Az európai szárazföldi monitororing két komponensből áll:






  a) | A páneurópai földfelszín komponens: a szolgáltatási portfóliója a képmozaikoktól kezdve a felszínborítás és a felszínborításban végbemenő változások térképezésén át a kiegészítő jellegű felszínborítási jellemzők térképezésééig terjed. A páneurópai komponens első feladatai között szerepel az űradatok utófeldolgozásával és az ortorektifikált képek páneurópai mozaikjával és a köztes termékekkel – mint amilyenek a biofizikai változók – kapcsolatos kérdések kezelése. A feladatok második köre tartalmazza a felszínborítási jellemzőkről készített nagy felbontású rétegek (HRL-k) frissítését és javítását. A nagy felbontású rétegeket 3 éves ciklusokban kell frissíteni. A feladatok harmadik csoportjába tartozik a Corine felszínborítási adatkészletek (CLC) további karbantartása és frissítése. A Corine felszínborítási adatkészletek a szárazföldi monitororing szolgáltatások egyik kiemelt termékét képezik, amelyet hatévente kell frissíteni. |
| --- | --- | --- |

2.

Az európai szárazföldi monitororing két komponensből áll:

a)

A páneurópai földfelszín komponens: a szolgáltatási portfóliója a képmozaikoktól kezdve a felszínborítás és a felszínborításban végbemenő változások térképezésén át a kiegészítő jellegű felszínborítási jellemzők térképezésééig terjed. A páneurópai komponens első feladatai között szerepel az űradatok utófeldolgozásával és az ortorektifikált képek páneurópai mozaikjával és a köztes termékekkel – mint amilyenek a biofizikai változók – kapcsolatos kérdések kezelése. A feladatok második köre tartalmazza a felszínborítási jellemzőkről készített nagy felbontású rétegek (HRL-k) frissítését és javítását. A nagy felbontású rétegeket 3 éves ciklusokban kell frissíteni. A feladatok harmadik csoportjába tartozik a Corine felszínborítási adatkészletek (CLC) további karbantartása és frissítése. A Corine felszínborítási adatkészletek a szárazföldi monitororing szolgáltatások egyik kiemelt termékét képezik, amelyet hatévente kell frissíteni.

| b) | A lokális földfelszín komponens a kiemelt figyelmet érdemlő („hot spots”-ként hivatkozott) területek vonatkozásában a páneurópai komponenst kiegészítő részletesebb információkat biztosít a felszínborításról és a földhasználatról. A komponens – a 2006-os és 2012-es városi atlasz felméréseket követve (amelyek jelenleg 5 évente frissülnek) – vonatkozik és kiemelt figyelmet fordít a kiterjedt városi területek térképezésére és az azokban végbemenő változások értékelésére. A lokális földfelszín komponens a környezeti szempontból érzékeny területeket feltérképezi és nyomon követi, biztosítva a rendszeres friss információkat a folyó menti területekhez kapcsolódó tevékenységek számára. A folyó menti területekhez kapcsolódó szolgáltatás – az ökoszisztémák és szolgáltatásaik feltérképezésének és értékelésének (MAES) keretrendszere által meghatározott – ökoszisztéma-funkciók nyomon követéséhez és értékeléséhez és a biológiai sokféleség nyomon követéséhez biztosít alapvető fontosságú információkat. A felszínborításban végbemenő változásokkal kapcsolatos termékeket is biztosítani kell e területen. Hasonló munkát kell elvégezni a Natura 2000 területeken és a földhasználatból fakadó esetleges veszélyek tekintetében végbemenő változások megfigyelése érdekében is. A tengerparti övezetek megfigyelésének, együttműködésben a Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásával, kezelnie kell a part menti sáv, mint a szélsőséges komplexitásból, lejtőkből, dinamikákból, nyomásokból és társadalmi kockázatokból fakadóan kiemelt figyelmet érdemlő terület (hot spot) sajátosságait. |
| --- | --- |

b)

A lokális földfelszín komponens a kiemelt figyelmet érdemlő („hot spots”-ként hivatkozott) területek vonatkozásában a páneurópai komponenst kiegészítő részletesebb információkat biztosít a felszínborításról és a földhasználatról. A komponens – a 2006-os és 2012-es városi atlasz felméréseket követve (amelyek jelenleg 5 évente frissülnek) – vonatkozik és kiemelt figyelmet fordít a kiterjedt városi területek térképezésére és az azokban végbemenő változások értékelésére. A lokális földfelszín komponens a környezeti szempontból érzékeny területeket feltérképezi és nyomon követi, biztosítva a rendszeres friss információkat a folyó menti területekhez kapcsolódó tevékenységek számára. A folyó menti területekhez kapcsolódó szolgáltatás – az ökoszisztémák és szolgáltatásaik feltérképezésének és értékelésének (MAES) keretrendszere által meghatározott – ökoszisztéma-funkciók nyomon követéséhez és értékeléséhez és a biológiai sokféleség nyomon követéséhez biztosít alapvető fontosságú információkat. A felszínborításban végbemenő változásokkal kapcsolatos termékeket is biztosítani kell e területen. Hasonló munkát kell elvégezni a Natura 2000 területeken és a földhasználatból fakadó esetleges veszélyek tekintetében végbemenő változások megfigyelése érdekében is. A tengerparti övezetek megfigyelésének, együttműködésben a Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásával, kezelnie kell a part menti sáv, mint a szélsőséges komplexitásból, lejtőkből, dinamikákból, nyomásokból és társadalmi kockázatokból fakadóan kiemelt figyelmet érdemlő terület (hot spot) sajátosságait.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz globális földfelszín komponense a szisztematikus monitoring elemmel a növényzet és a talajok, a felszíni energia-költségvetés és a vízkörforgás állapotát és változásait szisztematikusan leíró globális biofizikai változókat állít elő. A növényzettel kapcsolatos termékcsalád az alábbi változókat tartalmazza:

| a) | a normalizált vegetációs indexet (Normalized Difference Vegetation Index, NDVI); |
| --- | --- |

a)

a normalizált vegetációs indexet (Normalized Difference Vegetation Index, NDVI);

| b) | a levélfelületi indexet (Leaf Area Index, LAI); |
| --- | --- |

b)

a levélfelületi indexet (Leaf Area Index, LAI);

| c) | az elnyelt fotoszintetikusan aktív sugárzási hányadot (fraction of absorbed photosynthetically active radiation, FaPar); |
| --- | --- |

c)

az elnyelt fotoszintetikusan aktív sugárzási hányadot (fraction of absorbed photosynthetically active radiation, FaPar);

| d) | a növénytakaró arányát (Vegetation Cover, Fcover) |
| --- | --- |

d)

a növénytakaró arányát (Vegetation Cover, Fcover)

| e) | a vegetáció állapotát bemutató indexet (Vegetation Condition Index, VCI); |
| --- | --- |

e)

a vegetáció állapotát bemutató indexet (Vegetation Condition Index, VCI);

| f) | a vegetáció produktivitását bemutató index (Vegetation Productivity Index, VPI); |
| --- | --- |

f)

a vegetáció produktivitását bemutató index (Vegetation Productivity Index, VPI);

| g) | „Zöldülés” változásának indexét (Greenness Evolution Index, GEI); |
| --- | --- |

g)

„Zöldülés” változásának indexét (Greenness Evolution Index, GEI);

| h) | a szárazanyag-produktivitást (Dry Matter Productivity, DMP); |
| --- | --- |

h)

a szárazanyag-produktivitást (Dry Matter Productivity, DMP);

| i) | fenológiai mérőszámokat (Phenology metrics, PHENO); |
| --- | --- |

i)

fenológiai mérőszámokat (Phenology metrics, PHENO);

| j) | az evapotranspirációt (ET); |
| --- | --- |

j)

az evapotranspirációt (ET);

| k) | sugárzási fluxust (Radiation fluxes); |
| --- | --- |

k)

sugárzási fluxust (Radiation fluxes);

| l) | a globális felszínborítást (Global Land Cover, GLC); |
| --- | --- |

l)

a globális felszínborítást (Global Land Cover, GLC);

| m) | a leégett területeket (Burnt areas, BA). |
| --- | --- |

m)

a leégett területeket (Burnt areas, BA).

Az energia-költségvetéssel kapcsolatos termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a lombkorona tetején mért visszaverődést (Top of Canopy Reflectance, ToC-R); |
| --- | --- |

a)

a lombkorona tetején mért visszaverődést (Top of Canopy Reflectance, ToC-R);

| b) | a felszíni albedót (Surface Albedo, SA); |
| --- | --- |

b)

a felszíni albedót (Surface Albedo, SA);

| c) | a földfelszín hőmérsékletét (Land Surface Temperature, LST). |
| --- | --- |

c)

a földfelszín hőmérsékletét (Land Surface Temperature, LST).

A vízzel kapcsolatos termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a felszíni talajnedvességet (Surface Soil Moisture, SSM); |
| --- | --- |

a)

a felszíni talajnedvességet (Surface Soil Moisture, SSM);

| b) | a talajnedvesség indexet (Soil water Index, SWI); |
| --- | --- |

b)

a talajnedvesség indexet (Soil water Index, SWI);

| c) | a vízfelületeket (Water bodies, WB). |
| --- | --- |

c)

a vízfelületeket (Water bodies, WB).

A krioszférához kapcsolódó termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a hókiterjedést (Snow extent, SE); |
| --- | --- |

a)

a hókiterjedést (Snow extent, SE);

| b) | a hó-víz egyenértéket (Snow water equivalent, SWE). |
| --- | --- |

b)

a hó-víz egyenértéket (Snow water equivalent, SWE).

A tavakhoz kapcsolódó termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a tavak jégtakaróját; |
| --- | --- |

a)

a tavak jégtakaróját;

| b) | a tavak vízfelszíni hőmérsékletét; |
| --- | --- |

b)

a tavak vízfelszíni hőmérsékletét;

| c) | a tavak és a folyók vízszintjét; |
| --- | --- |

c)

a tavak és a folyók vízszintjét;

| d) | a tavak felszíni visszaverődését; |
| --- | --- |

d)

a tavak felszíni visszaverődését;

| e) | a tavak vizének zavarosságát; |
| --- | --- |

e)

a tavak vizének zavarosságát;

| f) | a tavak trofikus állapotát. |
| --- | --- |

f)

a tavak trofikus állapotát.

A „hot spot”-okhoz kapcsolódó termékcsaládnak a jelentőséggel bíró területekről készített körülbelül 1–30 méteres térbeli felbontású, nagy és szuperfelbontású képeken kell alapulnia, amelyeken a változások értékelése 1–20 év közötti gyakorisággal történik.

A páneurópai komponens műholdas képmozaikokat, – a Corine felszínborítási adatkészlet keretében – a felszínborításra/földhasználatra vonatkozó információkat és nagy felbontású rétegeket állít elő.

| a) | A nagy felbontású és a szuperfelbontású képmozaikok a 39 ország lefedettségét biztosító műholdas felvételeken alapuló vágóélmentes páneurópai ortorektifikált raszteres mozaikok. |
| --- | --- |

a)

A nagy felbontású és a szuperfelbontású képmozaikok a 39 ország lefedettségét biztosító műholdas felvételeken alapuló vágóélmentes páneurópai ortorektifikált raszteres mozaikok.

| b) | Corine felszínborítási adatokat rendszeresen kell biztosítani. Az idősoroknak tartalmazniuk kell a felszínborításban és a földhasználatban történt változásokat kiemelő változás-réteget. |
| --- | --- |

b)

Corine felszínborítási adatokat rendszeresen kell biztosítani. Az idősoroknak tartalmazniuk kell a felszínborításban és a földhasználatban történt változásokat kiemelő változás-réteget.

| c) | Corine felszínborítási adatbázis fejlesztése (CLC+) új generációs Corine felszínborítási termékeket biztosít, amelyek a minimális térképezési területegységet +/– 0,5 hektárra csökkentik, és az EAGLE koncepciójára épülő adatmodellt alkalmaznak. |
| --- | --- |

c)

Corine felszínborítási adatbázis fejlesztése (CLC+) új generációs Corine felszínborítási termékeket biztosít, amelyek a minimális térképezési területegységet +/– 0,5 hektárra csökkentik, és az EAGLE koncepciójára épülő adatmodellt alkalmaznak.

| d) | A nagy felbontású rétegek raszter alapú adatállományok, amelyek a felszínborítás térképezésével létrejövő adatkészleteket kiegészítő felszínborítási jellemzőkkel kapcsolatos információkat nyújtanak. A nagy felbontású rétegek tartalmazzák a főbb felszínborítási jellemzőket: vízzáró felületeket; erdős területeket (fával való borítottság, lombkorona-fedettség és levéltípus); füves területeket; vizes területeket és vízfelületeket; kis fás területeket. |
| --- | --- |

d)

A nagy felbontású rétegek raszter alapú adatállományok, amelyek a felszínborítás térképezésével létrejövő adatkészleteket kiegészítő felszínborítási jellemzőkkel kapcsolatos információkat nyújtanak. A nagy felbontású rétegek tartalmazzák a főbb felszínborítási jellemzőket: vízzáró felületeket; erdős területeket (fával való borítottság, lombkorona-fedettség és levéltípus); füves területeket; vizes területeket és vízfelületeket; kis fás területeket.

A lokális komponens a páneurópai komponens keretében nyert információkat kiegészítő, sajátos és részletesebb információkat biztosít. A lokális komponens különböző típusú kiemelt figyelmet érdemlő területekre (hot spots) összpontosít, köztük sajátos környezeti kihívásokkal és problémákkal fenyegetett területekre. Szuperfelbontású felvételeken (2,5 × 2,5 méteres pixelek) és az azokkal kombinált más – a páneurópai lefedettséget biztosító – rendelkezésre álló adatkészleteken (nagy és közepes felbontású képeken) kell alapulnia.

A lokális komponens termékei közé tartoznak az alábbiak:

| a) | a városi atlasz számos funkcionális városi térség (Functional Urban Areas, FUA) tekintetében nyújt a földhasználatra és a felszínborításra vonatkozó, összehasonlítható, páneurópai adatokat (a harmadik dimenziót is beleértve); |
| --- | --- |

a)

a városi atlasz számos funkcionális városi térség (Functional Urban Areas, FUA) tekintetében nyújt a földhasználatra és a felszínborításra vonatkozó, összehasonlítható, páneurópai adatokat (a harmadik dimenziót is beleértve);

| b) | a folyó menti területekhez kapcsolódó termékek a folyók mentén elterülő területekre vonatkozóan foglalkoznak a felszínborítással és a földhasználattal; |
| --- | --- |

b)

a folyó menti területekhez kapcsolódó termékek a folyók mentén elterülő területekre vonatkozóan foglalkoznak a felszínborítással és a földhasználattal;

| c) | a Natura 2000 (N2K) területek. |
| --- | --- |

c)

a Natura 2000 (N2K) területek.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

5.1.   Műholdas megfigyelések

A termékfejlesztéshez szükséges műholdas adatokat a Kopernikusz műholdképek adattárháza keretében az Európai Űrügynökség (ESA) biztosítja. Az alábbiakban felsorolt adatszenzorok használatát kell fontolóra venni: nagy felbontású és szuperfelbontású optikai szenzorokat a látható közeli infravörös (VNIR) tartományban, nagy felbontású SAR szenzorokkal és közepes felbontású optikai szenzorokkal kiegészítve a rövidhullámú infravörös (SWIR) tartományban.

A Föld globális földfelszíni szisztematikus monitoringja spektroradiométerből, mikrohullámú radiométerből, magasságmérőből és szintetikus apertúrájú radarból származó műholdas adatok tér-idő kompozitjain alapul. A poláris pályán keringő és geostacionárius műholdakat fel kell használni a termékek előállításához, és az adataikat közel valós időben kell begyűjteni annak érdekében, hogy a változók minden egyes 10 napos periódus után három napnál rövidebb időn belül a felhasználók rendelkezésére álljanak. A megfigyelések folyamatosságának és a hosszú idősorok rendelkezésre állásának biztosítása érdekében számos szenzort interkalibrált adatokkal kell kombinálni.

A lokális, a páneurópai és a globális komponens felszínborítás és földhasználat térképezési elemeinek nagy felbontású és szuperfelbontású spektroradiométerből és szintetikus apertúrájú radarból származó műholdas adatokon kell alapulniuk. A változások elemzéséhez historikus adatokat is igénybe kell venni. A páneurópai szintű térképezésnek a teljes EU 39 lefedettségét biztosító multitemporális felvételen kell alapulnia. A Sentinel-1 és 2 műholdakat operatív szinten integrálni kell a folyamatba. Meghatározott alkalmazások és a validálás céljára szuperfelbontású műholdas adatokkal kell azokat kiegészíteni.

5.2.   Lokális megfigyelések

A Kopernikusz földfelszín szolgáltatásoknak a kalibrálás és validálás céljára lokálisan nyert adatokat kell felhasználnia.

---

V. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSSAL KAPCSOLATOS SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

1.   HATÁLY

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása (Copernicus Climate Change Service, C3S) az éghajlatváltozással kapcsolatos megfigyeléseket és modelleket kombinálja a legújabb tudományos eredményekkel az éghajlat múltbéli, jelenlegi és jövőbeli, európai és globális állapotára vonatkozó minőségbiztosított és mérvadó információ előállítása érdekében.

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása kapcsán megfogalmazott elérendő célkitűzések az alábbiak:

| a) | az éghajlat múltbéli és jelenlegi állapotának dokumentálása (megfigyelések és ismételt analízis alapján); |
| --- | --- |

a)

az éghajlat múltbéli és jelenlegi állapotának dokumentálása (megfigyelések és ismételt analízis alapján);

| b) | 6 hónapos szezonális előrejelzések generálása (többmodelles ensemble módszer használatával); |
| --- | --- |

b)

6 hónapos szezonális előrejelzések generálása (többmodelles ensemble módszer használatával);

| c) | éghajlat-előrejelzések előállítása (különböző forgatókönyvek alapján). |
| --- | --- |

c)

éghajlat-előrejelzések előállítása (különböző forgatókönyvek alapján).

A szolgáltatás hozzáférést biztosít különböző éghajlati mutatókhoz, valamint az éghajlat alakulását meghatározó azonosított tényezőkre és a várható éghajlati hatásokra vonatkozó éghajlati indexekhez.

A szolgáltatás törekszik arra, hogy az általa nyújtott információk segítsék a társadalmi és a gazdasági szereplőket az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó jobb döntéshozatalban és tervezésben. A szolgáltatás figyelembe veszi a nemzeti szinten meglévő létesítményeknek az EU (Horizont 2020) kutatási és innovációs keretprogramjához kapcsolódó releváns tevékenységeit, és amennyiben ez lehetséges, előmozdítja a Meteorológiai Világszervezet (WMO) éghajlati szolgáltatásokhoz kapcsolódó programjában megfogalmazott prioritások megvalósulását.

2.   FELHASZNÁLÓI KÖVETELMÉNYEK ÉS AZ ALKALMAZÁS FŐ TERÜLETEI

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása főként az európai döntéshozókat, a nemzeti/regionális szintű éghajlati szolgáltatókat és a nemzeti kormányokat segítő közvetítőket támogatja. A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása az éghajlatváltozással kapcsolatos globális és európai szintű információkat nyújt, amelyeket a nemzeti és regionális éghajlati szolgáltatók által biztosított célzott lokális információkkal egészít ki. A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása a konzisztenciát és a bevált gyakorlatokat előmozdító központ (hub), amely az ismeretek Unión és tagállamokon belüli bővítése érdekében a témára vonatkozó alapvető információkat és képzési tevékenységeket biztosít. Végül, de nem utolsó sorban a Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás megkönnyíti a nemzeti éghajlati szolgáltatások számára az infrastruktúrája, többek között az éghajlati adatkészletek, az iránymutatások, a szakértelem és az eszközök használatát.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásának infrastruktúráját úgy kell kialakítani, hogy azt az általa biztosított megosztott adatkészleteknek, interoperábilis rendszereknek és eszközöknek, számítástechnikai berendezéseknek, web- és adatszolgáltatásoknak köszönhetően minden szolgáltatási elem igénybe tudja venni. A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás infrastruktúrája megkönnyíti az erőforrások és bevált gyakorlatok más Kopernikusz szolgáltatásokkal való megosztását; számos különböző adatszolgáltató körében szétosztható és a lehető legnagyobb mértékben hasznosítja a már meglévő infrastruktúrákat és szoftvereket.

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás javasolt felépítésének négy egymást kiegészítő pillérre kell támaszkodnia:

| a) | Az éghajlati adattár tartalmazza a downstream követelmények teljesítése szempontjából alapvető éghajlati információkat. Az éghajlati adattárat úgy kell megtervezni és felépíteni, hogy tartalmazzon egy sor geofizikai éghajlati változót – amelyek többsége szerepel az alapvető fontosságú éghajlati változók (Essential Climate Variables, ECVs) vagy tematikus éghajlati adatok (Thematic Climate Data Records, TCDR) között – szezonális előrejelzéseket, éghajlati előrejelzéseket, valamint különböző ágazatokhoz kapcsolódó éghajlati mutatókat. |
| --- | --- |

a)

Az éghajlati adattár tartalmazza a downstream követelmények teljesítése szempontjából alapvető éghajlati információkat. Az éghajlati adattárat úgy kell megtervezni és felépíteni, hogy tartalmazzon egy sor geofizikai éghajlati változót – amelyek többsége szerepel az alapvető fontosságú éghajlati változók (Essential Climate Variables, ECVs) vagy tematikus éghajlati adatok (Thematic Climate Data Records, TCDR) között – szezonális előrejelzéseket, éghajlati előrejelzéseket, valamint különböző ágazatokhoz kapcsolódó éghajlati mutatókat.

| b) | Az ágazatspecifikus információs rendszer (Sectoral Information System, SIS) az Unió különböző ágazati szakpolitikáihoz kapcsolódó szolgáltatások felhasználóinak és fogyasztóinak szükségletei szerint kialakított információkat és elemzéseket biztosít. Az ágazatspecifikus információs rendszert főként az éghajlati adattárban rendelkezésre álló adatokkal és geofizikai termékekkel kell ellátni, amelyeket adott esetben kiegészítenek további, például az éghajlati hatásokkal kapcsolatos európai szintű ágazatspecifikus adatkészletek. Az ágazatspecifikus információs rendszert úgy kell megtervezni, hogy támogassa az éghajlatváltozással foglalkozó fontosabb európai ágazati politikákat. |
| --- | --- |

b)

Az ágazatspecifikus információs rendszer (Sectoral Information System, SIS) az Unió különböző ágazati szakpolitikáihoz kapcsolódó szolgáltatások felhasználóinak és fogyasztóinak szükségletei szerint kialakított információkat és elemzéseket biztosít. Az ágazatspecifikus információs rendszert főként az éghajlati adattárban rendelkezésre álló adatokkal és geofizikai termékekkel kell ellátni, amelyeket adott esetben kiegészítenek további, például az éghajlati hatásokkal kapcsolatos európai szintű ágazatspecifikus adatkészletek. Az ágazatspecifikus információs rendszert úgy kell megtervezni, hogy támogassa az éghajlatváltozással foglalkozó fontosabb európai ágazati politikákat.

| c) | Az értékelési és minőség-ellenőrzési (Evaluation and Quality Control, EQC) funkció egy több faladatot ellátó funkció, amely értékeli a szolgáltatás műszaki és tudományos minőségét, valamint, hogy milyen hozzáadott értékét jelentett a felhasználók számára. Az értékelési és minőség-ellenőrzési funkció olyan eszköz, amely magától értetődően beindítja a szolgáltatás javítására irányuló tevékenységeket, és amely kapcsolódási felületként szolgál a Bizottság által esetlegesen végrehajtott külső felülvizsgálatokhoz. |
| --- | --- |

c)

Az értékelési és minőség-ellenőrzési (Evaluation and Quality Control, EQC) funkció egy több faladatot ellátó funkció, amely értékeli a szolgáltatás műszaki és tudományos minőségét, valamint, hogy milyen hozzáadott értékét jelentett a felhasználók számára. Az értékelési és minőség-ellenőrzési funkció olyan eszköz, amely magától értetődően beindítja a szolgáltatás javítására irányuló tevékenységeket, és amely kapcsolódási felületként szolgál a Bizottság által esetlegesen végrehajtott külső felülvizsgálatokhoz.

| d) | A tájékoztatási és terjesztési (Outreach and Dissemination, O&D) platformot úgy kell megtervezni, hogy – minden modern kommunikációs eszközt felhasználva – biztosítsa a hatékony és időben történő információterjesztést az európai intézmények, közigazgatási szervek és (adott esetben) a lakosság felé. E komponens kapcsolódási felületként szolgál az éghajlatváltozás és az ahhoz kapcsolódó ügyek nyomon követéséért és a kapcsolódó jelentéstételért felelős intézmények felé világszerte. |
| --- | --- |

d)

A tájékoztatási és terjesztési (Outreach and Dissemination, O&D) platformot úgy kell megtervezni, hogy – minden modern kommunikációs eszközt felhasználva – biztosítsa a hatékony és időben történő információterjesztést az európai intézmények, közigazgatási szervek és (adott esetben) a lakosság felé. E komponens kapcsolódási felületként szolgál az éghajlatváltozás és az ahhoz kapcsolódó ügyek nyomon követéséért és a kapcsolódó jelentéstételért felelős intézmények felé világszerte.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

Az éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás az éghajlatváltozással kapcsolatos megfigyeléseket és különböző modellkategóriákat kombinálja a legújabb tudományos eredményekkel az éghajlat múltbéli, jelenlegi és jövőbeli, európai és globális állapotára vonatkozó minőségbiztosított és mérvadó információ előállítása érdekében.

Az éghajlati adattár azokat a geofizikai információkat tartalmazza, amelyekre az éghajlatváltozási mutatók következetes és összehangolt módon történő elemzéséhez van szükség. Az éghajlati adattár az alapvető fontosságú éghajlati változókra, az éghajlati mutatókra és az kapcsolt éghajlati rendszerek múltbeli, jelenlegi és jövőbeli változásával kapcsolatos más releváns információkra vonatkozó konzisztens becsléseket biztosít globális, kontinentális és regionális szinten.

Az alap éghajlati adattár négy kategóriából áll.

1.   Éghajlati megfigyelések

E szolgáltatási elem olyan átfogó és hosszú távú adatbázisok felépítését és az azokhoz való hozzáférést segíti elő, amelyek számos alapvető fontosságú éghajlati változóval (felszíni levegő-hőmérséklet, vízgőz, felszíni sugárzásmérleg, a Földre vonatkozó sugárzásmérleg, szén-dioxid, metán, ózon, aeroszolok, felhőjellemzők, a szél sebessége és iránya, az óceán színe, tengeri jég, tengerszint, tengeri felszíni hőmérséklet, a globális óceán hőtartása, hótakaró, gleccserek és jégsapkák, albedó, az elnyelt fotoszintetikusan aktív sugárzás hányada, tűzesetek és jégtakaró) kapcsolatos információkat biztosítanak. Különösen azokra az alapvető fontosságú éghajlati változókat tartalmazó adatkészletekre kell vonatkoznia, amelyeket a Föld-megfigyelésekből származó historikus adatokból közvetlenül generáltak, nem pedig ismételt analízis és modellszimulációk eredménye.

2.   Éghajlati ismételt analízisek

E komponens erőforrásokat biztosít a műszaki fejlesztéshez, előállításhoz, nyomon követéshez, értékeléshez és átadáshoz az alábbiak vonatkozásában:

| a) | az alábbi globális éghajlati ismételt analízis adatkészletek és termékek vonatkozásában:






  (1) | a légkörre vonatkozó legalább 30 évet lefedő ismételt analízis, amelyet az éghajlati rendszer átfogó globális megfigyelési rendszeren, beleértve a lokális és műholdas megfigyeléseket, alapuló közel valós idejű (5 napon belüli) nyomon követésére alakítottak ki; |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi globális éghajlati ismételt analízis adatkészletek és termékek vonatkozásában:

(1)

a légkörre vonatkozó legalább 30 évet lefedő ismételt analízis, amelyet az éghajlati rendszer átfogó globális megfigyelési rendszeren, beleértve a lokális és műholdas megfigyeléseket, alapuló közel valós idejű (5 napon belüli) nyomon követésére alakítottak ki;

| (2) | a kapcsolt éghajlati rendszer kibővített (> 100 év) ismételt analízise; |
| --- | --- |

(2)

a kapcsolt éghajlati rendszer kibővített (> 100 év) ismételt analízise;

| (3) | az óceáni és a szárazföldi felszín meteorológiai információinak a légköri ismételt analízisből származó nagy felbontású globális ismételt analízisét kell felhasználni a szárazföld és az óceán alapvető fontosságú éghajlati változóira vonatkozó konzisztens becslések nagy térbeli felbontással (kezdetként 16 km) történő származtatásához; |
| --- | --- |

(3)

az óceáni és a szárazföldi felszín meteorológiai információinak a légköri ismételt analízisből származó nagy felbontású globális ismételt analízisét kell felhasználni a szárazföld és az óceán alapvető fontosságú éghajlati változóira vonatkozó konzisztens becslések nagy térbeli felbontással (kezdetként 16 km) történő származtatásához;

| b) | regionális éghajlati ismételt analízis adatkészletek és termékek. |
| --- | --- |

b)

regionális éghajlati ismételt analízis adatkészletek és termékek.

Az ismételt analíziseket a nagy felbontású éghajlati megfigyelések – Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja (ECMWF) szezonális előrejelzési rendszerével kompatibilis – kapcsolt légköri/szárazföldi/óceáni/tengeri jég modellben történő asszimilációjával kell előállítani. A regionális ismételt analízis felhasználja a nagy felbontású megfigyeléseket, és az európai régióra vonatkozóan a globális ismételt analíziseknél nagyobb felbontású adattermékeket állít elő. Hozzávetőlegesen öt éves frissítési ciklust kell megadni ahhoz, hogy a regionális ismételt analízisbe bevont minden input információ hasznosuljon.

3.   Éghajlati előrejelzések

A szolgáltatási elem e komponense elősegíti az európai előrejelzések integrálását a globális és regionális szintű legkorszerűbb éghajlati előrejelzésekbe. Ezeket, a jelenleg az ESGF-nél (Earth System Grid Federation) lévő adatokat operatív módon hozzáférhetővé kell tenni. E szolgáltatási elem támogatja a többmodelles, általános és ágazatspecifikus, éghajlati termékek és mutatók kidolgozását. Hasonlóképpen támogatja a nagy felbontású regionális előrejelzési forgatókönyvek integrálását a kapcsolódó éghajlati mutatók kidolgozására irányuló folyamatba.

4.   Szezonális előrejelzések

E komponens bocsátja rendelkezésre az erőforrásokat a jó minőségű, jól kalibrált, többmodelles ensemble termékek előállításához, valamint a szezonális előrejelzési adatokhoz való nyílt hozzáférés biztosításához. Ezt olyan európai szolgáltatási helyszíneken, olyan felbontásban és gyakorisággal végzett rendszeresen ismételt előrejelző tevékenységek támogatásával éri el, amelyekre a támogatás nélkül nem kerülne sor. Emellett havonta egyszer az ezeket az ismételt előrejelzéseket és a központok előrejelzési termékeit felhasználó többmodelles termékeket bocsát rendelkezésre.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

A szolgáltatás a nemzeti szinten meglévő és a különböző éghajlat-változással kapcsolatos kutatási kezdeményezések keretében fejlesztés alatt álló kapacitásokra épít, és azokat egészíti ki.

A szolgáltatás a Föld-rendszer komponenseinek széles körét (légkör, szárazföld, óceán, tengeri jég és szén) és évtizedektől évszázadokig terjedő időszakot lefedő, átfogó jellegű éghajlati információkat kínál. A lehető legteljesebb mértékben hasznosítja a múltbéli, jelenlegi és jövőbeli (a lokális és a műholdas megfigyelő rendszerekből származó) Föld-megfigyeléseket, összekapcsolva a modellezéssel, szuperszámítógépekkel és a hálózati kapacitásokkal. Ezen összekapcsolás a múltbéli, jelenlegi és jövőbeli éghajlatra vonatkozó konzisztens, átfogó és hiteles leírást eredményez.

5.1.   Műholdas megfigyelések

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása operatív és korábbi műholdalapú műszereket használ a klimatológia, az ismételt analízis és a validálás céljait szolgáló termékek biztosításához.

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás az alábbi adattípusokat használja fel:

| a) | az infravöröstől a mikrohullámú hullámhossztartományig lefedő radiométer és spektrométer adatok a fényerő hőmérséklet mérésére és abból számos geofizikai paraméter képzésére (szélvektor, ózon, felszíni hőmérséklet); |
| --- | --- |

a)

az infravöröstől a mikrohullámú hullámhossztartományig lefedő radiométer és spektrométer adatok a fényerő hőmérséklet mérésére és abból számos geofizikai paraméter képzésére (szélvektor, ózon, felszíni hőmérséklet);

| b) | GPS-okklúziós adatok a légkör hőmérsékletére és vízgőztartalmára, valamint a légköri nyomásra vonatkozó információk származtatására; |
| --- | --- |

b)

GPS-okklúziós adatok a légkör hőmérsékletére és vízgőztartalmára, valamint a légköri nyomásra vonatkozó információk származtatására;

| c) | szkatterométer-adatok a felszínközeli szelek sebességének és irányának mérésére; |
| --- | --- |

c)

szkatterométer-adatok a felszínközeli szelek sebességének és irányának mérésére;

| d) | magasságmérőből származó adatok az óceáni hullámok magasságának megállapításához. |
| --- | --- |

d)

magasságmérőből származó adatok az óceáni hullámok magasságának megállapításához.

A szolgáltatást a Sentinel műholdakról származó adatokkal és termékekkel is támogatni kell.

5.2.   Lokális megfigyelések

A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása nem üzemeltet lokális megfigyelési rendszereket, a megfigyeléseket adatszolgáltatóktól szerzi be. A szolgáltatás a meglévő európai és nemzetközi infrastruktúrát hasznosítja. A Kopernikusz éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatása az adatok gyűjtéséhez nem nyújt pénzügyi támogatást, ugyanakkor az operatív (minőség-ellenőrzési, formátum és terjesztési szempontokat érintő) követelmények teljesítése érdekében történő feldolgozásukat finanszírozza.

Több fajta megfigyelést (felszíni nyomás, hőmérséklet, szél, páratartalom, szélprofilok) szárazföldi állomásokról, sodródó bójákról, rádiószondákból, hajókról és repülőgépekről kell begyűjteni.

---

VI. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ KATASZTRÓFAELHÁRÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

1.   HATÁLY

A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása (Copernicus Emergency Management Service, CEMS) a természeti katasztrófák, az ember által okozott katasztrófák és humanitárius katasztrófák elhárításában világszerte részt vevő felhatalmazott szereplők számára biztosít műholdas távérzékeléssel nyert időszerű és pontos térinformatikai információkat és azokat kiegészítő, lokális vagy nyílt adatbázisokból rendelkezésre álló információkat.

A szolgáltatás a (katasztrófa előtti, közbeni vagy utáni) műholdas képalkotáson alapuló térképeket és elemzéseket, valamint az aszályhoz, áradásokhoz és tűzesetekhez kapcsolódó korai előrejelző szolgáltatásokat biztosít. A szolgáltatás támogatást nyújt a természeti és az ember okozta katasztrófák, humanitárius válságok elhárításához, valamint a helyreállítási, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez kapcsolódó és a felkészültségi tevékenységekben részt vevő válságkezelőknek, polgári védelmi hatóságoknak és humanitárius segélyszervezeteknek.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása különböző hasznosítási lehetőséget kínál a vészhelyzet-reagálás, a válságkezelés, a humanitárius segítségnyújtás és a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentése, a felkészültség és megelőzés területén, valamint hasznos és időszerű információkat biztosít főként a polgári védelmi hatóságok és a humanitárius segélyszervezetek számára.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatás két komponensre épül: a térképezési szolgáltatásra és a korai előrejelző rendszerre.

1.   A térképezési komponens

A térképezési komponens a katasztrófaelhárítási ciklus minden fázisát támogatja: a felkészültséget, a megelőzést, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentését, a vészhelyzet-reagálást és helyreállítást. A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatásának térképezési szolgáltatása az azonnali reagálást igénylő katasztrófaelhárítási tevékenységek kapcsán sürgősségi üzemmódban, az azonnali reagálást nem igénylő katasztrófaelhárítási tevékenységek támogatásakor pedig normál üzemmódban (nem sürgősségi) működik.

A szolgáltatás nyújtása két modulban történik.

| a) | A gyors térképezés (Rapid mapping, RM) a katasztrófa vagy a humanitárius válság közben vagy közvetlenül utána nyújt nagy sebességű szolgáltatást, és folyamatosan (365/7/24) rendelkezésre áll. E szolgáltatás közvetlenül a katasztrófát követő órákban vagy napokban készít térképeket (és elemzéseket). A szolgáltatás a műholdas felvételek és más térinformatikai adatok gyors begyűjtésén, feldolgozásán és elemzésén alapul, és a felhasználók számára térképeket és rövid elemzéseket biztosít. |
| --- | --- |

a)

A gyors térképezés (Rapid mapping, RM) a katasztrófa vagy a humanitárius válság közben vagy közvetlenül utána nyújt nagy sebességű szolgáltatást, és folyamatosan (365/7/24) rendelkezésre áll. E szolgáltatás közvetlenül a katasztrófát követő órákban vagy napokban készít térképeket (és elemzéseket). A szolgáltatás a műholdas felvételek és más térinformatikai adatok gyors begyűjtésén, feldolgozásán és elemzésén alapul, és a felhasználók számára térképeket és rövid elemzéseket biztosít.

| b) | Veszélyhez és helyreállításhoz kapcsolódó térképezés (Risk & recovery mapping, RRM) modult a válságokat megelőző vagy azokat követő helyzetekre, a helyreállítási, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló, a megelőzési és a felkészültségi tevékenységek támogatására kell tervezni. Veszélyhez és helyreállításhoz kapcsolódó térképezés modul heteken vagy hónapokon belül állítja elő a térképeket (és elemzéseket) a helyreállításhoz, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez, a megelőzéshez és a felkészültséghez kapcsolódó tevékenységekhez nyújtott támogatásként. Különböző veszélyekhez kapcsolódóan az emberek és az épületek rugalmasságára, sérülékenységére és ellenálló képességére vonatkozó információkra lehet szükség. |
| --- | --- |

b)

Veszélyhez és helyreállításhoz kapcsolódó térképezés (Risk & recovery mapping, RRM) modult a válságokat megelőző vagy azokat követő helyzetekre, a helyreállítási, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló, a megelőzési és a felkészültségi tevékenységek támogatására kell tervezni. Veszélyhez és helyreállításhoz kapcsolódó térképezés modul heteken vagy hónapokon belül állítja elő a térképeket (és elemzéseket) a helyreállításhoz, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez, a megelőzéshez és a felkészültséghez kapcsolódó tevékenységekhez nyújtott támogatásként. Különböző veszélyekhez kapcsolódóan az emberek és az épületek rugalmasságára, sérülékenységére és ellenálló képességére vonatkozó információkra lehet szükség.

A szolgáltatások minőségének folyamatos javítása érdekében célzott validálási komponenst igénybe véve kell független ellenőrzést végezni a gyors térképezés és a veszélyhez és helyreállításhoz kapcsolódó térképezés modul szolgáltatásaiból vett mintán.

2.   
  A korai előrejelző komponens áradásokhoz, erdőtüzekhez és aszályokhoz kapcsolódóan végez riasztást és biztosít kockázatértékelést.

A szolgáltatás három fő modulra épül.

| a) | Az Európai árvíz-előrejelző rendszer (European Flood Awareness System, EFAS) az árvizek valószínűségére vonatkozó előrejelzéseket biztosít minden európai folyó tekintetében. Az Európai árvíz-előrejelző rendszer hozzáadott értékkel bíró korai árvíz-előrejelzési termékeket és a folyamatban lévő vagy előrejelzett európai árvizekhez kapcsolódó egyedálló áttekintő jellegű termékeket biztosít legalább három nappal előre. |
| --- | --- |

a)

Az Európai árvíz-előrejelző rendszer (European Flood Awareness System, EFAS) az árvizek valószínűségére vonatkozó előrejelzéseket biztosít minden európai folyó tekintetében. Az Európai árvíz-előrejelző rendszer hozzáadott értékkel bíró korai árvíz-előrejelzési termékeket és a folyamatban lévő vagy előrejelzett európai árvizekhez kapcsolódó egyedálló áttekintő jellegű termékeket biztosít legalább három nappal előre.

| b) | Az európai erdőtűz-információs rendszer (European Forest Fire Information System, EFFIS) egy internet alapú földrajzi információs rendszer, amely legfeljebb 10 nappal előre jelzi a tűzveszélyt, és az európai, a közel-keleti és az észak-afrikai régiók tekintetében nyújt az erdőtüzekre és a tűzrezsimekre vonatkozó valós idejű és historikus információkat. Az európai erdőtűz-információs rendszer keretében végzett tűzmegfigyelés az erdőtűz teljes ciklusára kiterjed, és a szolgáltatás mind a tüzet megelőző állapotokra, mind a tüzet követő károkra vonatkozóan információt biztosít. Az európai erdőtűz-információs rendszert globális futótűz-információs rendszerré (Global Wildfire Information System, GWIS) kell kibővíteni. |
| --- | --- |

b)

Az európai erdőtűz-információs rendszer (European Forest Fire Information System, EFFIS) egy internet alapú földrajzi információs rendszer, amely legfeljebb 10 nappal előre jelzi a tűzveszélyt, és az európai, a közel-keleti és az észak-afrikai régiók tekintetében nyújt az erdőtüzekre és a tűzrezsimekre vonatkozó valós idejű és historikus információkat. Az európai erdőtűz-információs rendszer keretében végzett tűzmegfigyelés az erdőtűz teljes ciklusára kiterjed, és a szolgáltatás mind a tüzet megelőző állapotokra, mind a tüzet követő károkra vonatkozóan információt biztosít. Az európai erdőtűz-információs rendszert globális futótűz-információs rendszerré (Global Wildfire Information System, GWIS) kell kibővíteni.

| c) | Az európai aszálymegfigyelő központot (European Drought Observatory, EDO) össze kell hangolni a Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatás más korai előrejelző moduljaival. Az Európai árvíz-előrejelző rendszer (EFAS) és az európai erdőtűz-információs rendszer meteorológiai adatbázisát, valamint – a talajnedvesség és a folyók áradása tekintetében – az EFAS megosztott hidrológiai modelljének (distributed hydrological model) eredményeit használja fel. Ezeket a termékeket az árvizek szempontjából releváns mutatókká kell feldolgozni és a vegetáció állapotára vonatkozó műholdas megfigyelésen alapuló mutatókkal kell kombinálni. A globális aszálymegfigyelő központ (Global Drought Observatory, GDO) globális szinten állít elő az árvizek hatásaira vonatkozó ágazatspecifikus mutatókat, valamint a folyamatban lévő árvizekkel kapcsolatos célzott elemzési jelentéseket készít. |
| --- | --- |

c)

Az európai aszálymegfigyelő központot (European Drought Observatory, EDO) össze kell hangolni a Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatás más korai előrejelző moduljaival. Az Európai árvíz-előrejelző rendszer (EFAS) és az európai erdőtűz-információs rendszer meteorológiai adatbázisát, valamint – a talajnedvesség és a folyók áradása tekintetében – az EFAS megosztott hidrológiai modelljének (distributed hydrological model) eredményeit használja fel. Ezeket a termékeket az árvizek szempontjából releváns mutatókká kell feldolgozni és a vegetáció állapotára vonatkozó műholdas megfigyelésen alapuló mutatókkal kell kombinálni. A globális aszálymegfigyelő központ (Global Drought Observatory, GDO) globális szinten állít elő az árvizek hatásaira vonatkozó ágazatspecifikus mutatókat, valamint a folyamatban lévő árvizekkel kapcsolatos célzott elemzési jelentéseket készít.

3.1.   Termékterjesztés

A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása által előállított információkhoz teljes, nyílt és ingyenes hozzáférést kell biztosítani a szolgáltatás e célra létrehozott webportálján keresztül. Kivételes esetekben és körülmények között, biztonsági okokból vagy harmadik felek jogainak védelme érdekében az információk nyilvánossága korlátozható.

A térképezési termékek vonatkozásában a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ (ERCC) végzi el az adatok érzékenységének ellenőrzését; és a megfelelő termékeket a Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatás portálján kell hozzáférhetővé tenni. Amennyiben az aktiválás és a termékek érzékenynek minősülnek, a szolgáltató e-mailben értesíti a jogosult felhasználót a termék biztonságos fájlátvitelt biztosító (sftp) szerveren (jelszóval védve) történő hozzáférhetővé tételéről.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

1.   Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása – gyors térképezési termékek

A felhasználók három különböző térképtípus közül választhatnak.

| a) | A referencia-térképek a katasztrófa előtti adatokat felhasználva nyújtanak információt a területről és az ott lévő javakról. A térkép az érintett terület meghatározott térképi elemeit tartalmazza, különös tekintettel a katasztrófának kitett javakra, valamint egyéb olyan rendelkezésre álló információt, amely az egyes válságkezelési feladatok kapcsán a felhasználók segítségére lehet. |
| --- | --- |

a)

A referencia-térképek a katasztrófa előtti adatokat felhasználva nyújtanak információt a területről és az ott lévő javakról. A térkép az érintett terület meghatározott térképi elemeit tartalmazza, különös tekintettel a katasztrófának kitett javakra, valamint egyéb olyan rendelkezésre álló információt, amely az egyes válságkezelési feladatok kapcsán a felhasználók segítségére lehet.

| b) | A lehatároló térképeknek az esemény kiterjedésével (és amennyiben ez várható, továbbterjedésével) kapcsolatos értékelést kell nyújtaniuk. A lehatároló térképeknek a katasztrófát követően készített műholdfelvételeken kell alapulniuk. A katasztrófa típusától és a katasztrófa által sújtott területek lehatárolásától függően különbözőek lehetnek. |
| --- | --- |

b)

A lehatároló térképeknek az esemény kiterjedésével (és amennyiben ez várható, továbbterjedésével) kapcsolatos értékelést kell nyújtaniuk. A lehatároló térképeknek a katasztrófát követően készített műholdfelvételeken kell alapulniuk. A katasztrófa típusától és a katasztrófa által sújtott területek lehatárolásától függően különbözőek lehetnek.

| c) | Az értékelő térképeknek a kár mértékével (és amennyiben ez várható, továbbterjedésével) kapcsolatos értékelést kell nyújtaniuk. Az értékelő térképeknek az eseményt követően készített műholdfelvételeken kell alapulniuk. Az értékelő térképeknek tartalmazniuk kell az egyes katasztrófatípusoknak megfelelően a kiterjedtséget, nagyságot vagy katasztrófa fokozatát. Az érintett lakosság és javak szempontjából releváns és frissített információkat is tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

c)

Az értékelő térképeknek a kár mértékével (és amennyiben ez várható, továbbterjedésével) kapcsolatos értékelést kell nyújtaniuk. Az értékelő térképeknek az eseményt követően készített műholdfelvételeken kell alapulniuk. Az értékelő térképeknek tartalmazniuk kell az egyes katasztrófatípusoknak megfelelően a kiterjedtséget, nagyságot vagy katasztrófa fokozatát. Az érintett lakosság és javak szempontjából releváns és frissített információkat is tartalmazhatnak.

2.   Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása – veszélyhez és helyreállításhoz kapcsolódó térképezési termékek

E szolgáltatás igény szerint biztosított térinformatikai adatokból áll. Ezek az információk olyan katasztrófa-elhárítási tevékenységeket támogatnak, amelyek nem az azonnali reagálást igénylő szakaszhoz kapcsolódnak. A termékeket kétféle módon lehet lekérni: részletes (különösen az infrastruktúrával kapcsolatos) térképi elemeket és a katasztrófaveszélyre vonatkozó információkat (veszély, kitettség, kockázat) tartalmazó előre meghatározott készletből választva vagy az adott helyzethez kapcsolódóan igényelt információkat és a kívánt termék típusát szabad szövegben meghatározva.

Az alábbi termékkategóriák állnak rendelkezésre:

| a) | referencia térképek, amelyek átfogó és friss képet adnak a területről és a katasztrófával kapcsolatos kockázatok csökkentése szempontjából releváns javakról; |
| --- | --- |

a)

referencia térképek, amelyek átfogó és friss képet adnak a területről és a katasztrófával kapcsolatos kockázatok csökkentése szempontjából releváns javakról;

| b) | a katasztrófa előtti helyzetet bemutató térképek olyan releváns és friss tematikus információkkal, amelyek segítenek megtervezni a veszélynek kitett területeket érintő, a halálesetek és károk minimálisra szorítását célzó beavatkozásokat; |
| --- | --- |

b)

a katasztrófa előtti helyzetet bemutató térképek olyan releváns és friss tematikus információkkal, amelyek segítenek megtervezni a veszélynek kitett területeket érintő, a halálesetek és károk minimálisra szorítását célzó beavatkozásokat;

| c) | a katasztrófa utáni helyzetet bemutató térképek a helyreállítás megtervezése és az előrehaladás nyomon követése szempontjából releváns és friss információkkal, a hosszú távú hatást térképezve. |
| --- | --- |

c)

a katasztrófa utáni helyzetet bemutató térképek a helyreállítás megtervezése és az előrehaladás nyomon követése szempontjából releváns és friss információkkal, a hosszú távú hatást térképezve.

Az a), b) és c) pontban említett térképeket gyakran kell frissíteni.

A térképek az alábbi információkat tartalmazzák:

| a) | a veszély által fenyegetett területek térképi elemeit, különös tekintettel az infrastruktúrára; |
| --- | --- |

a)

a veszély által fenyegetett területek térképi elemeit, különös tekintettel az infrastruktúrára;

| b) | a katasztrófával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információt; |
| --- | --- |

b)

a katasztrófával kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információt;

| c) | a rendelkezésre álló egyéb információkat, amelyek segítséget nyújthatnak a felhasználóknak a válságkezeléshez kapcsoló egyedi tervezési tevékenységben, mint amilyen egy lehetséges katasztrófával szembeni védelem biztosítása, beleértve a tervezést és más védelmi intézkedéseket, jogalkotási lépések megtételét és tudatosságnövelő kampányokat. |
| --- | --- |

c)

a rendelkezésre álló egyéb információkat, amelyek segítséget nyújthatnak a felhasználóknak a válságkezeléshez kapcsoló egyedi tervezési tevékenységben, mint amilyen egy lehetséges katasztrófával szembeni védelem biztosítása, beleértve a tervezést és más védelmi intézkedéseket, jogalkotási lépések megtételét és tudatosságnövelő kampányokat.

3.   Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása – európai árvíz-előrejelző rendszer

Az európai árvíz-előrejelző rendszer a nemzeti/regionális hidrológiai szolgálatok és a veszélyhelyzet-reagálási koordinációs központ mellett kiegészítő jellegű, korai árvíz-előrejelzési információkat biztosít. Az európai árvíz-előrejelző rendszer az alábbi, legfeljebb 10 nappal előre adatokat biztosító modulokat tartalmazza:

| a) | árvíz-előrejelzést: amely korai előrejelzéshez kapcsolódó információkat biztosít páneurópai és globális szinten; |
| --- | --- |

a)

árvíz-előrejelzést: amely korai előrejelzéshez kapcsolódó információkat biztosít páneurópai és globális szinten;

| b) | árvízriasztást, amely többek között a hirtelen áradásokkal kapcsolatos jelzéseket nyújt. |
| --- | --- |

b)

árvízriasztást, amely többek között a hirtelen áradásokkal kapcsolatos jelzéseket nyújt.

| c) | áradás-megfigyelést: amely a folyamatban lévő áradásokat követi nyomon. |
| --- | --- |

c)

áradás-megfigyelést: amely a folyamatban lévő áradásokat követi nyomon.

4.   Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása – európai erdőtűz-információs rendszer

Az európai erdőtűz-információs rendszer a tüzet megelőző szakasztól a tüzet követő szakaszig terjedő négy modul biztosításával támogatja az erdőtüzekkel szembeni védelmet az Unión belül.

| a) | Tűzveszély értékelése: a tűz megelőzését és a tűzre való felkészültséget támogató páneurópai és globális adatok biztosítása. Az időjárási előrejelzések felhasználásával készülő napi térképek, amelyek 1–6 nappal előre jelzik a tűzveszély szintjét. A modul március 1-től október 31-ig aktív. |
| --- | --- |

a)

Tűzveszély értékelése: a tűz megelőzését és a tűzre való felkészültséget támogató páneurópai és globális adatok biztosítása. Az időjárási előrejelzések felhasználásával készülő napi térképek, amelyek 1–6 nappal előre jelzik a tűzveszély szintjét. A modul március 1-től október 31-ig aktív.

| b) | Az aktív tüzek térképezése: a tűzoltást támogató páneurópai és globális adatok biztosítása. Az aktív tüzeket tartalmazó napi térképek, amelyek átfogó képet nyújtanak a világban lévő aktuális tüzekről; |
| --- | --- |

b)

Az aktív tüzek térképezése: a tűzoltást támogató páneurópai és globális adatok biztosítása. Az aktív tüzeket tartalmazó napi térképek, amelyek átfogó képet nyújtanak a világban lévő aktuális tüzekről;

| c) | Gyors kárfelmérés: a tüzek utáni értékeléshez kapcsolódó páneurópai adatok biztosítása. Az Európán belüli leégett területek kerületére vonatkozó naponta frissülő adatok, a 40 hektár körüli vagy annál nagyobb területet érintő tüzek esetében; |
| --- | --- |

c)

Gyors kárfelmérés: a tüzek utáni értékeléshez kapcsolódó páneurópai adatok biztosítása. Az Európán belüli leégett területek kerületére vonatkozó naponta frissülő adatok, a 40 hektár körüli vagy annál nagyobb területet érintő tüzek esetében;

| d) | Heti kárfelmérés: a tüzek utáni értékeléshez kapcsolódó páneurópai adatok biztosítása. Az Európán belüli leégett területek kerületére vonatkozó hetente frissülő adatok. |
| --- | --- |

d)

Heti kárfelmérés: a tüzek utáni értékeléshez kapcsolódó páneurópai adatok biztosítása. Az Európán belüli leégett területek kerületére vonatkozó hetente frissülő adatok.

5.   Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatása – európai aszálymegfigyelő központ

Az európai aszálymegfigyelő központ négy modul keretében biztosítja a vízhiánnyal és az aszállyal kapcsolatos információkat.

| a) | A nyomonkövetési és térképezési modul: lehetővé teszi az aszályok területi és időbeli változásának megjelenítését különböző mutatókat használva az esőre, a hóborítottságra, a hőmérsékletre, a talajnedvességre, a talajvízre, a folyók vízhozamára és a növényzet állapotára. A mutatókat a lokális mérési eredmények (meteorológiai adatok, talajvíz), a modellezések eredményei (talajnedvesség, folyók vízhozama) és a műholdas adatok (növényzetet érő stresszhatás, talajnedvesség, szárazföldi felszíni hőmérséklet) alapján kell kiszámolni. A mezőgazdaságra és az ökoszisztémára gyakorolt hatások tekintetében alkalmazandó riasztási szinthez egyes mutatókat össze kell vonni. |
| --- | --- |

a)

A nyomonkövetési és térképezési modul: lehetővé teszi az aszályok területi és időbeli változásának megjelenítését különböző mutatókat használva az esőre, a hóborítottságra, a hőmérsékletre, a talajnedvességre, a talajvízre, a folyók vízhozamára és a növényzet állapotára. A mutatókat a lokális mérési eredmények (meteorológiai adatok, talajvíz), a modellezések eredményei (talajnedvesség, folyók vízhozama) és a műholdas adatok (növényzetet érő stresszhatás, talajnedvesség, szárazföldi felszíni hőmérséklet) alapján kell kiszámolni. A mezőgazdaságra és az ökoszisztémára gyakorolt hatások tekintetében alkalmazandó riasztási szinthez egyes mutatókat össze kell vonni.

| b) | Az előrejelzési modul: kiválasztott aszály-mutatókra vonatkozó előrejelzéseket biztosít; |
| --- | --- |

b)

Az előrejelzési modul: kiválasztott aszály-mutatókra vonatkozó előrejelzéseket biztosít;

| c) | Az adatelemzés modul: lehetővé teszi a rendelkezésre álló mutatók időbeli profiljainak elemzését és összehasonlítását, térbeli összehasonlítását és adminisztratív egységekbe történő összevonását; |
| --- | --- |

c)

Az adatelemzés modul: lehetővé teszi a rendelkezésre álló mutatók időbeli profiljainak elemzését és összehasonlítását, térbeli összehasonlítását és adminisztratív egységekbe történő összevonását;

| d) | A jelentősebb aszályokról készített elemző jelentések, amelyek elemzik az aszály kiterjedtségét és súlyosságát, valamint a lehetséges hatásokat. |
| --- | --- |

d)

A jelentősebb aszályokról készített elemző jelentések, amelyek elemzik az aszály kiterjedtségét és súlyosságát, valamint a lehetséges hatásokat.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

5.1.   Műholdas és lokális megfigyelések

A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatásának térképezési komponense által biztosított térinformatikai adatok többsége a műholdas távérzékeléssel gyűjtött adatokból származtatott adat, amelyet a rendelkezésre álló lokális vagy nyílt adatforrásokból származó adatok egészítenek ki. A műholdas képeket a Kopernikuszt támogató küldetéseken, valamint a Sentinel 1 és 2 műholdak által végzett megfigyeléseken keresztül kell begyűjteni biztosítva a különböző megfigyelési igények teljesítését. A térképezési komponenshez szükséges lokális adatokat nyílt forrású és/vagy a nemzeti térképezési és földhivatalok (national mapping and cadaster agencies, NMCA) által hozzáférhetővé tett adatokból kell biztosítani, a nemzeti térképezési és földhivatalok és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség közötti kétoldalú megállapodásnak megfelelően.

A Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatásának korai előrejelzés komponense a Sentinel műholdakról rendelkezésre álló felvételeket, jelenleg a Sentinel-1, Sentinel-2 (erdőtűz) és Sentinel-3 műholdakról származó adatokat használja fel. A komponens, mivel a tűzkárok közel valós idejű értékeléséhez nagyon gyakori adatgyűjtésekre van szükség, más szenzorokat is igénybe vesz, így a közepes térbeli felbontású adatok megszerzéséhez a MODIS és a VIIRS, a nagy térbeli felbontású képekhez pedig a Landsat, a SPOT és az IRS műholdakat. A korai árvíz-előrejelzési komponenshez felhasznált változókat, mint a hó-víz egyenérték és talajnedvesség, a MetOp és a DMSP műholdak fedélzetén lévő szenzorokkal kell begyűjteni.

A lokális adatok tartalmaznak levegőbe (például légi járműre és UAV-ra) telepített eszközökön alapuló megfigyeléseket. A korai előrejelzési komponens tekintetében a lokális komponens a megfelelő nemzeti és regionális hatóságoktól származó hidrometeorológiai megfigyeléseket tartalmaz.

---

VII. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ BIZTONSÁGI SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

A KOPERNIKUSZ BIZTONSÁGI SZOLGÁLTATÁSÁNAK CÉLKITŰZÉSEI ÉS HATÁLYA

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatás létrehozásának célja, hogy releváns és megfelelő adatokat és információkat biztosítson, amelyek segítéségével az Unió kezelni tudja a polgári biztonsági kihívásokat és – különösen a határőrizet és tengerfelügyelet megerősítésén keresztül – fejleszteni tudja a megelőzési, felkészültségi és katasztrófaelhárítási kapacitásait, valamint hogy gondoskodjon az Unió külső tevékenységeinek Kopernikusz-program általi támogatásáról. A Kopernikusz biztonsági szolgáltatása az alábbi komponensek mentén épül fel:

| a) | határőrizeti komponens, amelyet hatáskör átruházás keretében megbízott szervezetként az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) üzemeltet; |
| --- | --- |

a)

határőrizeti komponens, amelyet hatáskör átruházás keretében megbízott szervezetként az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) üzemeltet;

| b) | tengerfelügyeleti komponens, amelyet hatáskör átruházás keretében, megbízott szervezetként az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) üzemeltet; |
| --- | --- |

b)

tengerfelügyeleti komponens, amelyet hatáskör átruházás keretében, megbízott szervezetként az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) üzemeltet;

| c) | az Unió külső tevékenységeihez nyújtott támogatási komponens, amelyet hatáskör átruházás keretében, megbízott szervezetként az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN) üzemeltet; |
| --- | --- |

c)

az Unió külső tevékenységeihez nyújtott támogatási komponens, amelyet hatáskör átruházás keretében, megbízott szervezetként az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN) üzemeltet;

A három megbízott szervezet különböző megfigyelési kapacitásainak integrálása a működési szinergiákból fakadóan a lehető legalacsonyabb költségen fejlesztett összehangolt termékeket eredményez.

I. RÉSZ

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatásának határőrizeti komponense

1.   HATÁLY

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatásának határőrizeti komponensét úgy kell kialakítani, hogy az a több országot érintő biztonsági fenyegetések feltárásán és nyomon követésén, kockázatértékelésen és korai előrejelző rendszeren, térképezésen és nyomon követésen keresztül az Unió külső határainál jelentkező biztonsági problémák kezelését segítő jobb helyzetismeretet biztosítson.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

Az összegyűjtött felhasználói igényeknek megfelelően a határfelügyeleti komponens az alábbi, az adat- és/vagy információtermékeket azok fő felhasználási területe szerint csoportosító, tématerületeken nyújt szolgáltatásokat:

| a) | a szárazföldi szolgáltatások (1., 2., 3. szolgáltatás) műholdas képeken alapulnak, és kikötőkről, tengerpartról, strandokról, határátkelőhelyekről készített elemzéseket tartalmaznak, amelyek szakértők általi értelmezést igényelnek; |
| --- | --- |

a)

a szárazföldi szolgáltatások (1., 2., 3. szolgáltatás) műholdas képeken alapulnak, és kikötőkről, tengerpartról, strandokról, határátkelőhelyekről készített elemzéseket tartalmaznak, amelyek szakértők általi értelmezést igényelnek;

| b) | a tengeri szolgáltatások (4., 5., 6., 7. szolgáltatás) a hajójelentési rendszereken és a műholdas képek segítségével történő hajófelderítésen alapulnak, és részben automatizált módon működnek; |
| --- | --- |

b)

a tengeri szolgáltatások (4., 5., 6., 7. szolgáltatás) a hajójelentési rendszereken és a műholdas képek segítségével történő hajófelderítésen alapulnak, és részben automatizált módon működnek;

| c) | a környezeti szolgáltatás (8. szolgáltatás) a környezeti változók, többek között a szárazföldre vonatkozó információk és az időjárási viszonyok elemzését biztosítja. |
| --- | --- |

c)

a környezeti szolgáltatás (8. szolgáltatás) a környezeti változók, többek között a szárazföldre vonatkozó információk és az időjárási viszonyok elemzését biztosítja.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A határőrizeti komponens az alábbi tevékenységi területekre bomlik:

| a) | az átruházott hatáskörben végzett tevékenységek átfogó irányítása, beleértve a beszerzéseket, a szerződések kezelését és a jelentéstételt; |
| --- | --- |

a)

az átruházott hatáskörben végzett tevékenységek átfogó irányítása, beleértve a beszerzéseket, a szerződések kezelését és a jelentéstételt;

| b) | a szolgáltatásirányítás, beleértve az igények meghatározását, az adatgyűjtést, a minőségbiztosítást és a határőrizeti szolgáltatások nyújtását; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatásirányítás, beleértve az igények meghatározását, az adatgyűjtést, a minőségbiztosítást és a határőrizeti szolgáltatások nyújtását;

| c) | a szolgáltatások továbbfejlesztése a szolgáltatások iránti változó felhasználói (határellenőrzési hatóságok és a Frontex) igények alapján; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatások továbbfejlesztése a szolgáltatások iránti változó felhasználói (határellenőrzési hatóságok és a Frontex) igények alapján;

| d) | a felhasználók bevonása és képzése, beleértve a felhasználók képzéséhez szükséges minden tevékenységet, valamint a felhasználók általi igénybevétel értékelését minden egyes szolgáltatás tekintetében. |
| --- | --- |

d)

a felhasználók bevonása és képzése, beleértve a felhasználók képzéséhez szükséges minden tevékenységet, valamint a felhasználók általi igénybevétel értékelését minden egyes szolgáltatás tekintetében.

A Kopernikusz határőrizeti szolgáltatását a Frontex – már bevezetett – fúziós szolgáltatásai keretében kell megvalósítani.

Az alábbi tevékenységeket többnyire a Frontexnek kell elvégeznie, amennyiben ez szükséges, alvállalkozók bevonásával:

| a) | a napi szintű üzemeltetés és a felhasználókkal való kapcsolattartás; |
| --- | --- |

a)

a napi szintű üzemeltetés és a felhasználókkal való kapcsolattartás;

| b) | a tervezés, megrendelés, beszerzés és a termékek kiszámlázása (Föld-megfigyelési és nem Föld-megfigyelési termékek); |
| --- | --- |

b)

a tervezés, megrendelés, beszerzés és a termékek kiszámlázása (Föld-megfigyelési és nem Föld-megfigyelési termékek);

| c) | az információtechnológiai műveletek irányítása, beleértve a váratlan események és problémák kezelését; |
| --- | --- |

c)

az információtechnológiai műveletek irányítása, beleértve a váratlan események és problémák kezelését;

| d) | az átadott termékek minőségbiztosítása; |
| --- | --- |

d)

az átadott termékek minőségbiztosítása;

| e) | a szolgáltatásokra vonatkozó korrekciók és frissítések végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a szolgáltatásokra vonatkozó korrekciók és frissítések végrehajtása;

| f) | a szolgáltatásnyújtás nyomon követése. |
| --- | --- |

f)

a szolgáltatásnyújtás nyomon követése.

A fent bemutatott tevékenységek támogatásaként a Frontex a szolgáltatási szintre vonatkozó, részben a Kopernikusz keretében finanszírozott megállapodásokat köt az Európai Unió Műholdközpontjával (EUSC) és az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséggel (EMSA), előbbi esetében a szárazföldi, utóbbi esetében a tengeri térségek elemzésére vonatkozóan.

Az újonnan megfogalmazódó felhasználói igények tesztelése és validálása céljából igazoló vizsgálatok (proof of concept) végezhetők el, és az operatív szakot előkészítő projektek hajthatók végre.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz-szolgáltatás határőrizeti célokra történő egyedi aktiválásairól a Frontex dönt az aktuális helyzetről készített saját kockázatértékelése alapján. A határőrizet az alábbi szolgáltatásokat foglalja magában:

| a) | Tengerpart-megfigyelést (1. szolgáltatás) – a tengerpart-megfigyelés területén fejlesztett Kopernikusz-termékek az irreguláris migráció és a több országot érintő, bűnözéshez kapcsolódó tevékenységek operatív értékelésének támogatása érdekében a kockázatelemzéssel kiválasztott part menti sávokra (partszakaszok és kikötők) vonatkozó pontos és ad hoc képelemző jelentéseket, vektorizált adatokat és képeket tartalmaznak; |
| --- | --- |

a)

Tengerpart-megfigyelést (1. szolgáltatás) – a tengerpart-megfigyelés területén fejlesztett Kopernikusz-termékek az irreguláris migráció és a több országot érintő, bűnözéshez kapcsolódó tevékenységek operatív értékelésének támogatása érdekében a kockázatelemzéssel kiválasztott part menti sávokra (partszakaszok és kikötők) vonatkozó pontos és ad hoc képelemző jelentéseket, vektorizált adatokat és képeket tartalmaznak;

| b) | A határok előtti területek megfigyelését (2. szolgáltatás) – az irreguláris migráció és a több országot érintő, bűnözéshez kapcsolódó tevékenységek operatív értékelésének támogatása érdekében a kockázatelemzéssel kiválasztott határok előtti területekre vonatkozó pontos és ad hoc képelemző jelentések, vektorizált adatok és képek; |
| --- | --- |

b)

A határok előtti területek megfigyelését (2. szolgáltatás) – az irreguláris migráció és a több országot érintő, bűnözéshez kapcsolódó tevékenységek operatív értékelésének támogatása érdekében a kockázatelemzéssel kiválasztott határok előtti területekre vonatkozó pontos és ad hoc képelemző jelentések, vektorizált adatok és képek;

| c) | Referencia felvételeket/térképezést (3. szolgáltatás) – a referencia felvételekhez/térképezéshez kapcsolódóan fejlesztett Kopernikusz-termékek a kockázatelemzéssel azonosított, egyes harmadik országokra vonatkozó nagyon nagy felbontású műholdas képeken és vektorizált adatokon alapulnak; |
| --- | --- |

c)

Referencia felvételeket/térképezést (3. szolgáltatás) – a referencia felvételekhez/térképezéshez kapcsolódóan fejlesztett Kopernikusz-termékek a kockázatelemzéssel azonosított, egyes harmadik országokra vonatkozó nagyon nagy felbontású műholdas képeken és vektorizált adatokon alapulnak;

| d) | Érdeklődési terület tengerfelügyeletét (4. szolgáltatás) – az érdeklődési terület tengerfelügyeletének témájához kapcsolódóan fejlesztett Kopernikusz-termékek a figyelmet érdemlő hajók nyílt forrásokból, platformokról és szenzorokból származó lokális adatokkal kombinált Föld-megfigyelési adatok felhasználásával történő azonosítására és nyomon követésére terjednek ki; |
| --- | --- |

d)

Érdeklődési terület tengerfelügyeletét (4. szolgáltatás) – az érdeklődési terület tengerfelügyeletének témájához kapcsolódóan fejlesztett Kopernikusz-termékek a figyelmet érdemlő hajók nyílt forrásokból, platformokról és szenzorokból származó lokális adatokkal kombinált Föld-megfigyelési adatok felhasználásával történő azonosítására és nyomon követésére terjednek ki;

| e) | Hajófelderítési szolgáltatást (5. szolgáltatás) – a hajófelderítési szolgáltatás keretében fejlesztett Kopernikusz-termékek műholdalapú hajófelderítést (SAR) és az együttműködő rendszerekhez (AIS, LRIT) kapcsolódó hajóazonosítást (optikai) tartalmaznak; |
| --- | --- |

e)

Hajófelderítési szolgáltatást (5. szolgáltatás) – a hajófelderítési szolgáltatás keretében fejlesztett Kopernikusz-termékek műholdalapú hajófelderítést (SAR) és az együttműködő rendszerekhez (AIS, LRIT) kapcsolódó hajóazonosítást (optikai) tartalmaznak;

| f) | Hajó-nyomonkövetési és jelentési szolgáltatást (6. szolgáltatás) – a hajó-nyomonkövetési és jelentési szolgáltatást keretében létrehozott Kopernikusz-termékek egymással kombinált földi/műholdas AIS, LRIT és VMS információt tartalmaznak; |
| --- | --- |

f)

Hajó-nyomonkövetési és jelentési szolgáltatást (6. szolgáltatás) – a hajó-nyomonkövetési és jelentési szolgáltatást keretében létrehozott Kopernikusz-termékek egymással kombinált földi/műholdas AIS, LRIT és VMS információt tartalmaznak;

| g) | A rendellenes hajók felderítésével kapcsolatos szolgáltatást (7. szolgáltatás) – a rendellenes hajók felderítésével kapcsolatos szolgáltatás keretében kialakított Kopernikusz-termékek a gyanús viselkedés észlelésekor automatikusan generált riasztásokból állnak; |
| --- | --- |

g)

A rendellenes hajók felderítésével kapcsolatos szolgáltatást (7. szolgáltatás) – a rendellenes hajók felderítésével kapcsolatos szolgáltatás keretében kialakított Kopernikusz-termékek a gyanús viselkedés észlelésekor automatikusan generált riasztásokból állnak;

| h) | A kockázatelemzéshez végzett környezeti értékelést (8. szolgáltatás) – a kockázatelemzéshez végzett környezeti értékelés témájához kapcsolódó Kopernikusz-termékek az operatív tervezést, a döntéshozatali folyamatokat és a műholdas információgyűjtés tervezését támogató környezeti információkból (a jelenlegi és az előrejelzett időjárási viszonyok és a tenger állapota) állnak; |
| --- | --- |

h)

A kockázatelemzéshez végzett környezeti értékelést (8. szolgáltatás) – a kockázatelemzéshez végzett környezeti értékelés témájához kapcsolódó Kopernikusz-termékek az operatív tervezést, a döntéshozatali folyamatokat és a műholdas információgyűjtés tervezését támogató környezeti információkból (a jelenlegi és az előrejelzett időjárási viszonyok és a tenger állapota) állnak;

| i) | A kockázatbecsléshez végzett, nagy területre kiterjedő környezeti értékelést (9. szolgáltatás) – a szolgáltatást „kérésre” kell biztosítani, és az Eurosur fúziós szolgáltatásain keresztül kell igényelni; meghatározott térségek, archív és új felvételek felhasználásával történő megfigyelésén alapuló képelemzéssel kell biztosítani; |
| --- | --- |

i)

A kockázatbecsléshez végzett, nagy területre kiterjedő környezeti értékelést (9. szolgáltatás) – a szolgáltatást „kérésre” kell biztosítani, és az Eurosur fúziós szolgáltatásain keresztül kell igényelni; meghatározott térségek, archív és új felvételek felhasználásával történő megfigyelésén alapuló képelemzéssel kell biztosítani;

| j) | Föld-megfigyelési felderítő szolgáltatást (10. szolgáltatás) – a szolgáltatást kérésre kell biztosítani, és a nemzeti koordinációs központok igényelhetik az Eurosur fúziós szolgáltatásain keresztül; a Föld-megfigyelési felderítő szolgáltatás nagyobb területeken belüli, érdeklődésre számot tartó sajátos területek és célok előzetes értékelését és azonosítását biztosítja; az azonosított területek és célok validálását az igénylőnek kell elvégeznie, és erre vonatkozó igény esetén, további elemzését rendszeres megfigyelési szolgáltatásokkal kell végrehajtani; |
| --- | --- |

j)

Föld-megfigyelési felderítő szolgáltatást (10. szolgáltatás) – a szolgáltatást kérésre kell biztosítani, és a nemzeti koordinációs központok igényelhetik az Eurosur fúziós szolgáltatásain keresztül; a Föld-megfigyelési felderítő szolgáltatás nagyobb területeken belüli, érdeklődésre számot tartó sajátos területek és célok előzetes értékelését és azonosítását biztosítja; az azonosított területek és célok validálását az igénylőnek kell elvégeznie, és erre vonatkozó igény esetén, további elemzését rendszeres megfigyelési szolgáltatásokkal kell végrehajtani;

| k) | Migrációs és határokon átnyúló bűnözői hálózatok elemzését (11. szolgáltatás) – a szolgáltatást kérésre kell biztosítani, és a nemzeti koordinációs központok igényelhetik az Eurosur fúziós szolgáltatásain keresztül; e szolgáltatás az irreguláris migrációval vagy a határon átnyúló bűnözési tevékenységgel összefüggésbe hozható területre, tevékenységre és/vagy egy szervezett bűnözői csoportra vonatkozó társadalmi-gazdasági állapotfelmérést és kiinduló elemzést biztosít. Számos forrás igénybevételén kell alapulnia. |
| --- | --- |

k)

Migrációs és határokon átnyúló bűnözői hálózatok elemzését (11. szolgáltatás) – a szolgáltatást kérésre kell biztosítani, és a nemzeti koordinációs központok igényelhetik az Eurosur fúziós szolgáltatásain keresztül; e szolgáltatás az irreguláris migrációval vagy a határon átnyúló bűnözési tevékenységgel összefüggésbe hozható területre, tevékenységre és/vagy egy szervezett bűnözői csoportra vonatkozó társadalmi-gazdasági állapotfelmérést és kiinduló elemzést biztosít. Számos forrás igénybevételén kell alapulnia.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

A Frontexnek a határfelügyeleti hírszerző tevékenység ellátásához számos forrásból kell adatokat gyűjtenie, és ezek hozzáadott értékét az adatfúziós szolgáltatásán keresztül kell biztosítania.

A szolgáltatás az alábbi bemeneti adatokat veszi igénybe:

| a) | műholdfelvételek (optikai és radarképek); |
| --- | --- |

a)

műholdfelvételek (optikai és radarképek);

| b) | a célzott hajófelderítési rendszerekből származó adatok; |
| --- | --- |

b)

a célzott hajófelderítési rendszerekből származó adatok;

| c) | meteorológiai információk; |
| --- | --- |

c)

meteorológiai információk;

| d) | hírszerzési információk. |
| --- | --- |

d)

hírszerzési információk.

II. RÉSZ

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatásának tengerfelügyeleti komponense

1.   HATÁLY

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatásának tengerfelügyeleti komponensét úgy kell kialakítani, hogy az a Kopernikusz-adatoknak és -információknak a több régiót érintő biztonsági fenyegetések jobb feltárásához és nyomon követéséhez, a kockázatértékeléshez és korai előrejelző rendszerhez, a tengeri térségek térképezéséhez és nyomon követéséhez történő felhasználásán alapuló, megerősített tengerfelügyeleten keresztül javítsa az Unió megelőzési, felkészültségi és katasztrófaelhárítási kapacitásait.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A tengerfelügyeleti komponens az alábbi felhasználói közösségek megfigyelési igényeit teljesíti:

| a) | halászati felügyelet; |
| --- | --- |

a)

halászati felügyelet;

| b) | tengeri biztonság; |
| --- | --- |

b)

tengeri biztonság;

| c) | vámügy és bűnüldözés; |
| --- | --- |

c)

vámügy és bűnüldözés;

| d) | védelem. |
| --- | --- |

d)

védelem.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A Kopernikusz tengerfelügyeleti szolgáltatása a különböző szolgáltatási elemek, köztük a Föld-megfigyelések kombinálása érdekében az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) már bevezetett felépítésére támaszkodik, és különböző felhasználói közösségek igényei szerint alakított szolgáltatásokat biztosít. Ezeket a szolgáltatási elemeket szolgáltatási inputokra és szolgáltatási modulokra kell kettéválasztani.

A szolgáltatási inputok az alábbi kategóriákba tartoznak:

| a) | Föld-megfigyelés; |
| --- | --- |

a)

Föld-megfigyelés;

| b) | sajátos tengeri területismeret (maritime domain awareness, MDA). |
| --- | --- |

b)

sajátos tengeri területismeret (maritime domain awareness, MDA).

A szolgáltatási modulok az alábbi modulokból állnak:

| a) | általános szolgáltatási modulok; |
| --- | --- |

a)

általános szolgáltatási modulok;

| b) | integrációs szolgáltatási modulok. |
| --- | --- |

b)

integrációs szolgáltatási modulok.

A szolgáltatási inputok és a megfelelő kapacitások (modulok) kombinációjával különböző jogosult felhasználói közösségek számára lehet a felhasználói igények szerint alakított és költséghatékony szolgáltatásokat nyújtani.

Az alábbi egyedi feladatok elvégzését az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségre kell bízni:

| a) | az átruházott hatáskörben végzett tevékenységek átfogó irányítását; |
| --- | --- |

a)

az átruházott hatáskörben végzett tevékenységek átfogó irányítását;

| b) | az igazgatást és adminisztrációt, beleértve a beszerzéseket, a szerződések kezelését, a jelentéstételt és a minőségbiztosítást; |
| --- | --- |

b)

az igazgatást és adminisztrációt, beleértve a beszerzéseket, a szerződések kezelését, a jelentéstételt és a minőségbiztosítást;

| c) | a szolgáltatásfejlesztést, amely tartalmazza a szolgáltatások tervezését, tesztelését és megvalósítását; |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatásfejlesztést, amely tartalmazza a szolgáltatások tervezését, tesztelését és megvalósítását;

| d) | a szolgáltatásüzemeltetést, amely magában foglalja a napi szintű működtetést, a váratlan helyzetek és problémák kezelését, valamint a szolgáltatások folyamatos javítását. A szolgáltatásüzemeltetés magában foglalja a műholdtermékek tervezéséhez, rendeléséhez és validálásához kapcsolódó összes tevékenységet; |
| --- | --- |

d)

a szolgáltatásüzemeltetést, amely magában foglalja a napi szintű működtetést, a váratlan helyzetek és problémák kezelését, valamint a szolgáltatások folyamatos javítását. A szolgáltatásüzemeltetés magában foglalja a műholdtermékek tervezéséhez, rendeléséhez és validálásához kapcsolódó összes tevékenységet;

| e) | a felhasználók bevonását és képzését, amely magában foglalja a felhasználók képzéséhez szükséges összes tevékenységet, valamint a felhasználók általi igénybevétel értékelését minden egyes szolgáltatás tekintetében. |
| --- | --- |

e)

a felhasználók bevonását és képzését, amely magában foglalja a felhasználók képzéséhez szükséges összes tevékenységet, valamint a felhasználók általi igénybevétel értékelését minden egyes szolgáltatás tekintetében.

E tevékenységeket meghaladó, de a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó tevékenységet képeznek az igazoló vizsgálatok (proof of concept) és az operatív szakot előkészítő projektek, amelyek adott területen felmerülő új felhasználói igények tesztelése és validálása céljára használhatók.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatás tengerfelügyeleti komponense keretében biztosított termékek körébe az alábbi szolgáltatások tartoznak:

1.   Halászati ellenőrzéshez kapcsolódó szolgáltatások

Az illegális halászati tevékenység veszélyeztetheti a halászati erőforrásokkal való gazdálkodás tervének megvalósítását és a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázását. E szolgáltatásoknak az alábbi igényeket kell figyelembe venniük:

| a) | a halászterületek nyomon követése; |
| --- | --- |

a)

a halászterületek nyomon követése;

| b) | a halászkikötők megfigyelése a halászhajók távozásának és kikötésének felmérése és ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

b)

a halászkikötők megfigyelése a halászhajók távozásának és kikötésének felmérése és ellenőrzése érdekében.

2.   Tengeri biztonsági és védelmi szolgáltatások

A tengeri biztonsági és védelmi szolgáltatások két alapvető kategóriába sorolható felhasználói igénynek tesznek eleget.

| a) | Kutatás és mentés. A kutatás és mentés a veszélyben lévő és közvetlen életveszélynek kitett emberek felkutatása és számukra az életmentő segítség biztosítása. A kutatási és mentési tevékenység magában foglalja a távoli területeken végzett műveleteket, a tengeri mentést, valamint olyan speciális kutató és mentő berendezések használatát, amelyek rendszerint nem állnak a mentőszolgálatok rendelkezésére. A kutatási és mentési szolgáltatás magában foglalja a műholdak számára történő gyors feladatkiosztást, az UAV-ok bevetését a nagy területen történő megfigyelés, a pozíció és a megfelelő kutatási módszer (útvonal) megjelenítése érdekében, valamint a műveletek jobb koordinációja érdekében a kutatási és mentési eszközökkel kapcsolatos gyors feladatmeghatározást. |
| --- | --- |

a)

Kutatás és mentés. A kutatás és mentés a veszélyben lévő és közvetlen életveszélynek kitett emberek felkutatása és számukra az életmentő segítség biztosítása. A kutatási és mentési tevékenység magában foglalja a távoli területeken végzett műveleteket, a tengeri mentést, valamint olyan speciális kutató és mentő berendezések használatát, amelyek rendszerint nem állnak a mentőszolgálatok rendelkezésére. A kutatási és mentési szolgáltatás magában foglalja a műholdak számára történő gyors feladatkiosztást, az UAV-ok bevetését a nagy területen történő megfigyelés, a pozíció és a megfelelő kutatási módszer (útvonal) megjelenítése érdekében, valamint a műveletek jobb koordinációja érdekében a kutatási és mentési eszközökkel kapcsolatos gyors feladatmeghatározást.

| b) | Hajóbiztonság. A szolgáltatás magában foglalja a kibővített tengeri közlekedési helyzetképek Föld-megfigyelési termékek használatával történő gyűjtését és rendelkezésre bocsátását. A szolgáltatás hatálya globális, ugyanakkor kiemelt figyelmet fordít a távoli területekre és különösen a sarkvidékekre. |
| --- | --- |

b)

Hajóbiztonság. A szolgáltatás magában foglalja a kibővített tengeri közlekedési helyzetképek Föld-megfigyelési termékek használatával történő gyűjtését és rendelkezésre bocsátását. A szolgáltatás hatálya globális, ugyanakkor kiemelt figyelmet fordít a távoli területekre és különösen a sarkvidékekre.

3.   Vámügyi szolgáltatások

A vámügyi szolgáltatások biztosítják a kooperatív adatok felhasználását a hajók nyomon követésére, és az útvonalak és kikötőbe érkezések különböző célokból történő összekapcsolását a rendszerben már meglévő adatokkal.

A jogsértőnek minősülő árukereskedelem nyomon követésének középpontjában a tengeri területre vonatkozó helyzetismeret bővítése, valamint az információknak az alapvető nyilvántartásokkal, a hajókra vonatkozó információkkal és a jelentésekben szereplő adatokkal történő összevetésének kell állnia. A szolgáltatás olyan egyedi műveleteket/beavatkozásokat támogat, amelyek kapcsán fontos követelmény a gyors feladatkiosztás és megfigyelés. A végrehajtott tevékenységek között szerepel harmadik országok kikötőinek és partjainak megfigyelése bizonyos, azokból induló hajókról való adatgyűjtés érdekében, valamint a rendellenes viselkedések feltárása.

4.   Bűnüldözési szolgáltatások

A bűnüldözési szolgáltatások a tengeri területre vonatkozó helyzetismeret meglévő polgári erőforrásokra és kapacitásokra alapozott javítására, valamint az információk fokozottabb integrációjának megvalósítására összpontosítanak. A gyors feladatkiosztási és a sajátos műveletek megfigyelésével kapcsolatos módozatokon kell alapulnia.

5.   A tengeri környezettel kapcsolatos szolgáltatások

A tengeri környezettel kapcsolatos szolgáltatások a CleanSeaNet program tevékenységeiből állnak. A részt vevő államok számára az alábbi tevékenységekhez kapcsolódóan nyújtanak segítséget:

| a) | olajszennyezés azonosítása és nyomon követése a tenger felszínén; |
| --- | --- |

a)

olajszennyezés azonosítása és nyomon követése a tenger felszínén;

| b) | vészhelyzet esetén a véletlenszerű szennyezés nyomon követése; |
| --- | --- |

b)

vészhelyzet esetén a véletlenszerű szennyezés nyomon követése;

| c) | a szennyezők azonosításának elősegítése. |
| --- | --- |

c)

a szennyezők azonosításának elősegítése.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

A Kopernikusz tengerfelügyeleti szolgáltatásai Kopernikusz-adatokat és nem a Kopernikuszból származó bemeneti adatokat is felhasználnak a termékek biztosításához.

| 1. | Föld-megfigyelési adatokat és az alábbiakból származtatott adatokat:






  a) | SAR felvételek; |
| --- | --- | --- |

1.

Föld-megfigyelési adatokat és az alábbiakból származtatott adatokat:

a)

SAR felvételek;

| b) | optikai felvételek; |
| --- | --- |

b)

optikai felvételek;

| c) | műholdas videófelvételek. |
| --- | --- |

c)

műholdas videófelvételek.

| 2. | Nem Föld-megfigyelési adatok és hozzáadott értéket képviselő termékek






  a) | távirányítású légijármű-rendszerek (remotely piloted aircraft systems, RPAS); |
| --- | --- | --- |

2.

Nem Föld-megfigyelési adatok és hozzáadott értéket képviselő termékek

a)

távirányítású légijármű-rendszerek (remotely piloted aircraft systems, RPAS);

| b) | műholdas automatikus azonosító rendszerek (SAT-AIS); |
| --- | --- |

b)

műholdas automatikus azonosító rendszerek (SAT-AIS);

| c) | hajójelentési rendszerek, az e rendszerekre vonatkozó jogalapokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

hajójelentési rendszerek, az e rendszerekre vonatkozó jogalapokkal összhangban;

| d) | hajókkal kapcsolatos információk (a hajókra vonatkozó adatbázisokból). |
| --- | --- |

d)

hajókkal kapcsolatos információk (a hajókra vonatkozó adatbázisokból).

| 3. | Más forrásokból, bármilyen járműre, hajóra vagy más vízi járműre szerelt szenzorból származó helyi adatok. |
| --- | --- |

3.

Más forrásokból, bármilyen járműre, hajóra vagy más vízi járműre szerelt szenzorból származó helyi adatok.

III. RÉSZ

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatásának az Unió külső tevékenységéhez nyújtott támogatási komponense

1.   HATÁLY

A Kopernikusz biztonsági szolgáltatásának az Unió külső tevékenységéhez nyújtott támogatási komponense (SEA) azon az előfeltevésen alapul, mely szerint szorosan együttműködik majd a Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatásával (EMS). A SEA és az EMS közötti koordinációnak az alábbi alapelveket kell követnie:

| a) | a SEA és az EMS portfóliók integrálásakor figyelembe kell venni mindkét felhasználói közösség igényeit; |
| --- | --- |

a)

a SEA és az EMS portfóliók integrálásakor figyelembe kell venni mindkét felhasználói közösség igényeit;

| b) | a szolgáltatások koordinációja nem veszélyeztetheti a gyorsaságot, az egyes szolgáltatási portfóliók sajátosságait és minőségét, valamint a kérések érzékenységét; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatások koordinációja nem veszélyeztetheti a gyorsaságot, az egyes szolgáltatási portfóliók sajátosságait és minőségét, valamint a kérések érzékenységét;

| c) | a koordinációnak az erőforrások megosztásából fakadó potenciális költségmegtakarításra kell törekednie. |
| --- | --- |

c)

a koordinációnak az erőforrások megosztásából fakadó potenciális költségmegtakarításra kell törekednie.

2.   FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A szolgáltatások az alábbi fontosabb területekre terjednek ki:

| a) | a válságokkal kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- |

a)

a válságokkal kapcsolatos tájékoztatás;

| b) | válságmegelőzés és a válságokkal szembeni felkészültség; |
| --- | --- |

b)

válságmegelőzés és a válságokkal szembeni felkészültség;

| c) | tájékoztató közlemények és tevékenységelemzés. |
| --- | --- |

c)

tájékoztató közlemények és tevékenységelemzés.

A SEA szolgáltatás termékeit csak az alábbi jogosult felhasználók vehetik igénybe:

| a) | az Európai Külügyi Szolgálat (az EKSZ válságkezelési struktúrái; EU küldöttségek, az EKSZ regionális irodái); |
| --- | --- |

a)

az Európai Külügyi Szolgálat (az EKSZ válságkezelési struktúrái; EU küldöttségek, az EKSZ regionális irodái);

| b) | a közös biztonság- és védelempolitika missziói és műveletei; |
| --- | --- |

b)

a közös biztonság- és védelempolitika missziói és műveletei;

| c) | a Bizottság alábbi szervezeti egységei






  (1) | az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (DG ECHO); |
| --- | --- | --- |

c)

a Bizottság alábbi szervezeti egységei

(1)

az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (DG ECHO);

| (2) | a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO); |
| --- | --- |

(2)

a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO);

| d) | a honvédelmi minisztériumok, a külügyminisztériumok és a tagállami hírszerzőközpontok; |
| --- | --- |

d)

a honvédelmi minisztériumok, a külügyminisztériumok és a tagállami hírszerzőközpontok;

| e) | az Egyesült Nemzetek Szervezete. |
| --- | --- |

e)

az Egyesült Nemzetek Szervezete.

3.   A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A szolgáltatás térinformatikai információk válsághelyzetekben a döntéshozás és a műveletek támogatása érdekében történő igény szerinti biztosításából áll. A szolgáltatás műholdas felvételek és kiegészítő információk beszerzésén, feldolgozásán és elemzésén alapul.

A termékek standardizált információrétegek felhasználói igények szerinti kombinációi. A rétegek különböző output formátumban, például térkép, térinformatikai adatkészlet (vektoros és raszter adatok) és/vagy az interneten elérhető szolgáltatás (webes térképek) formájában kérhetők le. A felhasználók a SEA portfólióból választhatnak termékeket és egyedi igényeket is megfogalmazhatnak.

A szolgáltatás törekszik a folyamatos (heti 7 napban, napi 24 órában való) rendelkezésre állásra és „gyors reagálás” szolgáltatást biztosít.

A szolgáltatás működése az alábbiakat foglalja magában:

| a) | a szolgáltatás kapcsolattartó pontjának (Service Focal Point, SFP) működtetését minden SEA aktiváláshoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatás kapcsolattartó pontjának (Service Focal Point, SFP) működtetését minden SEA aktiváláshoz kapcsolódóan;

| b) | a Kopernikusz ügyfélszolgálatot; |
| --- | --- |

b)

a Kopernikusz ügyfélszolgálatot;

| c) | a terméktervezést; |
| --- | --- |

c)

a terméktervezést;

| d) | a Kopernikusz űrkomponensének adat-hozzáférési szolgáltatásától (CSCDA) érkező adatigényeket/ezek kezelését; |
| --- | --- |

d)

a Kopernikusz űrkomponensének adat-hozzáférési szolgáltatásától (CSCDA) érkező adatigényeket/ezek kezelését;

| e) | az alvállalkozók számára a termékgenerálás tekintetében biztosított iránymutatást; |
| --- | --- |

e)

az alvállalkozók számára a termékgenerálás tekintetében biztosított iránymutatást;

| f) | házon belüli elemzéseket és adott esetben hozzáadott érték biztosítását, az Európai Unió Műholdközpontjának (SATCEN) vezetés által elrendelt aktiváláshoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

f)

házon belüli elemzéseket és adott esetben hozzáadott érték biztosítását, az Európai Unió Műholdközpontjának (SATCEN) vezetés által elrendelt aktiváláshoz kapcsolódóan;

| g) | termékek validálását és terjesztését; |
| --- | --- |

g)

termékek validálását és terjesztését;

| h) | a Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatásával való koordinációt; |
| --- | --- |

h)

a Kopernikusz katasztrófaelhárítási szolgáltatásával való koordinációt;

| i) | a külső tevékenység szempontjából és a közös kül- és biztonságpolitika/a közös biztonság- és védelempolitika felhasználói számára releváns Kopernikusz-szolgáltatásokkal való Koordinációt; |
| --- | --- |

i)

a külső tevékenység szempontjából és a közös kül- és biztonságpolitika/a közös biztonság- és védelempolitika felhasználói számára releváns Kopernikusz-szolgáltatásokkal való Koordinációt;

| j) | a terjesztést és a szakpolitika végrehajtását – a felhasználók profilját és az adatok érzékenységét figyelembe véve. |
| --- | --- |

j)

a terjesztést és a szakpolitika végrehajtását – a felhasználók profilját és az adatok érzékenységét figyelembe véve.

A SEA szolgáltatás tekintetében a szolgáltatásüzemeltetési tevékenységek valósítanak meg és működtetnek minden folyamatot, az igazgatás és koordináció szintjén meghatározott keretrendszernek megfelelően.

A SEA szolgáltatás koordinátora felel minden egyes aktiválás tekintetében az alábbi tevékenységekért:

| a) | a költség-haszon elemzéshez vagy hatáselemzéshez szükséges költségbecslés elkészítése; |
| --- | --- |

a)

a költség-haszon elemzéshez vagy hatáselemzéshez szükséges költségbecslés elkészítése;

| b) | az érzékeny adatokkal kapcsolatos feladatok ellátása; |
| --- | --- |

b)

az érzékeny adatokkal kapcsolatos feladatok ellátása;

| c) | a váratlan események és problémák kezelése; |
| --- | --- |

c)

a váratlan események és problémák kezelése;

| d) | a szolgáltatásnyújtás nyomon követése. |
| --- | --- |

d)

a szolgáltatásnyújtás nyomon követése.

4.   MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz SEA szolgáltatás részletes portfóliója az alábbi termékekből áll.

1.   Referencia-térképek:

A referencia-térképek jó minőségű térképészeti termékek, amelyek számos megfigyelhető térképi elemet tartalmaznak. A különböző információrétegek között olyanok szerepelnek, mint például az úthálózat, határok, vízrajz, domborzat. A referencia-térképeken megjelenített információk segítik a tájékozódást, a helyi navigációt, a stratégiai döntéshozatalt és a logisztikai kialakítást. A referencia-térképek információrétegei a körülményektől függően az adott helyzetben szükséges rétegekkel bővíthetők.

2.   Az úthálózat állapotára vonatkozó értékelés:

Az úthálózat állapotára vonatkozó értékelés az úthálózat állapotára vonatkozó különböző típusú információkat tartalmazó térképet biztosít a felhasználók számára.

3.   Konfliktushelyzethez kapcsolódó kárfelmérés

A konfliktushelyzethez kapcsolódó kárfelmérés változás-detektálást végez a kár, válság sújtotta területen történő kiterjedésére vonatkozó információk megjelenítése érdekében. A városi térségekben a háztömböket színkódokkal kell ellátni a kár intenzitásának megjelenítése érdekében. A szórványosan lakott területek esetében a kár bemutatására alkalmas hőtérképet (heat map) kell használni olyan színskálával, amely kiemeli, hogy az egyes térségek különböző részei milyen mértékben érintettek.

4.   A kritikus jelentőségű infrastruktúrára vonatkozó vizsgálat:

A kritikus jelentőségű infrastruktúrára vonatkozó vizsgálat azonosítja a kritikus jelentőségű, ember által létrehozott vagy természetes infrastruktúra legfontosabb komponenseit, és értékeli üzemi állapotukat.

5.   Evakuálási tervhez nyújtott támogatás:

Az evakuálási tervhez nyújtott támogatás térinformatikai információk biztosításával segíti az emberek válság sújtotta területről történő evakuálását. Az adott helyszínhez kapcsolódó kockázattípusoknak megfelelően elvégzett előzetes elemzés alapján kialakított termékek olyan információkat tartalmaznak, mint a lehetséges gyűjtőhelyek (találkozási pontok), helikopter leszállóhelyek és evakuációs pontok és útvonalak.

6.   Nem EU-s határról készített térkép:

A nem EU-s határról készített térkép a nem uniós határral kapcsolatos döntéshozást támogató információkat biztosít a felhasználók számára.

7.   Táboranalízis:

A táboranalízis olyan termék, amelynek célja, hogy a lakóhelye elhagyására kényszerült (akár országon belül kitelepített, akár menekült) lakossággal kapcsolatos döntések meghozatalát támogassa. A termék a tábori létesítmények kialakítására, a lakások és más funkciójú épületek azonosítására koncentrál, valamint az érintett lakosság körére vonatkozó becsléseket biztosít.

8.   Válsághelyzetkép:

A válsághelyzetkép olyan termék, amely átfogó értékelést nyújt a konfliktus-/válsághelyzet súlyosságáról és következményeiről. Ahhoz, hogy e célnak megfeleljen, a válságra vonatkozó kiegészítő információk gyűjteményét hozza létre. A rendelkezésre álló kiegészítő információkat össze kell gyűjteni, homogenizálni kell, és vágóélmentes képet kell belőlük létrehozni (amely helyzetképekből és esetleg jelentésből áll).

9.   Tevékenységi jelentés

A tevékenységi jelentés olyan termék, amelynek célja, hogy a felhasználó számára elemzést adjon egy adott emberi tevékenységre vonatkozóan. A terméknek nagyon rugalmasnak kell lennie.

5.   SZÜKSÉGES ADATOK

A szolgáltatás szuperfelbontású adatokat igényel.

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/621 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 20.)

a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz űrkomponensének műszaki specifikációiról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (8) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 377/2014/EU rendelet által létrehozott Kopernikusz-program egy polgári, felhasználóközpontú program, amely a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épít azzal az átfogó operatív céllal, hogy pontos és megbízható információkat nyújtson a környezetvédelem és a biztonság területén, és amelyet a felhasználók igényei szerint és más uniós politikák – különösen a belső piac, szállítás, környezetvédelem, energia, polgári védelem és polgári biztonságpolitika, harmadik országokkal való együttműködés és humanitárius segítségnyújtás – támogatására alakítottak ki. |
| --- | --- |

(1)

A 377/2014/EU rendelet által létrehozott Kopernikusz-program egy polgári, felhasználóközpontú program, amely a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épít azzal az átfogó operatív céllal, hogy pontos és megbízható információkat nyújtson a környezetvédelem és a biztonság területén, és amelyet a felhasználók igényei szerint és más uniós politikák – különösen a belső piac, szállítás, környezetvédelem, energia, polgári védelem és polgári biztonságpolitika, harmadik országokkal való együttműködés és humanitárius segítségnyújtás – támogatására alakítottak ki.

| (2) | A 377/2014/EU rendelet értelmében a Kopernikusz-program három komponensből áll, ezek egyike az űrkomponens azzal a céllal, hogy az űrből fenntartható megfigyeléseket biztosításon a következő szolgáltatási területek számára: a légköri, szárazföldi és tengerikörnyezet-monitoring, az éghajlatváltozás, katasztrófaelhárítás és biztonság. A Bizottság együttesen felelős a Kopernikusz-programért, és koordinálja annak különböző komponenseit. |
| --- | --- |

(2)

A 377/2014/EU rendelet értelmében a Kopernikusz-program három komponensből áll, ezek egyike az űrkomponens azzal a céllal, hogy az űrből fenntartható megfigyeléseket biztosításon a következő szolgáltatási területek számára: a légköri, szárazföldi és tengerikörnyezet-monitoring, az éghajlatváltozás, katasztrófaelhárítás és biztonság. A Bizottság együttesen felelős a Kopernikusz-programért, és koordinálja annak különböző komponenseit.

| (3) | A Kopernikusz űrkomponensének műszaki specifikációira azért van szükség, hogy a Kopernikusz irányításának részeként meghatározhassák az űrkomponens végrehajtásának és továbbfejlesztésének alapforgatókönyvét. |
| --- | --- |

(3)

A Kopernikusz űrkomponensének műszaki specifikációira azért van szükség, hogy a Kopernikusz irányításának részeként meghatározhassák az űrkomponens végrehajtásának és továbbfejlesztésének alapforgatókönyvét.

| (4) | A Kopernikusz űrkomponensére vonatkozó műszaki specifikációknak olyan kérdéseket kell lefedniük, mint például célzott programok végrehajtása és üzemeltetése, az adatok vétele, feldolgozása, archiválása és terjesztése, a célzott programokból származó adatokat kiegészítő közreműködő programokból származó adatok szolgáltatása, archiválása és terjesztése, valamint a rendszer továbbfejlesztésének biztosítására szolgáló eljárás. |
| --- | --- |

(4)

A Kopernikusz űrkomponensére vonatkozó műszaki specifikációknak olyan kérdéseket kell lefedniük, mint például célzott programok végrehajtása és üzemeltetése, az adatok vétele, feldolgozása, archiválása és terjesztése, a célzott programokból származó adatokat kiegészítő közreműködő programokból származó adatok szolgáltatása, archiválása és terjesztése, valamint a rendszer továbbfejlesztésének biztosítására szolgáló eljárás.

| (5) | A Kopernikusz űrkomponensének fejlesztése a Globális Környezetvédelmi és Biztonsági Megfigyelés (GMES) űrkomponensének programja keretében kezdődött, amely magában foglalja az Európai Űrügynökségtől (ESA) és a Bizottságtól származó finanszírozást is. A Kopernikusz űrkomponensére vonatkozó műszaki specifikációknak le kell fedniük az egész űrkomponenst, különös figyelemmel a 377/2014/EU rendelet keretében finanszírozott tevékenységekre. |
| --- | --- |

(5)

A Kopernikusz űrkomponensének fejlesztése a Globális Környezetvédelmi és Biztonsági Megfigyelés (GMES) űrkomponensének programja keretében kezdődött, amely magában foglalja az Európai Űrügynökségtől (ESA) és a Bizottságtól származó finanszírozást is. A Kopernikusz űrkomponensére vonatkozó műszaki specifikációknak le kell fedniük az egész űrkomponenst, különös figyelemmel a 377/2014/EU rendelet keretében finanszírozott tevékenységekre.

| (6) | A Kopernikusz űrkomponensének egészét több megállapodás révén finanszírozzák. Ezek közé tartoznak az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programja keretében kötött megállapodások, a Kopernikusz-egyezmény, a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) Jason-CS és a Jason-3 fakultatív programjai. Az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programja keretében finanszírozott tevékenységek közé tartozik a Sentinel-1, -2 és -3 műholdak A és B egységeinek, a Sentinel-5p, Sentinel-4 A és B egységeinek, valamint a Sentinel -5, -6 A egységeinek kifejlesztése. A Sentinel-6-ot az EUMETSAT Jason-CS fakultatív programja keretében az EUMETSAT társfinanszírozza. |
| --- | --- |

(6)

A Kopernikusz űrkomponensének egészét több megállapodás révén finanszírozzák. Ezek közé tartoznak az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programja keretében kötött megállapodások, a Kopernikusz-egyezmény, a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) Jason-CS és a Jason-3 fakultatív programjai. Az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programja keretében finanszírozott tevékenységek közé tartozik a Sentinel-1, -2 és -3 műholdak A és B egységeinek, a Sentinel-5p, Sentinel-4 A és B egységeinek, valamint a Sentinel -5, -6 A egységeinek kifejlesztése. A Sentinel-6-ot az EUMETSAT Jason-CS fakultatív programja keretében az EUMETSAT társfinanszírozza.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kopernikusz-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Kopernikusz-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kopernikusz űrkomponensének műszaki specifikációi

A Bizottság elfogadja a Kopernikusz 377/2014/EU rendelet 6. cikkében említett űrkomponensének a mellékletben szereplő műszaki specifikációit, tekintettel annak végrehajtására és a felhasználói igények szerinti továbbfejlesztésére.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

1

---

MELLÉKLET

1.   AZ ŰRKOMPONENSRE VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓK ALKALMAZÁSI KÖRE

A Kopernikusz űrkomponense (Copernicus Space Component, CSC) az alábbi tevékenységeket foglalja magában:

| a) | a Kopernikusz dedikált műholdjainak (Sentinelek) fejlesztése, felbocsátása és üzemeltetése; |
| --- | --- |

a)

a Kopernikusz dedikált műholdjainak (Sentinelek) fejlesztése, felbocsátása és üzemeltetése;

| b) | a megszerzett adatok alapján Sentinel adattermékek feldolgozása és előállítása; |
| --- | --- |

b)

a megszerzett adatok alapján Sentinel adattermékek feldolgozása és előállítása;

| c) | adatterjesztés; |
| --- | --- |

c)

adatterjesztés;

| d) | harmadik felek által végrehajtott műholdküldetésekből (Kopernikuszt támogató küldetések) származó adatok beszerzése és továbbítása, amennyiben a Sentinelek nem tudják a Kopernikusz-szolgáltatások által igényelt adatokat rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

d)

harmadik felek által végrehajtott műholdküldetésekből (Kopernikuszt támogató küldetések) származó adatok beszerzése és továbbítása, amennyiben a Sentinelek nem tudják a Kopernikusz-szolgáltatások által igényelt adatokat rendelkezésre bocsátani.

A műholdak adattermékeit a Kopernikusz-szolgáltatások és más felhasználók használják fel, akik ezen adatokat másféle forrásokból származó adatokkal együtt egységes geofizikai változókká vagy magasabb szintű információs termékekké alakítják át.

A Kopernikusz program űrkomponensét a Kopernikusz alapfelhasználói (a légköri, szárazföldi és tengerikörnyezet-monitoring, az éghajlatváltozás, katasztrófaelhárítás és biztonság terén aktív uniós intézmények és szervek, európai, nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok) által megfogalmazott adat- és megfigyelési igények figyelembevételével kell megtervezni. A Kopernikusz űrkomponensének rendszerkövetelményeit ezen adat- és megfigyelési igények alapján kell meghatározni.

Az űralapú Föld-megfigyelési adatokkal kapcsolatban a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan felmerülő Kopernikusz-követelményeket az
  „adattárház-követelmények dokumentum”-ban (2.x változat) kell dokumentálni. A dokumentumnak tartalmaznia kell a Kopernikusz-szolgáltatásoktól és a Föld-megfigyelési adatokat igénylő Kopernikusz-felhasználóktól begyűjtött követelményeket. A dokumentum frissítéseit figyelembe kell venni a Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztésekor. Az adatkövetelményeket az 1. táblázat tartalmazza.

1. táblázat

A Kopernikusz-szolgáltatások adatkészlet-követelményeinek összefoglaló táblázata

| Főbb adatkövetelmény (1) | Potenciális Kopernikusz-adatforrások |
| --- | --- |
| Szárazföldi |
| Páneurópai (EGT-39) nagy felbontású (HR) felhőmentes képi lefedettség | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Teljes európai szuperfelbontású (VHR) lefedettség Európa (EGT-39) felett | Közreműködő küldetések |
| Optikai nagy felbontású világméretű lefedettség | Dedikált küldetések |
| Optikai közepes felbontású világméretű lefedettség | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| SAR közepes felbontású világméretű lefedettség | Dedikált küldetések |
| SAR kis felbontású lefedettség | Közreműködő küldetések |
| SAR magasságérzékelés közepes felbontású világméretű lefedettség | Dedikált küldetések |
| Tengeri |
| Tengeri jég monitoring közepes felbontású SAR | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Szisztematikus globális/regionális adatok az óceánok színéről | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Szisztematikus globális/regionális adatok a tengerfelszín hőmérsékletéről | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Szisztematikus globális és regionális magasságmérési/tengerszint adatok | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Légköri |
| Adatok az aeroszol-monitoringhoz és -előrejelzéshez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok a kén-dioxid (SO2) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok a formaldehid (HCHO) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok az ózon (O3) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok a szén-monoxid (CO) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok a szén-dioxid (CO2) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok a metán (CH4) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Adatok a nitrogén-dioxid (NO2) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Éghajlati |
| Adatok az alapvető fontosságú éghajlati változók (Essential Climate Variables, ECVs) előállításához | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |
| Katasztrófavédelmi |
| Adatkészletek rugalmas specifikációkkal (sürgősségi üzemmód, standard üzemmód, nagy/szuperfelbontás, optikai/SAR, archív/újonnan megszerzett) | Dedikált küldetések
  Közreműködő küldetések |

Főbb adatkövetelmény (1)

Potenciális Kopernikusz-adatforrások

Szárazföldi

Páneurópai (EGT-39) nagy felbontású (HR) felhőmentes képi lefedettség

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Teljes európai szuperfelbontású (VHR) lefedettség Európa (EGT-39) felett

Közreműködő küldetések

Optikai nagy felbontású világméretű lefedettség

Dedikált küldetések

Optikai közepes felbontású világméretű lefedettség

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

SAR közepes felbontású világméretű lefedettség

Dedikált küldetések

SAR kis felbontású lefedettség

Közreműködő küldetések

SAR magasságérzékelés közepes felbontású világméretű lefedettség

Dedikált küldetések

Tengeri

Tengeri jég monitoring közepes felbontású SAR

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Szisztematikus globális/regionális adatok az óceánok színéről

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Szisztematikus globális/regionális adatok a tengerfelszín hőmérsékletéről

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Szisztematikus globális és regionális magasságmérési/tengerszint adatok

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Légköri

Adatok az aeroszol-monitoringhoz és -előrejelzéshez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok a kén-dioxid (SO2) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok a formaldehid (HCHO) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok az ózon (O3) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok a szén-monoxid (CO) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok a szén-dioxid (CO2) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok a metán (CH4) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Adatok a nitrogén-dioxid (NO2) légkör összetételében történő monitoringjához és előrejelzéséhez

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Éghajlati

Adatok az alapvető fontosságú éghajlati változók (Essential Climate Variables, ECVs) előállításához

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

Katasztrófavédelmi

Adatkészletek rugalmas specifikációkkal (sürgősségi üzemmód, standard üzemmód, nagy/szuperfelbontás, optikai/SAR, archív/újonnan megszerzett)

Dedikált küldetések

Közreműködő küldetések

2.   A KOPERNIKUSZ ŰRKOMPONENSÉNEK ÁTTEKINTÉSE

2.1.   Általános információk

A Kopernikusz űrkomponensének a világűrbe telepített önálló megfigyelési kapacitást kell biztosítania a Kopernikusz program célkitűzéseinek eléréséhez, elsősorban a Kopernikusz szolgáltatási komponensének kiszolgálásával. Az űrkomponens a műholdküldetések űrszegmenséből, valamint az e küldetéseket kiszolgáló földi szegmensből áll.

Az űrszegmens kétfajta műholdküldetésből áll, nevezetesen:

| 1. | a Sentinel nevű dedikált műholdküldetések – ezeket az alábbi hat „családba” soroljuk: Sentinel-1, -2 és -3 (egyenként 4 egység, a teljes működési kapacitás 2 egyidejűleg repülő egységből áll, ezeket 2 egység váltja fel a megfigyelések folyamatosságának biztosítására), Sentinel-4 (2 egység), Sentinel-5 (3 egység), valamint Sentinel-6 (2 egység). Ezenfelül a Jason-3 és Sentinel-5p rendszereket harmadik felek fejlesztik, de a Kopernikusz program üzemelteti. |
| --- | --- |

1.

a Sentinel nevű dedikált műholdküldetések – ezeket az alábbi hat „családba” soroljuk: Sentinel-1, -2 és -3 (egyenként 4 egység, a teljes működési kapacitás 2 egyidejűleg repülő egységből áll, ezeket 2 egység váltja fel a megfigyelések folyamatosságának biztosítására), Sentinel-4 (2 egység), Sentinel-5 (3 egység), valamint Sentinel-6 (2 egység). Ezenfelül a Jason-3 és Sentinel-5p rendszereket harmadik felek fejlesztik, de a Kopernikusz program üzemelteti.

| 2. | Harmadik felek által végrehajtott küldetések, amelyek európai, nemzeti vagy kereskedelmi szervezetek Föld-megfigyelő műholdjaiból állnak, vagyis a Kopernikuszt támogató küldetések (Copernicus Contributing Missions, CCM). |
| --- | --- |

2.

Harmadik felek által végrehajtott küldetések, amelyek európai, nemzeti vagy kereskedelmi szervezetek Föld-megfigyelő műholdjaiból állnak, vagyis a Kopernikuszt támogató küldetések (Copernicus Contributing Missions, CCM).

A földi szegmens üzemelteti a Sentinel küldetéseket, veszi az adatokat a műholdaktól, feldolgozza, archiválja és terjeszti azokat a Kopernikusz-szolgáltatások és a felhasználói közösségek között, valamint összehangolt adatfolyamot generál a Kopernikusz adatigényeinek kielégítésére.

A Kopernikusz űrkomponense az alábbi tevékenységeket foglalja magában:

| a) | űrből végzett megfigyelések nyújtása a dedikált küldetésekből. Ez magában foglalja a Sentinelek és a hozzájuk kapcsolódó földi szegmens, illetve adattermékek elkészítését, karbantartását, üzemeltetését, validálását és kalibrálását, valamint a szükséges frekvenciaspektrumok védelmét; |
| --- | --- |

a)

űrből végzett megfigyelések nyújtása a dedikált küldetésekből. Ez magában foglalja a Sentinelek és a hozzájuk kapcsolódó földi szegmens, illetve adattermékek elkészítését, karbantartását, üzemeltetését, validálását és kalibrálását, valamint a szükséges frekvenciaspektrumok védelmét;

| b) | a támogató küldetésekből származó adatszolgáltatás, -archiválás és -terjesztés; |
| --- | --- |

b)

a támogató küldetésekből származó adatszolgáltatás, -archiválás és -terjesztés;

| c) | az űrkomponens változó igények – beleértve az új dedikált küldetések specifikációit is – szerinti továbbfejlesztéséhez kapcsolódó előkészítő tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

az űrkomponens változó igények – beleértve az új dedikált küldetések specifikációit is – szerinti továbbfejlesztéséhez kapcsolódó előkészítő tevékenységek;

| d) | a műholdak ütközési kockázattal szembeni védelme; |
| --- | --- |

d)

a műholdak ütközési kockázattal szembeni védelme;

| e) | a műholdak biztonságos leszerelése az élettartam végén. |
| --- | --- |

e)

a műholdak biztonságos leszerelése az élettartam végén.

2.2.   A Kopernikusz űrkomponensének finanszírozása

A 377/2014/EU rendelet alapján finanszírozott tevékenységek magukban foglalják mindegyik Sentinel és a Jason-3 műhold üzemeltetését, a Sentinel-1, -2, -3 C és D egységek beszerzését, a Sentinel-5 B és C egységek beszerzését, a Sentinel-6B egység beszerzését, a felbocsátási szolgáltatásokat, az adatterjesztést és a közreműködő küldetésekből származó adatok beszerzését.

A Kopernikusz-egyezmény alapján finanszírozott tevékenységeknek szorosan kell kapcsolódniuk az ESA GMES-űrkomponensre vonatkozó programja és az EUMETSAT Jason-3, -CS opcionális programja keretében finanszírozott tevékenységekhez.

2.3.   Irányítás és végrehajtás

A Kopernikusz űrkomponenséhez kapcsolódó tevékenységek jelentős részének végrehajtását az ESA-ra és az EUMETSAT-ra kell átruházni.

Az ESA-ra ruházott tevékenységek többek között az űrkomponens átfogó műszaki koordinációját és az űrkomponens általános felépítésének meghatározását foglalják magukban. Az ESA megbízást kap az alábbi feladatok elvégzésére:

| a) | a Sentinel-1, -2, és -3 műholdak új C és D egységeinek beszerzése és fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

a Sentinel-1, -2, és -3 műholdak új C és D egységeinek beszerzése és fejlesztése;

| b) | a Sentinel-5 műszer B és C egységeinek beszerzése; |
| --- | --- |

b)

a Sentinel-5 műszer B és C egységeinek beszerzése;

| c) | a Sentinel-6B egység beszerzése; |
| --- | --- |

c)

a Sentinel-6B egység beszerzése;

| d) | a felbocsátási szolgáltatások és a felbocsátás előkészítésének (beleértve a repülési készenlét felülvizsgálatát és a pályán való üzembe helyezés felülvizsgálatát) beszerzése; |
| --- | --- |

d)

a felbocsátási szolgáltatások és a felbocsátás előkészítésének (beleértve a repülési készenlét felülvizsgálatát és a pályán való üzembe helyezés felülvizsgálatát) beszerzése;

| e) | a Kopernikusz űrkomponensének a 3.5. szakaszban meghatározott üzemeltetése; |
| --- | --- |

e)

a Kopernikusz űrkomponensének a 3.5. szakaszban meghatározott üzemeltetése;

| f) | adatcsere és hálózati szolgáltatások működtetése; |
| --- | --- |

f)

adatcsere és hálózati szolgáltatások működtetése;

| g) | a Sentinel-1, -2, -3 (szárazföldi rész), Sentinel-5p adatainak terjesztése, és adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások; |
| --- | --- |

g)

a Sentinel-1, -2, -3 (szárazföldi rész), Sentinel-5p adatainak terjesztése, és adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások;

| h) | adat-hozzáférési beszerzések a Kopernikuszt támogató küldetések vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

adat-hozzáférési beszerzések a Kopernikuszt támogató küldetések vonatkozásában;

| i) | a Kopernikusz űrkomponense megfelelő elemeinek karbantartása; |
| --- | --- |

i)

a Kopernikusz űrkomponense megfelelő elemeinek karbantartása;

| j) | az űrkomponens megfelelő elemeinek továbbfejlesztése; |
| --- | --- |

j)

az űrkomponens megfelelő elemeinek továbbfejlesztése;

| k) | támogatás nyújtása a Bizottság számára az űrinfrastruktúra vonatkozásában a felhasználói követelmények, a szolgáltatási specifikációk és a szolgáltatási adatokkal kapcsolatos követelmények meghatározásában. |
| --- | --- |

k)

támogatás nyújtása a Bizottság számára az űrinfrastruktúra vonatkozásában a felhasználói követelmények, a szolgáltatási specifikációk és a szolgáltatási adatokkal kapcsolatos követelmények meghatározásában.

Az EUMETSAT-ra átruházott tevékenységek – annak felhatalmazásával és szakértelmével összhangban – többek között a dedikált küldetések üzemeltetését és a támogató küldetésekből származó adatokhoz való hozzáférés biztosítását foglalják magukban. Az EUMETSAT megbízást kap az alábbi feladatok elvégzésére:

| a) | a Sentinel-3 műholdsorozat üzemeltetése és karbantartása, az ESA-val összehangoltan; |
| --- | --- |

a)

a Sentinel-3 műholdsorozat üzemeltetése és karbantartása, az ESA-val összehangoltan;

| b) | az MTG és a MetOp-SG műholdakon lévő Sentinel-4 és Sentinel-5 műszerek üzemeltetése és karbantartása; |
| --- | --- |

b)

az MTG és a MetOp-SG műholdakon lévő Sentinel-4 és Sentinel-5 műszerek üzemeltetése és karbantartása;

| c) | a Jason-3 műhold üzemeltetése és karbantartása a partnerszervezetekkel való együttműködés alapján; |
| --- | --- |

c)

a Jason-3 műhold üzemeltetése és karbantartása a partnerszervezetekkel való együttműködés alapján;

| d) | a Sentinel-6 küldetés üzemeltetése és karbantartása, az ESA-val és más partnerszervezetekkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

a Sentinel-6 küldetés üzemeltetése és karbantartása, az ESA-val és más partnerszervezetekkel összhangban;

| e) | a Jason-3, Sentinel-3 (tengeri rész), -4, -5, és -6 vonatkozásában a földi szegmens, az adat-hozzáférési műveletek és adatterjesztés, valamint az adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a Jason-3, Sentinel-3 (tengeri rész), -4, -5, és -6 vonatkozásában a földi szegmens, az adat-hozzáférési műveletek és adatterjesztés, valamint az adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások biztosítása;

| f) | a földi szegmens és infrastruktúra karbantartása és továbbfejlesztése; |
| --- | --- |

f)

a földi szegmens és infrastruktúra karbantartása és továbbfejlesztése;

| g) | a tengeri, a légköri és az éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásokban érintett, meghatározott közreműködő küldetésekből származó megfelelő adatok rendelkezésre bocsátása; |
| --- | --- |

g)

a tengeri, a légköri és az éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásokban érintett, meghatározott közreműködő küldetésekből származó megfelelő adatok rendelkezésre bocsátása;

| h) | támogatás nyújtása az ESA számára a Sentinel-3 C és D egységeinek és a Sentinel-6 B egységének fejlesztése, felbocsátása és repülésének korai szakasza vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

támogatás nyújtása az ESA számára a Sentinel-3 C és D egységeinek és a Sentinel-6 B egységének fejlesztése, felbocsátása és repülésének korai szakasza vonatkozásában;

| i) | támogatás nyújtása az ESA számára a Sentinel-5 B és C egységeinek fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

i)

támogatás nyújtása az ESA számára a Sentinel-5 B és C egységeinek fejlesztéséhez;

| j) | segítségnyújtás a Bizottság számára (kérésre és a Bizottság által biztosított kiegészítő finanszírozás függvényében) a felhasználói követelmények, a szolgáltatási specifikációk és a szolgáltatási adatokkal kapcsolatos követelmények meghatározásában; |
| --- | --- |

j)

segítségnyújtás a Bizottság számára (kérésre és a Bizottság által biztosított kiegészítő finanszírozás függvényében) a felhasználói követelmények, a szolgáltatási specifikációk és a szolgáltatási adatokkal kapcsolatos követelmények meghatározásában;

| k) | támogatás nyújtása a Kopernikusz éghajlatváltozás-monitoring szolgáltatás számára (kérésre és a Bizottság által biztosított kiegészítő finanszírozás függvényében) az EUMETSAT adatok, valamint a Kopernikuszból és harmadik féltől származó – megegyezés szerinti – adatok újrafeldolgozásával. |
| --- | --- |

k)

támogatás nyújtása a Kopernikusz éghajlatváltozás-monitoring szolgáltatás számára (kérésre és a Bizottság által biztosított kiegészítő finanszírozás függvényében) az EUMETSAT adatok, valamint a Kopernikuszból és harmadik féltől származó – megegyezés szerinti – adatok újrafeldolgozásával.

E tevékenységek irányítása magában foglalja az üzemeltetéssel kapcsolatos napi szintű interakciókat a megfelelő szolgáltatókkal és felhasználókkal, a kockázatok kezelését, a kommunikációs tevékenységeket és a Bizottság támogatását a Kopernikusz érdekelt feleivel zajló interakciói kapcsán.

Az ESA és az EUMETSAT közötti koordinációt a közös műveletekre vonatkozó irányítási terv (Joint Operations Management Plan, JOMP) alapján kell végezni.

2.4.   A kiépítés indikatív ütemterve

A Kopernikusz űrkomponensének űrszegmenséhez kapcsolódó, a (2014–2020-as időszakra vonatkozó) többéves pénzügyi keretből finanszírozott tevékenységek és feladatok, különösen az új egységek beszerzési programja, többéves távlatban valósulnak meg.

A Kopernikusz űrkomponensének főbb mérföldkövei az alábbi ábrán szereplő mérföldköveket és eredményeket tartalmazzák.

1. ábra

A Kopernikusz űrkomponenséhez kapcsolódó tevékenységek indikatív ütemterve

Very High Resolution

European Coverage 2018 completed

Continuous CCM data procurement

Sentinel-6 B development

Sentinel-6 Operations

S6-A

Jason-3 Operations

S-5 C delivery to METOP-SG

S-5B delivery to METOP-SG

Sentinel-4A Operations

Sentinel-5A Operations

Sentinel-5p Operations

S-4B delivery to MTG-S2

S-4A delivery to MTG-S1

Integration

Integration

S-3 C/D development

Sentinel-3 A, B Operations

S-2 C/D development

Sentinel-2 A, B Operations

S3-B

S3-C

S2-C

S1-C

S-1 C/D development

Sentinel-1 A, B Operations

Contributing Missions

Dedicated Missions

Sentinel-6

Sentinel-5

Sentinel-4

Sentinel-3

Sentinel-2

Sentinel-1

2025

2024

2023

2022

2021

2019

2020

2018

Az ütemtervet a tevékenységek műszaki megvalósítása és a programozási lehetőségek értékelését követően frissíteni kell.

2.5.   A Kopernikusz adat- és információkezelési politikája

Az adatok felhasználására vonatkozó jogi nyilatkozat kimondja, hogy:

| a) | a felhasználók ingyenes, teljes és nyílt hozzáféréssel rendelkeznek a Kopernikusz Sentinel adataihoz és szolgáltatási információihoz, a többek között az adatok minőségére és bármilyen célra való megfelelőségre vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos garancia nélkül; |
| --- | --- |

a)

a felhasználók ingyenes, teljes és nyílt hozzáféréssel rendelkeznek a Kopernikusz Sentinel adataihoz és szolgáltatási információihoz, a többek között az adatok minőségére és bármilyen célra való megfelelőségre vonatkozó kifejezett vagy hallgatólagos garancia nélkül;

| b) | az uniós jogszabályok ingyenes hozzáférést biztosítanak a Kopernikusz Sentinel adataihoz és szolgáltatási információihoz az alábbi felhasználásokra, a jogszerűség határain belül:






  1. | másolásra; |
| --- | --- | --- |

b)

az uniós jogszabályok ingyenes hozzáférést biztosítanak a Kopernikusz Sentinel adataihoz és szolgáltatási információihoz az alábbi felhasználásokra, a jogszerűség határain belül:

1.

másolásra;

| 2. | terjesztésre; |
| --- | --- |

2.

terjesztésre;

| 3. | közzétételre; |
| --- | --- |

3.

közzétételre;

| 4. | kiigazításra, módosításra és más adatokkal vagy információkkal való kombinációra; |
| --- | --- |

4.

kiigazításra, módosításra és más adatokkal vagy információkkal való kombinációra;

| 5. | az 1–4. pontok bármely kombinációjára. |
| --- | --- |

5.

az 1–4. pontok bármely kombinációjára.

| c) | a Sentinel adatok és szolgáltatási információk felhasználásával a felhasználó elismeri, hogy ezek a feltételek vonatkoznak rá, és hogy lemond az Unióval és az adott adat és információ szolgáltatójával szembeni bármilyen kártérítési igényéről. |
| --- | --- |

c)

a Sentinel adatok és szolgáltatási információk felhasználásával a felhasználó elismeri, hogy ezek a feltételek vonatkoznak rá, és hogy lemond az Unióval és az adott adat és információ szolgáltatójával szembeni bármilyen kártérítési igényéről.

2.6.   Standardok

A Kopernikusz űrkomponenséhez kapcsolódó tevékenységek keretében generált térinformációnak és téradattermékeknek kompatibiliseknek és interoperábilisaknak kell lenniük a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) és az 1205/2008/EK (3),az 1089/2010/EU (4) és a 976/2009/EK (5) bizottsági rendelet szerint a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatokkal és térinformációs rendszerekkel.

2.7.   Nyomon követés és értékelés

A Kopernikusz űrkomponense megvalósításának nyomon követését a Bizottság végzi. Az ESA és az EUMETSAT negyedévente jelentést készít a rábízott tevékenységek megvalósításában elért előrehaladásról. A jelentéseket a Bizottság feldolgozza, és szükség esetén további pontosításokat kér. A negyedéves jelentésekben szerepelniük kell, többek között, a Kopernikusz űrkomponense megvalósításának nyomon követéséhez használandó fő teljesítménymutatóknak (Key Performance Indicators, KPIs). A fő teljesítménymutatók közé az alábbiak tartoznak:

| a) | a Sentinel küldetések és a repülő Sentinel egységek száma; |
| --- | --- |

a)

a Sentinel küldetések és a repülő Sentinel egységek száma;

| b) | azoknak a küldetéseknek a száma, amelyek elérték a teljes működési kapacitásukat (ami a Sentinel-1, -2, és -3 esetében 2 egyidejűleg repülő egység); |
| --- | --- |

b)

azoknak a küldetéseknek a száma, amelyek elérték a teljes működési kapacitásukat (ami a Sentinel-1, -2, és -3 esetében 2 egyidejűleg repülő egység);

| c) | a fejlesztés alatt álló új egységek száma; |
| --- | --- |

c)

a fejlesztés alatt álló új egységek száma;

| d) | a Sentinel egységek és műszerek rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

d)

a Sentinel egységek és műszerek rendelkezésre állása;

| e) | a felhasználók számára terjesztett adatok mennyisége; |
| --- | --- |

e)

a felhasználók számára terjesztett adatok mennyisége;

| f) | a felhasználók száma; |
| --- | --- |

f)

a felhasználók száma;

| g) | a Sentinel adat-hozzáférési szolgáltatás végpontok közötti rendelkezésre állása és folyamatossága; |
| --- | --- |

g)

a Sentinel adat-hozzáférési szolgáltatás végpontok közötti rendelkezésre állása és folyamatossága;

| h) | a támogató küldetések adat-hozzáférési szolgáltatásának végpontok közötti rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

h)

a támogató küldetések adat-hozzáférési szolgáltatásának végpontok közötti rendelkezésre állása;

| i) | az adathozzáférés volumene a Kopernikuszt támogató küldetések tekintetében; |
| --- | --- |

i)

az adathozzáférés volumene a Kopernikuszt támogató küldetések tekintetében;

| j) | a Kopernikuszt támogató küldetések kapcsán aláírt licencek; |
| --- | --- |

j)

a Kopernikuszt támogató küldetések kapcsán aláírt licencek;

| k) | az adatátadás időszerűsége; |
| --- | --- |

k)

az adatátadás időszerűsége;

| l) | a felhasználóknak nyújtott támogatás és az ügyfélszolgálat teljesítménye. |
| --- | --- |

l)

a felhasználóknak nyújtott támogatás és az ügyfélszolgálat teljesítménye.

A rájuk bízott tevékenységek tekintetében az EUMETSAT-nak és az ESA-nak jelentést kell készítenie a fő teljesítménymutatók alakulásáról.

Az űrkomponens teljesítményének operatív nyomon követése mellett a értékelni kell a Kopernikusz keretében finanszírozott minden feladat célkitűzéseinek elérését azok eredményei és hatásai, európai többletértéke, valamint az erőforrás-felhasználás hatékonysága alapján. Ezt az értékelést a Kopernikusz-üzemeltetőkkel (az űrkomponens esetében az ESA és az EUMETSAT) és a Kopernikusz-felhasználókkal szorosan együttműködve kell elvégezni.

3.   DEDIKÁLT KOPERNIKUSZ-KÜLDETÉSEK (SENTINELEK)

3.1.   Általános információk

A dedikált küldetések űrszegmensből és földi szegmensből állnak, amelyek mindegyike saját funkciókkal és jellemzőkkel bír. Az űrszegmens tartalmazza a műholdat és/vagy a műszert, a földi szegmens pedig tartalmazza a Földön található összes infrastruktúrát, többek között a vevőállomásokat, a feldolgozóközpontokat, a repülésüzemeltetési szegmenseket és a küldetésvégrehajtási központokat.

A földi szegmenshez tartozó, az ESA által ellenőrzött eszközöket szolgáltatásként kell nyújtani. Mind az űrszegmens, mind a földi szegmens üzemeltetését a Kopernikusz finanszírozza.

A Kopernikusz űrkomponenséhez tartozó minden műszaki elem részletes leírását hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

3.2.   Űrszegmens – Sentinel küldetések

3.2.1.   Az űrszegmens általános leírása

A dedikált Sentinel küldetések egy sor technológiát hordoznak, köztük radar és multispektrális képalkotó műszereket szárazföldi, óceáni és légköri monitoringhoz. Ezeket az ESA fejleszti, és hat különböző küldetéscsaládba tartoznak.

Sentinel-1 küldetés: a teljes működési kapacitás elérése érdekében legalább két, poláris pályán keringő műhold konstellációjából áll, amelyek éjjel-nappal üzemelnek, C-sávú szintetikus apertúrájú radarképet alkotva, amellyel időjárástól függetlenül tudnak képeket készíteni;

Sentinel-2 küldetés: legalább két, poláris pályán keringő műhold konstellációjából áll, amelynek célja, hogy monitorozza a földfelszíni körülmények változását, ezzel támogatva a növényzet vegetációs időszakban végbemenő változásainak nyomon követését;

Sentinel-3 küldetés: legalább két, poláris pályán keringő műhold konstellációjából áll, és célja az óceánok és a szárazföldterületek globális monitoringja. A Sentinel-3 tengeri része méri a tengerfelszín topográfiáját, a tengerfelszín hőmérsékletét és az óceán felszínének színét az óceán-előrejelző rendszerek, a környezetvédelmi monitoring és az éghajlat-monitoring támogatása érdekében. A Sentinel-3 szárazföldi része méri a szárazföld és a szárazföldi vizek magasságát, a földfelszín hőmérsékletét és a földfelszín színét;

Sentinel-4 küldetés: a Sentinel-4 – a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatásának támogatásaként – a levegő minősége szempontjából kritikus jelentőségű nyomgázokat és aeroszolokat figyeli Európa felett, nagy térbeli felbontásban és rövid visszatérési idővel. A Sentinel-4 az EUMETSAT harmadik generációs Meteosat geostacionárius műholdrendszere részeként valósul meg. A Sentinel-4 műszereket az EUMETSAT MTG-S-1 (Sentinel-4A) és MTG-S-2 (Sentinel-4B) műholdak hordozzák, kombináltan mindkét műholdra várhatóan 15,5 év üzemelési idővel.

Sentinel-5 küldetés: a Sentinel-5 a főbb légköri összetevők, mint az ózon, a nitrogén-dioxid, a kén-dioxid, a szén-monoxid, a metán, a formaldehid és az aeroszol jellemzőiről nyújt pontos mérési eredményeket. A Sentinel-5 az EUMETSAT második generációs poláris műholdrendszere (EPS-SG) részeként valósul meg. A Sentinel-5 műszereket az EUMETSAT MetOp-SG-A-1, MetOp-SG-A-2, MetOp-SG-A-3 műholdak hordozzák (mindegyik tervezett élettartama 7,5 év, és a megfelelő sorrendben a Sentinel-5A, -5B, -5C műszert hordozzák). A Sentinel-5p (6) a Sentinel-5 előfutár küldetése;

Sentinel-6 küldetés: radaros magasságmérő küldetés, amelynek célja, hogy – referencia magasságmérő küldetésként – nagy pontosságú mérési eredményeket nyújtson a globális tengerszintről. A Sentinel-6 2 egységből (A és B; mindegyik tervezett élettartama 5 év) áll, amelyek 10 éven keresztül végeznek megfigyeléseket.

A Sentinel-1, Sentinel-2 és Sentinel-3 mindegyike 4 műholdból áll, amelyekből 2 egységre van szükség a teljes működési kapacitás (FOC) eléréséhez, és 2 újabb egység biztosítja a megfigyelési kapacitást az első 2 egység élettartamának végét követően.

A Jason-3
   (7) üzemeltetése a Kopernikusz űrkomponense keretében valósul meg annak érdekében, hogy – referencia magasságmérési küldetésként – a Jason-2 és a Sentinel-6 között biztosítsa a megfigyelések folyamatosságát.

A Kopernikusz dedikált küldetéseinek jellemzőit a Table 2 táblázat tartalmazza.

2 táblázat

A Kopernikusz dedikált küldetéseinek jellemzői

| Sentinel küldetés | Főbb jellemzők és célok | Egységek száma | Hasznos teher | Műholdpálya | Hozzávetőleges üzemeltetési időszak (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sentinel-1 | RADAR küldetés | 4 egység (A, B, C, D), a teljes kapacitáshoz egyidejűleg két egység repül | C-sávú SAR hasznos teher 5,405 GHz középfrekvenciával (4 polarizáció) és 4 mód:






  — | sávtérképező mód 80 km-es sávszélességgel és 5 × 5 m-es térbeli felbontással |

Sentinel küldetés

Főbb jellemzők és célok

Egységek száma

Hasznos teher

Műholdpálya

Hozzávetőleges üzemeltetési időszak (8)

Sentinel-1

RADAR küldetés

4 egység (A, B, C, D), a teljes kapacitáshoz egyidejűleg két egység repül

C-sávú SAR hasznos teher 5,405 GHz középfrekvenciával (4 polarizáció) és 4 mód:

—

sávtérképező mód 80 km-es sávszélességgel és 5 × 5 m-es térbeli felbontással

| — | szélessávú interferometrikus mód 250 km-es sávszélességgel és 5 × 20 m-es térbeli felbontással |
| --- | --- |

—

szélessávú interferometrikus mód 250 km-es sávszélességgel és 5 × 20 m-es térbeli felbontással

| — | extra szélessávú mód 400 km-es sávszélességgel és 20 × 40 m-es térbeli felbontással |
| --- | --- |

—

extra szélessávú mód 400 km-es sávszélességgel és 20 × 40 m-es térbeli felbontással

| — | hullám mód 5 × 5 m-es térbeli felbontással 100 km hosszan a műhold pályája mentén |
| --- | --- |

—

hullám mód 5 × 5 m-es térbeli felbontással 100 km hosszan a műhold pályája mentén

napszinkron pálya hozzávetőlegesen 693 km-en

A, B: 2014–2022

C, D: 2022–2030

Sentinel-2

Nagy felbontású optikai küldetés, amely a szárazföldről készít képeket

4 egység (A, B, C, D), a teljes kapacitáshoz egyidejűleg két egység repül

| — | Multispektrális képalkotó (MSI) 13 multispektrális csatornával 400 nm és 2 300  nm között, 1 nm és 180 nm közötti spektrális felbontással és 10 m-es, 20 m-es és 60 m-es térbeli felbontással. Optikai kommunikációs hasznos terhet tartalmaz az európai műholdas adatátviteli rendszeren (EDRS) keresztül történő adatközvetítéshez. |
| --- | --- |

—

Multispektrális képalkotó (MSI) 13 multispektrális csatornával 400 nm és 2 300  nm között, 1 nm és 180 nm közötti spektrális felbontással és 10 m-es, 20 m-es és 60 m-es térbeli felbontással. Optikai kommunikációs hasznos terhet tartalmaz az európai műholdas adatátviteli rendszeren (EDRS) keresztül történő adatközvetítéshez.

Napszinkron pálya hozzávetőlegesen 786 km-en

A, B: 2015–2023

C, D: 2023–2030

Sentinel-3

Globális óceáni és szárazföldi képalkotás

4 egység (A, B, C, D), a teljes kapacitáshoz egyidejűleg két egység repül

| — | Az óceánok és szárazföldek színét mérő műszer (Ocean and Land Colour Instrument, OLCI) 21 sávval és 300 m-es térbeli felbontással |
| --- | --- |

—

Az óceánok és szárazföldek színét mérő műszer (Ocean and Land Colour Instrument, OLCI) 21 sávval és 300 m-es térbeli felbontással

| — | A tengerek és a szárazföldek felszíni hőmérsékletét mérő radiométer (Sea and Land Surface Temperature Radiometer, SLSTR) 9 sávval és 500 m-es (VIS, SWIR) és 1 km-es (MWIR, TIR) térbeli felbontással (9) |
| --- | --- |

—

A tengerek és a szárazföldek felszíni hőmérsékletét mérő radiométer (Sea and Land Surface Temperature Radiometer, SLSTR) 9 sávval és 500 m-es (VIS, SWIR) és 1 km-es (MWIR, TIR) térbeli felbontással (9)

| — | Szintetikus apertúrájú radaros magasságmérő (SAR Radar Altimeter, SRAL) duális CX- és Ku-sávval |
| --- | --- |

—

Szintetikus apertúrájú radaros magasságmérő (SAR Radar Altimeter, SRAL) duális CX- és Ku-sávval

| — | Mikrohullámú radiométer (Microwave Radiometer, MWR) 23,8 GHz-es és 36,5 GHz-es kétfrekvenciás működéssel |
| --- | --- |

—

Mikrohullámú radiométer (Microwave Radiometer, MWR) 23,8 GHz-es és 36,5 GHz-es kétfrekvenciás működéssel

Napszinkron pálya hozzávetőlegesen 814,5 km-en

A, B: 2016–2023

C, D: 2023–2030

Sentinel-4

Légköri monitoring

2 műszer (A, B) az egymást követő harmadik generációs Meteosat szondázó műholdakon

A Sentinel-4 műszer nagy felbontású képalkotó spektrométer (8 × 8 km-es térbeli felbontással), amely három hullámhossztartományban mér:

| — | ultraibolya (305–400 nm) |
| --- | --- |

—

ultraibolya (305–400 nm)

| — | látható (400–500 nm) |
| --- | --- |

—

látható (400–500 nm)

| — | közeli infravörös (750–775 nm) |
| --- | --- |

—

közeli infravörös (750–775 nm)

A harmadik generációs Meteosat műholdak fedélzetén, hozzávetőlegesen 35 786 km-re lévő geostacionárius pályán. Európát és Észak-Afrikát fedik le, körülbelül 60 percenként ismétlő ciklussal.

2022–2040

Sentinel-5

Légköri monitoring

3 egység (A, B, C) a második generációs egymást követő MetOp-A műholdak fedélzetén

A Sentinel-5 UVNS (ultraviola, látható, közeli infravörös, rövidhullámú infravörös) műszer nagy felbontású spektrométer (7 km-es térbeli felbontással), amely az alábbi hullámhossztartományokban mér:

| — | ultraviola (270–370 nm) |
| --- | --- |

—

ultraviola (270–370 nm)

| — | látható (370–500 nm) |
| --- | --- |

—

látható (370–500 nm)

| — | közeli infravörös (685–773 nm) |
| --- | --- |

—

közeli infravörös (685–773 nm)

| — | rövidhullámú infravörös (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385  nm) |
| --- | --- |

—

rövidhullámú infravörös (1 590 –1 675 ; 2 305 –2 385  nm)

Az EUMETSAT második generációs poláris műholdrendszerének (EPS-SG) része hozzávetőlegesen 817 km-en

2022–2040

Sentinel-5p

Légköri monitoring

A Sentinel-5 előfutár műholdja

| — | Troposzféra-monitoring műszer (TROPOspheric Monitoring Instrument, TROPOMI) 4 csatornával az alábbi spektrális tartományokban: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385 nm és 7 × 7 km-es térbeli felbontással |
| --- | --- |

—

Troposzféra-monitoring műszer (TROPOspheric Monitoring Instrument, TROPOMI) 4 csatornával az alábbi spektrális tartományokban: 270–500 nm, 675–775 nm, 2 305 –2 385 nm és 7 × 7 km-es térbeli felbontással

Napszinkron pálya hozzávetőlegesen 824 km-en

2017–2024

Sentinel-6

Nagy pontosságú óceáni magasságmérés

2 egység (A, B)

| — | POSEIDON-4 – szintetikus apertúrájú radaros magasságmérés (SAR Radar Altimeter) |
| --- | --- |

—

POSEIDON-4 – szintetikus apertúrájú radaros magasságmérés (SAR Radar Altimeter)

| — | AMRC-C – Éghajlat-minőség mikrohullámú radiométer, a NOAA/JPL közreműködés |
| --- | --- |

—

AMRC-C – Éghajlat-minőség mikrohullámú radiométer, a NOAA/JPL közreműködés

Nem napszinkron pálya hozzávetőlegesen 1 336 km-en

A: 2020–2025

B: 2025–2030

3.2.2.   Az űrszegmenshez kapcsolódó tevékenységek

Az ESA felel az alábbi műholdak és műszerek beszerzéséért és felbocsátásáért:

| a) | a Sentinel-1, -2, és -3 C és D egységeinek fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

a Sentinel-1, -2, és -3 C és D egységeinek fejlesztése;

| b) | a Sentinel-5B és -5C műszerek; |
| --- | --- |

b)

a Sentinel-5B és -5C műszerek;

| c) | a Sentinel-6B egység; |
| --- | --- |

c)

a Sentinel-6B egység;

| d) | a felbocsátási szolgáltatások. |
| --- | --- |

d)

a felbocsátási szolgáltatások.

A Sentinel-1, -2, -3 C/D egységek fejlesztése és beszerzése

Az ESA felel a Sentinel-1, -2, -3 C és D egységek beszerzéséért, fejlesztéséért és a repülési készenlétük felülvizsgálatáért. A Kopernikusz finanszírozza ezenfelül a –C egységek felbocsátásának előkészítő tevékenységeit is, ha azokra 2021. december 31-ig sor kerül.

A műszaki feltételek és az üzemeltetés egységességének biztosítása érdekében a C és D egységek beszerzésekor az A és B egységekével megegyező műszaki specifikációt kell alkalmazni. Az A, B és a C, D egységek fejlesztésekor azonban figyelembe kell venni a hardver – A és B egység fejlesztése óta eltel időből fakadó – elavulását. A Sentinel-1 C és D egységeket automatikus azonosító rendszerhez (AIS) kapcsolódó műszerrel kell ellátni, hogy a hajók tengerforgalmi alkalmazásai nagyobb mennyiségű SAR hasznosteher-adathoz férjenek hozzá; a C és D egységek mindegyikét pedig GNSS-vevőkészülékkel kell felszerelni. A Sentinel-1 és -2 C és D egységeknek optikai kommunikációs hasznos terhet, a Sentinel-3 C és D egységeknek pedig DORIS hasznos terhet kell tartalmazniuk, amelyek mindegyikének beszerzésére a Kopernikusz keretében kötött szerződés és finanszírozás részeként került sor.

A Sentinel-5B és -5C műszerek fejlesztése és beszerzése

Az ESA felel a Sentinel-5B és -5C beszerzéséért, fejlesztéséért és a MetOp-SG műholdra történő beépítésének támogatásáért, beleértve az eszköz végpontok közötti teljesítményének ellenőrzését.

A Sentinel-6B egység fejlesztése és beszerzése

A Sentinel-6B teljes mértékben a Sentinel-6A egységet megújító egység. A Sentinel-6B-t lehetőségként kell a Sentinel-6A fejlesztéséről szóló szerződésbe foglalni.

Felbocsátási szolgáltatások

A Sentinel-1, -2 és -3 A és B egységeknek szóló, az ESA GMES űrkomponenséről szóló megállapodás alapján már megkezdett felbocsátási szolgáltatásokat a Kopernikusz keretében folytatni kell. A Kopernikusz részeként az ESA teljes felelősséget vállal a Sentinel-1B, -2A és -3B műholdakkal kapcsolatos felbocsátási szolgáltatások beszerzéséért. A felbocsátási szolgáltatások beszerzése magában foglalja az indítóberendezés gyártását, a felbocsátás logisztikai hátterének biztosítását, az indítóberendezés-/műholdinterfész fejlesztését és minden tevékenységet a repülési készenlét felülvizsgálatától a pályán való üzembe helyezésig (a műhold felbocsátását és a repülése korai szakaszát is beleértve).

3.3.   Földi szegmens – Sentinel küldetések

3.3.1.   Általános leírás

A Sentinel földi szegmens biztosítja az elsődleges hozzáférést a Sentinel küldetésekhez. A Sentinel földi szegmens alapvető komponensei a következők:

| a) | a Sentinel repülésüzemeltetési szegmens (Flight Operations Segment, FOS); |
| --- | --- |

a)

a Sentinel repülésüzemeltetési szegmens (Flight Operations Segment, FOS);

| b) | a Sentinel hasznosteheradat földi szegmens (Payload Data Ground Segment, PDGS). |
| --- | --- |

b)

a Sentinel hasznosteheradat földi szegmens (Payload Data Ground Segment, PDGS).

A Sentinel hasznosteheradat földi szegmens műveletei a nagyterületű hálózatra (WAN) és az adathozzáférési szolgáltatásra támaszkodnak.

3.3.2.   Repülésüzemeltetési szegmens

A repülésüzemeltetési szegmens biztosítja a küldetések műveleteinek ütemezéséhez, valamint az űreszköz és a hasznos teher nyomon követéséhez és ellenőrzéséhez szükséges kapacitásokat a küldetés mindegyik szakaszában. A repülésüzemeltetési szegmens felel az űreszköz vezérlésével kapcsolatos tevékenységekért és az S-sávú telemetria vételéért. Biztosítja a műhold alapvető rendszereinek (routine platform) és a fedélzeti műszereknek szóló parancsok ütemezésének előállításához és feltöltéséhez, valamint a fenntartó rendszer (housekeeping) lekért telemetriájának szisztematikus archiválásához/elemzéséhez szükséges funkciókat. A repülésüzemeltetési szegmens magában foglalja a repülésdinamikai rendszert, amely lehetővé teszi a pályameghatározását és -előrejelzést, valamint a helyzet- és keringésellenőrzéssel kapcsolatos információk létrehozását.

A repülésüzemeltetési szegmens funkciói és tevékenységei között szerepel az S-sávú földi állomások láthatósági szakaszainak ütemezése és a fenntartó rendszer (housekeeping) archivált telemetriájának hozzáférhetővé tétele az erre jogosult külső felhasználók számára. E rendszeres feladatok elvégzése mellett a repülésüzemeltetési szegmens küldetésellenőrző csapata felel a műhold állapotának figyeléséért és bármely anomália esetén, a helyreállításhoz szükséges minden tevékenység elvégzéséért és a fedélzeti szoftver-javítócsomagok ellenőrzéséért és feltöltéséért.

A repülésüzemeltetési szegmens űrszeméttel való ütközés elkerülését biztosító szolgáltatása kiszámítja mindegyik műhold más műholdakkal és/vagy űrszeméttel történő összeütközésének valószínűségét, és ennek megfelelően elkészíti az ütközés elkerülését szolgáló előrejelzési jelentéseket. A jelentéseket elemezni kell, és adott esetben a műhold ütközésének elkerülését szolgáló manővereket kell a jelentések alapján végrehajtani.

A repülésüzemeltetési szegmens támogatást nyújt az űreszköz élettartamának végén esedékes intézkedések, többek között a légkörbelépés és az ártalmatlanítás biztonságos és megbízható végrehajtásához.

3.3.3.   Hasznosteheradat földi szegmens

A hasznosteheradat földi szegmens az alábbi elemeket foglalja magában:

| a) | a Sentinel földi alapállomást (Core Ground Stations, CGS); |
| --- | --- |

a)

a Sentinel földi alapállomást (Core Ground Stations, CGS);

| b) | a Sentinel feldolgozó és archiváló központokat (Processing and Archiving Centres, PACs); |
| --- | --- |

b)

a Sentinel feldolgozó és archiváló központokat (Processing and Archiving Centres, PACs);

| c) | a Sentinel küldetésvégrehajtási központokat (Mission Performance Centres, MPC); |
| --- | --- |

c)

a Sentinel küldetésvégrehajtási központokat (Mission Performance Centres, MPC);

| d) | a Sentinel hasznosteheradat-menedzsment központokat (Payload Data Management Centres, PDMC) |
| --- | --- |

d)

a Sentinel hasznosteheradat-menedzsment központokat (Payload Data Management Centres, PDMC)

| e) | a Sentinel pontos pályameghatározási szolgáltatást (Precise Orbit Determination Service, POD) |
| --- | --- |

e)

a Sentinel pontos pályameghatározási szolgáltatást (Precise Orbit Determination Service, POD)

Sentinel földi alapállomás (CGS)

Az ESA irányítja az X-sávú földi alapállomások teljes hálózatát. A dedikált infrastruktúrának az alábbi feladatok ellátását kell lehetővé tennie:

| a) | a műhold-Föld irányban érkező Sentinel adatok vételét; |
| --- | --- |

a)

a műhold-Föld irányban érkező Sentinel adatok vételét;

| b) | a műszerekből származó (Instrument Source Packets, ISP) adatcsomagok visszaalakítását és tárolását; |
| --- | --- |

b)

a műszerekből származó (Instrument Source Packets, ISP) adatcsomagok visszaalakítását és tárolását;

| c) | ISP adatok nyújtását a 0. szintű adatfeldolgozónak és a Sentinel-3 tekintetében az EUMETSAT-nak; |
| --- | --- |

c)

ISP adatok nyújtását a 0. szintű adatfeldolgozónak és a Sentinel-3 tekintetében az EUMETSAT-nak;

| d) | a 0. szintű adatok elküldését a felfoldozó és archiváló központoknak; |
| --- | --- |

d)

a 0. szintű adatok elküldését a felfoldozó és archiváló központoknak;

| e) | közel valós idejű 1. szintű/2. szintű adatok előállításának elvégzését és az adatok elérhetővé tételét a felhasználók és a feldolgozó és archiváló központok számára. |
| --- | --- |

e)

közel valós idejű 1. szintű/2. szintű adatok előállításának elvégzését és az adatok elérhetővé tételét a felhasználók és a feldolgozó és archiváló központok számára.

Sentinel feldolgozó és archiváló központok (PACs)

A feldolgozó és archiváló központok biztosítják a Sentinel adatok archiválását, a szisztematikus, nem időkritikus és/vagy azonnali adatfeldolgozást, a termékekhez való online hozzáférést és az adatok terjesztését a Kopernikusz űrkomponensének más elemei számára.

Sentinel küldetésvégrehajtási központok (MPC)

A küldetésvégrehajtási központok végzik a Sentinel-1, -2, -3 és -5p tekintetében a kalibrálási és validálási tevékenységeket. A tevékenységek magukban foglalják többek között az algoritmusok karbantartását és továbbfejlesztését, az üzemeltetés minőség-ellenőrzését és a végpontok közötti rendszerteljesítmény nyomon követését. A küldetésvégrehajtási központok, a programtól megkövetelt minőségi teljesítmény fenntartása érdekében, igénybe veszik a szakértőkből álló támogató laboratóriumok és a dedikált kalibráló/validáló csoportok által nyújtott kiegészítő jellegű minőségi szolgáltatásokat.

Sentinel hasznosteheradat-menedzsment központok (PDMC)

Sentinel hasznosteheradat-menedzsment központok biztosítják az interfészt a repülésüzemeltetési szegmens felé a műholdak feladatainak meghatározásához és a műhold-Föld irányú összeköttetés tervezéséhez. A hasznosteheradat-menedzsment központok felelnek a Sentinel küldetés és a szisztematikus termék-előállítás tervezéséért, összhangban az adathozzáférési és küldetésekkel kapcsolatos követelményekkel, valamint a hasznosteheradat-kezelő földi szegmens konfigurációjáért, beleértve a termékek előállításának szervezését, áramoltatását és terjesztését.

Sentinel pontos pályameghatározási szolgáltatás (POD)

A Sentinel pontos pályameghatározási szolgáltatás a pályára vonatkozó pontos adatokkal segíti a hasznosteheradat földi szegmens által végzett nem valós idejű feldolgozást. A Sentinel-1, -2 és -3 küldetések közös pontos pályameghatározási szolgáltatási központtal rendelkeznek. 0. szintű GPS adatokat fogad a földi alapállomásoktól és a pályára vonatkozó pontos adatokat generál – offline feldolgozás céljára – a feldolgozó és archiváló központok számára.

3.4.   EUMETSAT földi szegmensének üzemeltetése

Az EUMETSAT földi szegmense az ESA által megvalósított és rendelkezésre bocsátott szolgáltatásokra, többek között a földi alapállomásokra támaszkodik a Sentinel-3-ról érkező adatok vételéhez. A Kopernikusz EUMETSAT keretében megvalósított földi szegmense magában foglalhat az EUMETSAT küldetések részét alkotó más, nem Kopernikusz programokkal közösen igénybe vett funkciókat és infrastruktúrát. A Kopernikusz EUMETSAT keretében megvalósított földi szegmense a dedikált (Sentinel-3 tengeri, -4, -5, -6 és Jason-3) és a közreműködő küldetésből származó adatokat bocsát rendelkezésre, a felhasználók hozzáférésének biztosítását is beleértve. Az EUMETSAT által rendelkezésre bocsátott adatkészleteket és szolgáltatásokat a szolgáltatások szintjén meghatározott specifikációkban (Service Level Specifications, SLS) kell dokumentálni.

3.5.   Európai műholdas adatátviteli rendszer (EDRS)

Az európai műholdas adatátviteli rendszer szolgáltatás az X-sávú alap földi állomások kiegészítéseként rendelkezésre bocsátja a Sentinel adatok vételével kapcsolatos képességeit, ezzel támogatva különösen a kvázi valós idejű (a kvázi valós idejű olyan termékeket jelent, amelyek előállításához 1 óránál kevesebb idő szükséges) megfigyelési igények kiszolgálását. Az európai műholdas adatátviteli rendszer különösen az alábbi kapacitásokat bocsátja rendelkezésre:

| a) | a teljes adatvételi forgatókönyv rugalmassá tétele, ami a Sentinel adatok elérhetőségének bővülését eredményezi; |
| --- | --- |

a)

a teljes adatvételi forgatókönyv rugalmassá tétele, ami a Sentinel adatok elérhetőségének bővülését eredményezi;

| b) | a műhold-Föld irányú adatok leérkezésének lehetővé tétele, amikor a Sentinelek az X-sávú földi alapállomások láthatóságán kívül esnek; |
| --- | --- |

b)

a műhold-Föld irányú adatok leérkezésének lehetővé tétele, amikor a Sentinelek az X-sávú földi alapállomások láthatóságán kívül esnek;

| c) | az X-sávú földi alapállomások hálózatával együtt a végfelhasználó felé történő adatszolgáltatás végpontok közötti hozzáférhetőségének és megbízhatóságának elősegítése és javítása; |
| --- | --- |

c)

az X-sávú földi alapállomások hálózatával együtt a végfelhasználó felé történő adatszolgáltatás végpontok közötti hozzáférhetőségének és megbízhatóságának elősegítése és javítása;

| d) | a Kopernikusz biztonsággal kapcsolatos követelményeinek teljesítéséhez további rugalmasság biztosítása a küldetés adatai vételének „védelmével”, a titkosított EDRS Ka-sávon történő műhold-Föld irányú összeköttetésen keresztül. |
| --- | --- |

d)

a Kopernikusz biztonsággal kapcsolatos követelményeinek teljesítéséhez további rugalmasság biztosítása a küldetés adatai vételének „védelmével”, a titkosított EDRS Ka-sávon történő műhold-Föld irányú összeköttetésen keresztül.

Az EDRS szolgáltatásának a Sentinel-1 és Sentinel-2 küldetés támogatására való felhasználása lehetőséget teremt a termékek időszerűségének további javítására, akár a jelenlegi, közel valós időre (amit úgy definiáltak, hogy a termék előállításához három óránál kevesebb idő szükséges) vonatkozó hivatalos kötelezettségvállalást meghaladó mértékben.

Az EDRS gyors műhold-Föld irányú adatvétel végrehajtását teszi lehetővé, amikor az X-sávú alapállomások láthatóságán kívül esnek. Amennyiben ezeken a területeken folyik megfigyelés, az átengedő üzemmódban (pass-through mode) kell az adatokat az EDRS-en keresztül letölteni. Ezzel viszont javul az alap termékek előállításához szükséges idő. Mindemellett az együttműködő partnerek kvázi/közel valós időben tudnak termékeket generálni.

Az EDRS-t fel kell használni arra, hogy továbbítsa azoknak az adatoknak a nagy részét, amelyek azokban az időszakokban kerülnek rögzítésre a memóriában, amikor az X-sávú alapállomások nem látják a műholdakat. Ezzel megnő a műhold-Föld irányban továbbított adatok mennyisége és így a Kopernikusz földi szegmense által generált közel valós idejű adatok mennyisége.

Az európai adatközvetítő műholdrendszer szolgáltatása által ellátandó fő funkcionális feladatok az alábbiak:

| a) | a Sentinel-1 és -2 műholdakról származó adatok optikai kapcsolaton (lézeren) keresztül történő továbbítása az alacsony Föld körüli pályán (LEO) lévő műholdak fedélzetén hordozott OCP és a geostacionárius pályán (GEO) keringő műholdak (EDRS-A és EDRS-C) fedélzetén lévő megfelelő egység között; |
| --- | --- |

a)

a Sentinel-1 és -2 műholdakról származó adatok optikai kapcsolaton (lézeren) keresztül történő továbbítása az alacsony Föld körüli pályán (LEO) lévő műholdak fedélzetén hordozott OCP és a geostacionárius pályán (GEO) keringő műholdak (EDRS-A és EDRS-C) fedélzetén lévő megfelelő egység között;

| b) | a küldetésből származó adatok közvetítése a GEO műholdak és a Ka-sávú földi vevő terminálok között; |
| --- | --- |

b)

a küldetésből származó adatok közvetítése a GEO műholdak és a Ka-sávú földi vevő terminálok között;

| c) | a küldetésből származó adatok vétele, visszaalakítása és elérhetővé tétele a szolgáltatás interfészpontja, többek között az adatáramlást biztosító hálózat számára. |
| --- | --- |

c)

a küldetésből származó adatok vétele, visszaalakítása és elérhetővé tétele a szolgáltatás interfészpontja, többek között az adatáramlást biztosító hálózat számára.

A szolgáltatás a Sentinel-1 és Sentinel-2 küldetések számára releváns (a többi Sentinel fedélzetén nincs meg a szükséges optikai kommunikációs eszköz). A Sentinel adatokat – földrajzi lefedettség tekintetében – legalább Európára vonatkozóan le kell tölteni az EDRS vételi állomásokra.

Az EDRS által nyújtott szolgáltatás beszerzését egy e célra megkötött és szigorú teljesítménymutatóknak megfelelően kezelt, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodáson keresztül kell lebonyolítani.

3.6.   A dedikált Kopernikusz-küldetések általános üzemeltetési és adatgyűjtési stratégiája

Mindegyik Sentinel üzemeltetési stratégiája az alábbi célkitűzéseket tartalmazza:

| a) | a meghatározott követelményeknek megfelelően adatok nyújtását a Kopernikusz- és más felhasználók számára; |
| --- | --- |

a)

a meghatározott követelményeknek megfelelően adatok nyújtását a Kopernikusz- és más felhasználók számára;

| b) | a lehető legnagyobb mértékben szisztematikus és rendszeres működési tevékenységek biztosítását magas szintű automatizálás és előre meghatározott műveletek által. |
| --- | --- |

b)

a lehető legnagyobb mértékben szisztematikus és rendszeres működési tevékenységek biztosítását magas szintű automatizálás és előre meghatározott műveletek által.

A Sentinel üzemeltetési stratégiáját magas szintű üzemeltetési tervben (High Level Operations Plan, HLOP) kell rögzíteni, amelyet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. A magas szintű üzemeltetési terv a megfigyelésekre/tervezésre, a vételre, a feldolgozásra és a terjesztésre vonatkozó információkat tartalmaz.

A magas szintű üzemeltetési tervet elsősorban a Kopernikusz-szolgáltatások megfigyelési igényei, a Kopernikusz programban részt vevő államok nemzeti követelményei, a megfelelő uniós intézmények és más felhasználók követelményei, valamint a nemzetközi megállapodások, a tudományos hasznosítás és a kereskedelmi hozzáadott érték alapján kell kialakítani. Az összegyűjtött megfigyelési igények alapján szimulációkat kell végezni a megfigyelési forgatókönyvek meghatározása érdekében, figyelembe véve az elsőbbséget élvező megoldásokat és a műszaki korlátokat. A Kopernikusz programban részt vevő államokkal jellemzően évente egyszer, a felhasználói fórum keretében zajlik konzultáció a megfigyelési igények gyűjtéséről és a megfigyelési tervekről.

Az adatgyűjtési stratégia megfelel az alábbi alapelveknek:

| a) | a Sentinel-1 adatgyűjtéseit a küldetés háttértervének megfelelően kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a Sentinel-1 adatgyűjtéseit a küldetés háttértervének megfelelően kell végrehajtani;

| b) | a Sentinel-2 adatgyűjtéseit szisztematikusan kell végezni a d. sz. 56° és az é. sz. 84° között a szárazföld felett, a tengerpart vonalában és a nagyobb szigetek felett; |
| --- | --- |

b)

a Sentinel-2 adatgyűjtéseit szisztematikusan kell végezni a d. sz. 56° és az é. sz. 84° között a szárazföld felett, a tengerpart vonalában és a nagyobb szigetek felett;

| c) | a Sentinel-3, -5p, -5 és -6 az egész bolygó felett szisztematikusan gyűjti az adatokat; |
| --- | --- |

c)

a Sentinel-3, -5p, -5 és -6 az egész bolygó felett szisztematikusan gyűjti az adatokat;

| d) | a Sentinel-4 geostacionárius pályáról szisztematikusan gyűjti az adatokat Európa felett. |
| --- | --- |

d)

a Sentinel-4 geostacionárius pályáról szisztematikusan gyűjti az adatokat Európa felett.

3.7.   A dedikált Kopernikusz-küldetések adattermékeinek listája

A Sentinelek által megszerzett adatokat automatikusan továbbítani kell műhold-Föld irányba a földi alapállomások részére, és a hasznosteheradat földi szegmensnek szisztematikusan fel kell dolgoznia őket. Az előre meghatározott (0. szintű, 1. szintű és 2. szintű) alaptermékek generálása érdekében az adatokat szisztematikusan fel kell dolgozni. Ezeket az alaptermékeket kellően meghatározott, a közel valós időtől (NRT) a nem időkritikusig (NTC) terjedő időkereten belül, jellemzően 3–24 vagy 48 órával a műhold általi észlelést követően, a Kopernikusz-felhasználók számára hozzáférhetővé kell tenni („felhasználói termékek”).

A 3. táblázat felsorolja azon adattermékeket, amelyeket dedikált Kopernikusz-küldetésekből kell elérhetővé tenni. A Sentinel-4, -5 és -6 esetében a fejlesztési szakaszban kell a felhasználói termékeket meghatározni. Az összes terméket tartalmazó részletes listát kell a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni.

3. táblázat

Összefoglaló a dedikált Kopernikusz-küldetések adattermékeinek listájáról

| | A felhasználói termékek kategóriája | A termék tartalma/leírása |
| --- | --- | --- |
| Sentinel-1 |
| | SAR 0. szintű | Tömörített, nem fókuszált, nyers SAR adatok |
| | 1. szintű SAR egyszerű komplex kép | Fókuszált, georeferált, komplex SAR adatok, ferde látóirányú geometriával |
| | 1. szintű, teljes felbontású, földi tartományú SAR adatok | Fókuszált, komplex, georeferált, multi nézetű és földi tartományú geometriára vetített SAR adatok |
| | 2. szintű SAR óceáni termék | Helymeghatározott geofizikai paraméterek (pl. óceáni szélmező, hullámspektrum és radiális sebesség) |
| Sentinel-2 |
| | Több spektrumban érzékelő műszer, 1. szint | A légköri visszaverődés teteje kartografikus geometriában |
| | Több spektrumban érzékelő műszer, 2. szint (10) | A légköri visszaverődés alja kartografikus geometriában |
| Sentinel-3 (közös a tengeri és a szárazföldi rész esetében) |
| | Az óceán és a szárazföld színét mérő műszer (OLCI), 1. szintű | OLCI, a légköri sugárzás teteje, ortokorrigált, helymeghatározott, és újramintavételezett |
| | A tengerek és a szárazföldek felszíni hőmérsékletét mérő radiométer (SLSTR), 1. szintű | SLSTR, fényerő hőmérséklet és a légköri sugárzás teteje, ortokorrigált, helymeghatározott, és újramintavételezett |
| Sentinel-3 tengeri rész |
| | Vízfelszín topográfiáját figyelő küldetés (STM), 2. szintű | Geofizikai paraméterek mérése az óceánok felett (pl. felszíni visszaverődés, a tengerfelszín magassága, szignifikáns hullámmagasság, az óceánmélység, dagálymagasság, a tengeri jég koncentrációja, a tengeri jég vízfelszín feletti magassága, a tengerfelszínen mért szélsebesség, az eső értékelése) |
| | OLCI 2. szintű | Geofizikai paraméterek mérése az óceánok felett (pl. a tengerfelszínről érkező visszaverődés, algák okozta elszíneződés, lebegőanyag-koncentráció) |
| | SLSTR 2. szintű | A tengerfelszín hőmérséklete |
| Sentinel-3 szárazföldi rész |
| | Földfelszín topográfiáját figyelő küldetés (STM), 2. szintű | Geofizikai paraméterek mérése a szárazföld felett (pl. felszíni visszaverődés, magasságmérési tartomány, felszín magassága, hóréteg sűrűsége és vastagsága) |
| | OLCI 2. szintű | Geofizikai paraméterek mérése a szárazföld felett (pl. fotoszintetikusan aktív sugárzás, globális vegetációs index) |
| | SLSTR 2. szintű | A földfelszín hőmérséklete |
| | Az OLCI és az SLSTR szinergiájával előállított termékek | Geofizikai paraméterek mérése a szárazföld felett (pl. a földfelszín visszaverődése és a szárazföld feletti aeroszolterhelés) |
| Sentinel-5p |
| | TROPOMI műszer, 2. szintű | ózon, nitrogén-dioxid, kén-dioxid, formaldehid, szén-monoxid, metán, aeroszol, felhők |
| Jason-3 (Európa és az USA közötti együttműködési küldetés, a műveleteket a Kopernikusz finanszírozza) |
| | Geofizikai adatfelvételek, 2. szintű | Helymeghatározott termékek a magasságmérési paramétereknek megfelelően. |

A felhasználói termékek kategóriája

A termék tartalma/leírása

Sentinel-1

SAR 0. szintű

Tömörített, nem fókuszált, nyers SAR adatok

1. szintű SAR egyszerű komplex kép

Fókuszált, georeferált, komplex SAR adatok, ferde látóirányú geometriával

1. szintű, teljes felbontású, földi tartományú SAR adatok

Fókuszált, komplex, georeferált, multi nézetű és földi tartományú geometriára vetített SAR adatok

2. szintű SAR óceáni termék

Helymeghatározott geofizikai paraméterek (pl. óceáni szélmező, hullámspektrum és radiális sebesség)

Sentinel-2

Több spektrumban érzékelő műszer, 1. szint

A légköri visszaverődés teteje kartografikus geometriában

Több spektrumban érzékelő műszer, 2. szint (10)

A légköri visszaverődés alja kartografikus geometriában

Sentinel-3 (közös a tengeri és a szárazföldi rész esetében)

Az óceán és a szárazföld színét mérő műszer (OLCI), 1. szintű

OLCI, a légköri sugárzás teteje, ortokorrigált, helymeghatározott, és újramintavételezett

A tengerek és a szárazföldek felszíni hőmérsékletét mérő radiométer (SLSTR), 1. szintű

SLSTR, fényerő hőmérséklet és a légköri sugárzás teteje, ortokorrigált, helymeghatározott, és újramintavételezett

Sentinel-3 tengeri rész

Vízfelszín topográfiáját figyelő küldetés (STM), 2. szintű

Geofizikai paraméterek mérése az óceánok felett (pl. felszíni visszaverődés, a tengerfelszín magassága, szignifikáns hullámmagasság, az óceánmélység, dagálymagasság, a tengeri jég koncentrációja, a tengeri jég vízfelszín feletti magassága, a tengerfelszínen mért szélsebesség, az eső értékelése)

OLCI 2. szintű

Geofizikai paraméterek mérése az óceánok felett (pl. a tengerfelszínről érkező visszaverődés, algák okozta elszíneződés, lebegőanyag-koncentráció)

SLSTR 2. szintű

A tengerfelszín hőmérséklete

Sentinel-3 szárazföldi rész

Földfelszín topográfiáját figyelő küldetés (STM), 2. szintű

Geofizikai paraméterek mérése a szárazföld felett (pl. felszíni visszaverődés, magasságmérési tartomány, felszín magassága, hóréteg sűrűsége és vastagsága)

OLCI 2. szintű

Geofizikai paraméterek mérése a szárazföld felett (pl. fotoszintetikusan aktív sugárzás, globális vegetációs index)

SLSTR 2. szintű

A földfelszín hőmérséklete

Az OLCI és az SLSTR szinergiájával előállított termékek

Geofizikai paraméterek mérése a szárazföld felett (pl. a földfelszín visszaverődése és a szárazföld feletti aeroszolterhelés)

Sentinel-5p

TROPOMI műszer, 2. szintű

ózon, nitrogén-dioxid, kén-dioxid, formaldehid, szén-monoxid, metán, aeroszol, felhők

Jason-3 (Európa és az USA közötti együttműködési küldetés, a műveleteket a Kopernikusz finanszírozza)

Geofizikai adatfelvételek, 2. szintű

Helymeghatározott termékek a magasságmérési paramétereknek megfelelően.

Megjegyzés: A 0. szint (L0), 1. szint (L1) és 2. szint (L2) nómenklatúra az adott termék feldolgozottságának szintjére utal, ahol a 0. szint a műszerből származó és a hasznos terhekre vonatkozó feldolgozatlan adatokat, az 1. szint a helymeghatározott és kalibrált számítógépes adatokat, a 2. szint pedig a származtatott geofizikai változókat jelzi. A felszín topográfiáját figyelő küldetés (STM) vonatkozásában 2P és 3. szintű termékek generálása is megtörténik a 2. szintű termékek alapján, azok fokozott geofizikai korrekciójával, a torzítások korrekciójával és a pályahibák kiigazításával.

3.8.   A Kopernikusz űrkomponensének modernizációjára irányuló fejlesztések

Azok, az új és a változó felhasználói követelményeknek megfelelő változtatások (a politikai szinten eldöntendő szakpolitikai változtatások kivételével), amelyek a Kopernikusz jelenlegi űrkomponense infrastruktúrájának fokozatos továbbfejlesztésével megvalósíthatók, az alábbiakra terjedhetnek ki:

| a) | a feldolgozási és terjesztési infrastruktúra fejlesztésére a teljesítmény növelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a feldolgozási és terjesztési infrastruktúra fejlesztésére a teljesítmény növelése érdekében;

| b) | új termékek előállítására a meglévő kapacitásokra alapozva; |
| --- | --- |

b)

új termékek előállítására a meglévő kapacitásokra alapozva;

| c) | új adatkészletek beszerzésére harmadik felek meglévő küldetéseiből. |
| --- | --- |

c)

új adatkészletek beszerzésére harmadik felek meglévő küldetéseiből.

A Kopernikusz űrkomponense rövid távú frissítéseinek olyan változásmenedzsment folyamat szerint kell végbemenniük, amely tartalmazza az alábbi általános lépéseket:

| 1. | a szükséges változások azonosítását; |
| --- | --- |

1.

a szükséges változások azonosítását;

| 2. | a változtatás iránti kérelem Bizottság, az ESA vagy az EUMETSAT általi elindítását; |
| --- | --- |

2.

a változtatás iránti kérelem Bizottság, az ESA vagy az EUMETSAT általi elindítását;

| 3. | a változtatás iránti kérelem elemzését, beleértve a hatásértékelést (műszaki, költség, ütemterv); |
| --- | --- |

3.

a változtatás iránti kérelem elemzését, beleértve a hatásértékelést (műszaki, költség, ütemterv);

| 4. | a javasolt változtatások végrehajtásának Bizottság általi jóváhagyását; |
| --- | --- |

4.

a javasolt változtatások végrehajtásának Bizottság általi jóváhagyását;

| 5. | a változtatások végrehajtását. |
| --- | --- |

5.

a változtatások végrehajtását.

3.9.   Az üzemeltetési kockázatok csökkentésére irányuló fejlesztési tevékenységek

Az ESA-nak és az EUMETSAT-nak a Kopernikusz műholdak ütközési kockázattal szembeni védelmének biztosításakor figyelembe kell vennie az Európai Parlament és a Tanács 541/2014/EU határozata (11) alapján létrehozott űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését (SST) támogató uniós keretet. A megfelelő intézkedéseknek, többek között az űreszközök üzemeltetői és a közigazgatási szervek számára SST-szolgáltatás nyújtó funkciónak vonatkozniuk kell a Kopernikusz űrkomponensére.

4.   KOPERNIKUSZT TÁMOGATÓ KÜLDETÉSEK

4.1.   Általános információk

A „Kopernikuszt támogató küldetés” (CCM): űralapú Föld-megfigyelési küldetés, amely a dedikált küldetésekből származó adatokat kiegészítő adatokat nyújt a Kopernikusz számára.

Minden olyan esetben, amikor a Sentinelek nem képesek az 1. szakaszban meghatározott adatkövetelményeket teljesíteni, a Kopernikusznak meg kell kapnia a Kopernikuszt támogató programokból származó adatokat, hogy teljesíteni tudja az adatkövetelményeket.

A Kopernikuszt támogató programokból származó adatok lehetnek ingyenesek vagy olyan adatok, amelyek beszerzésére meghatározott engedélyezési feltételek mellett került sor.

A Kopernikuszt támogató programok által meghatározott, a terjesztést korlátozó feltételek alá tartozó adatkészletek tekintetében az alábbi felhasználói kategóriákat kell alkalmazni:

| a) | Kopernikusz-szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

Kopernikusz-szolgáltatások;

| b) | uniós intézmények és szervek; |
| --- | --- |

b)

uniós intézmények és szervek;

| c) | az uniós kutatási programok keretében finanszírozott kutatási projektek résztvevői; |
| --- | --- |

c)

az uniós kutatási programok keretében finanszírozott kutatási projektek résztvevői;

| d) | uniós tagállamok és a Kopernikusz programban részt vevő államok közigazgatási szervei; |
| --- | --- |

d)

uniós tagállamok és a Kopernikusz programban részt vevő államok közigazgatási szervei;

| e) | nemzetközi szervezetek és nemzetközi nem kormányzati szervezetek; |
| --- | --- |

e)

nemzetközi szervezetek és nemzetközi nem kormányzati szervezetek;

| f) | lakosság. |
| --- | --- |

f)

lakosság.

4.2.   A teljes folyamat

Az adattárház dokumentum (lásd az 1. szakaszban) alapján az ESA és az EUMETSAT közösen elemzi, hogy melyek azok az adatkészletek, amelyeket be kellene szerezni és melyek azok, amelyek harmadik felek küldetéseiből történő beszerzés nélkül rendelkezésre állnak. Az elemzés eredményeit a közös „adattárház nyomonkövethetősége dokumentumban” kell rögzíteni. Az adatkészleteket az ESA által átadott adatkészletek esetén az adat-hozzáférési portfólió (DAP) dokumentumban, az EUMETSAT által átadott adatkészletek esetén pedig a szolgáltatási szintre vonatkozó specifikáció (SLS) dokumentumban kell részletesen bemutatni. Az ESA és az EUMETSAT negyedévente jelentést készít az adatkészletek igénybevételéről. Az adatok igénybevételének és a szükségletek elemzésének függvényében, adott esetben a harmadik felektől származó adatok beszerzésének/használatának módosítására kerül sor.

4.3.   A Kopernikuszt támogató küldetésekből származó adatok beszerzése

A beszerzendő adatokra vonatkozó engedélyezési feltételeket a közreműködő küldetések adatszolgáltatóival kell egyeztetni. Ezek az engedélyezési feltételek eltérhetnek a nyíltadat-politikától.

Az adatbeszerzéssel kapcsolatos tevékenységeknek az ESA felelősségi körébe kell tartozniuk, és a magán és intézményi, nemzeti vagy nemzetközi küldetésekből származó Föld-megfigyelési adatok rendelkezésre bocsátására kell fókuszálniuk. Az ALAP adatkészleteket előre meghatározott specifikációk mentén kell beszerezni, a TOVÁBBI adatkészleteket – az adatok meghatározott pénzügyi keretösszegen belül történő átadása érdekében – az adatszolgáltatókkal kialakított kontingensrendszeren és nagyobb volumenre vonatkozó megállapodásokon keresztül kell beszerezni.

A beszerzéshez kapcsolódó tevékenységek közé tartoznak az alábbiak:

| a) | szükségletelemzés, az adatbeszerzéshez kapcsolódó specifikációk levezetése és a megfelelő szolgáltatók kiválasztása; |
| --- | --- |

a)

szükségletelemzés, az adatbeszerzéshez kapcsolódó specifikációk levezetése és a megfelelő szolgáltatók kiválasztása;

| b) | a tényleges adatok beszerzése engedélyek vagy források megvásárlása alapján; |
| --- | --- |

b)

a tényleges adatok beszerzése engedélyek vagy források megvásárlása alapján;

| c) | a közreműködő küldetések integrálása/dezintegrálása a Kopernikusz űrkomponensének földi infrastruktúrájába/infrastruktúrájából; |
| --- | --- |

c)

a közreműködő küldetések integrálása/dezintegrálása a Kopernikusz űrkomponensének földi infrastruktúrájába/infrastruktúrájából;

| d) | harmonizált és egységes adatszolgáltatás a különböző küldetésekből származó nagy méretű adatgyűjtemények esetén is. |
| --- | --- |

d)

harmonizált és egységes adatszolgáltatás a különböző küldetésekből származó nagy méretű adatgyűjtemények esetén is.

A beszerzett adatkészletek az alábbi közreműködő küldetésekből származó adatokat tartalmazhatnak (nem teljeskörű lista, a teljes lista elérhető itt: http://spacedata.copernicus.eu): Pleiades 1 A/B, Deimos-2, Worldview-1/2, Radarsat-2, TerraSAR-X, COSMO-Skymed (1/2/3/4), RISAT-1, Proba-V, GeoEye-1, SPOT-5/6/7 stb.

4.4.   A közreműködő küldetések adataihoz való, beszerzést nem igénylő hozzáférés

A harmadik felek programjaihoz való, adatbeszerzést nem igénylő adat-hozzáférést – ideértve az Earth Explorerekből származó adatokat – az ESA és – egyebek mellett az EUMETSAT küldetésekből származó adatokat – az EUMETSAT biztosítja.

Az EUMETSAT-nak biztosítania kell a hozzáférést a saját küldetéseiből és a harmadik felek tengerrel, légkörrel és éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásokhoz kapcsolódó, meghatározott küldetéseiből származó adatokhoz. Ebben a vonatkozásban harmadik felek programjának azok a küldetések számítanak, amelyeket olyan műhold üzemeltetők működtetnek, akikkel az EUMETSAT hivatalos együttműködési és/vagy adatcsere megállapodást kötött.

A tevékenység az alábbiakra terjed ki:

| a) | a Kopernikuszt támogató küldetésből származó adatok hozzáférhetővé tételére és átadására a Kopernikusz-szolgáltatások és -felhasználók részére; |
| --- | --- |

a)

a Kopernikuszt támogató küldetésből származó adatok hozzáférhetővé tételére és átadására a Kopernikusz-szolgáltatások és -felhasználók részére;

| b) | adott esetben ezeknek az adatoknak a megfelelő termékké történő feldolgozására; |
| --- | --- |

b)

adott esetben ezeknek az adatoknak a megfelelő termékké történő feldolgozására;

| c) | ezeknek az adatoknak és termékeknek a terjesztésére az EUMETSAT több küldetést lefedő terjesztési infrastruktúráján és szolgáltatásán keresztül. |
| --- | --- |

c)

ezeknek az adatoknak és termékeknek a terjesztésére az EUMETSAT több küldetést lefedő terjesztési infrastruktúráján és szolgáltatásán keresztül.

E főcím alá tartozó adatkészletek az alábbi küldetésekből származó adatokat tartalmazhatják: Meteosat, MetOp, Suomi-NPP, Landsat, Cryosat és egyebek.

5.   A KOPERNIKUSZ ŰRKOMPONENSÉBŐL SZÁRMAZÓ ADATOK TERJESZTÉSE

Az adatterjesztés magában foglal minden, a dedikált küldetésekből és a közreműködő küldetésekből származó adatnak a Kopernikusz-felhasználók számára történő hozzáférhetővé tételét („pull” szolgáltatás) és/vagy az adatok számukra történő átadását („push” szolgáltatás) megvalósító vagy azt támogató tevékenységet és feladatot. A Kopernikusz űrkomponenséből származó adatok terjesztése az alábbiakat foglalja magában:

| a) | az adat-hozzáférést szolgáló infrastruktúrákat; |
| --- | --- |

a)

az adat-hozzáférést szolgáló infrastruktúrákat;

| b) | felhasználói szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

b)

felhasználói szolgáltatásokat.

A Kopernikusz adat-hozzáférést biztosító infrastruktúrájának végre kell hajtania a Kopernikusz adatkezelési politikáját, és az előre meghatározott felhasználói kategóriák, nevezetesen a Kopernikusz-szolgáltatások, a tagállamok, a nemzetközi partnerek és más/tudományos felhasználók, igényeihez kell igazodnia. Az adathozzáférést és -terjesztést szolgáló infrastruktúra az alábbi elemeket tartalmazza:

| a) | adat-hozzáférési infrastruktúra (Sentinel „adatcsatornák”) |
| --- | --- |

a)

adat-hozzáférési infrastruktúra (Sentinel „adatcsatornák”)

| b) | online adathozzáférés (ODA); |
| --- | --- |

b)

online adathozzáférés (ODA);

| c) | a Kopernikusz adatokhoz történő online hozzáférés (CODA); |
| --- | --- |

c)

a Kopernikusz adatokhoz történő online hozzáférés (CODA);

| d) | összehangolt adat-hozzáférési rendszer (CDS) a közreműködő küldetésekből származó adatok számára; |
| --- | --- |

d)

összehangolt adat-hozzáférési rendszer (CDS) a közreműködő küldetésekből származó adatok számára;

| e) | európai műholdas adatátviteli rendszert (EDRS); |
| --- | --- |

e)

európai műholdas adatátviteli rendszert (EDRS);

| f) | EUMETCast; |
| --- | --- |

f)

EUMETCast;

| g) | EUMETSAT adatközpont; |
| --- | --- |

g)

EUMETSAT adatközpont;

| h) | adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások infrastruktúrája. |
| --- | --- |

h)

adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások infrastruktúrája.

A Kopernikusz űrkomponensének adatterjesztési rendszerében elérhető adattermékek listáját a 4. táblázat tartalmazza.

4. táblázat

A Kopernikusz űrkomponenséhez kapcsolódó adatterjesztési rendszer összefoglaló jellegű áttekintése

| Adatterjesztési rendszer | Leírás | Elérhető adattermékek
  (jelenlegi helyzet) |
| --- | --- | --- |
| Sentinel adatcsatornák | Az ESA által üzemeltetett adat-hozzáférési infrastruktúra, amelyből a Kopernikusz adatok lekérhetők: | a Kopernikusz-szolgáltatások („Kopernikusz-szolgáltatások adatcsatornája”) számára |

Adatterjesztési rendszer

Leírás

Elérhető adattermékek

(jelenlegi helyzet)

Sentinel adatcsatornák

Az ESA által üzemeltetett adat-hozzáférési infrastruktúra, amelyből a Kopernikusz adatok lekérhetők:

a Kopernikusz-szolgáltatások („Kopernikusz-szolgáltatások adatcsatornája”) számára

| | a Kopernikusz programban részt vevő államok („Együttműködő adatcsatorna”) számára |
| --- | --- |

a Kopernikusz programban részt vevő államok („Együttműködő adatcsatorna”) számára

| | a nemzetközi partnerek („nemzetközi adatcsatorna”) számára |
| --- | --- |

a nemzetközi partnerek („nemzetközi adatcsatorna”) számára

| | nyílt hozzáférés („Kopernikusz nyílt adatcsatorna”) |
| --- | --- |

nyílt hozzáférés („Kopernikusz nyílt adatcsatorna”)

Sentinel-1, Sentinel-2, Sentinel-3 szárazföldi

a Kopernikusz adataihoz való online hozzáférés (CODA)

Az EUMETSAT által üzemeltetett adat-hozzáférési infrastruktúra, amelyből a felhasználók Kopernikusz-adatokat kérhetnek le

közel valós idejű Sentinel-3 tengeri, Jason-3

online adathozzáférés (ODA)

Az EUMETSAT által üzemeltetett adat-hozzáférési infrastruktúra, amelyből a Kopernikusz-szolgáltatások és a validálást végző csoport tagjai adatokat kérhetnek le

közel valós idejű Sentinel-3 tengeri, Jason-3

összehangolt adat-hozzáférési rendszer (CDS)

Az ESA által üzemeltetett adat-hozzáférési infrastruktúra, amelyből a felhasználók a közreműködő küldetésekből származó adatokat kérhetnek le.

közreműködő küldetésekből származó adatok

EUMETCast

Az EUMETSAT által üzemeltetett műholdas és földi multicasting (csoportos adattovábbítási) szolgáltatás a Kopernikusz közel valós idejű EO termékeinek továbbítására

Az EUMETSAT által terjesztett, a Sentinel-3 tengeri, Jason-3 és közreműködő küldetésekből származó közel valós idejű adatok

EUMETSAT adatközpont

Kopernikusz adatkészletek és termékek rendelkezésre bocsátása a küldetés teljes élettartama során, amelyeket a végfelhasználók keresési, szűrési vagy rendezési mechanizmussal kérhetnek le.

az EUMETSAT által terjesztett, a Sentinel-3 (tengeri), Jason-3 és közreműködő küldetésekből származó archivált adatok

adat- és információ-hozzáférési szolgáltatások infrastruktúrája

a Kopernikusz-adatok és -információk felhasználók általi elérését, feldolgozását és elemzését lehetővé tevő infrastruktúra

a Kopernikusz űr- és szolgáltatási komponenséből származó adatok és információ

Az adatterjesztési rendszereknek Kopernikusz-felhasználók különböző közösségeit kell kiszolgálniuk; az egyes rendszerekben elérhető adatokat az adott közösségek igényeinek megfelelően kell optimalizálni.

Az ESA Sentinel adatcsatornáit a különböző felhasználói kategóriákhoz (Kopernikusz-szolgáltatások, részt vevő országok, nemzetközi partnerek és mások) kell igazítani. A központok konfigurációja a garantált teljesítményt, a termékkínálatot és az egyidejű letöltések lehetséges számát tekintve különbözhet egymástól.

A Kopernikusz-szolgáltatások adatcsatornája (a terméktől függő) meghatározott időn belül biztosítja a Sentinel termékekhez való hozzáférést és a végpontok közötti szolgáltatás rendelkezésre állását (minden egyes Sentinel küldetés konstellációja esetében legalább 94 %-os rendelkezésre állást). A közreműködő adatközpont és a nemzetközi adatközpont – a meghatározott célok teljesítése mentén – biztosítja a hozzáférést a Sentinel termékek bővülő archívumához. A Kopernikusz nyílt hozzáférésű központjait úgy kell konfigurálni, hogy megakadályozzák az adatforrások korlátozott számú felhasználó általi tömeges letöltésekből fakadó telítődését.

A Kopernikusz adatterjesztési infrastruktúráját folyamatosan frissíteni és fejleszteni kell, hogy megbirkózzon a növekvő számú felhasználói letöltésekkel és a terjeszteni kívánt egyre nagyobb adatmennyiséggel.

A felhasználói szolgáltatások olyan funkciókat tartalmaznak, mint a felhasználók regisztrációja és -kezelése, keresési, megtekintési és letöltési lehetőség, ügyfélszolgálat és közvetített feldolgozási szolgáltatások.

A Kopernikusz terjesztési szolgáltatások katalógusainak interoperábilisaknak kell lenniük egymással, és a katalógusra vonatkozó minden információt tartalmazniuk kell.

A Kopernikusz adatterjesztési infrastruktúrájának és tevékenységeinek részletes műszaki leírását a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

6.   A KOPERNIKUSZ ŰRKOMPONENSÉNEK A FELHASZNÁLÓI KÖVETELMÉNYEKEN ALAPULÓ TOVÁBBFEJLESZTÉSE

6.1.   Általános háttér és folyamat

A Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztése az űrkomponens 2020 és jelenlegi többéves pénzügyi keret utáni módosításait jelenti. E fejezet részletesen bemutatja azokat az előkészítő tevékenységeket, amelyekre a Kopernikusz űrkomponensének jövőbeli – az űrstratégia keretén belüli – továbbfejlesztéséről szóló döntés elősegítéséhez szükség van. Tárgyalja azokat a felhasználói követelményekhez kapcsolódó tevékenységeket, amelyeket a Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztését szolgáló előkészítő tevékenységként a jelenlegi többéves pénzügyi kereten belül kell végrehajtani. E tevékenységeknek adott esetben tekintettel kell lenniük az ESA hosszú távú forgatókönyvében szereplő elemekre. A módosítások az alábbiakat tartalmazhatják:

| a) | az űrkomponens jelenlegi infrastruktúrájának változtatásait; |
| --- | --- |

a)

az űrkomponens jelenlegi infrastruktúrájának változtatásait;

| b) | a dedikált Kopernikusz-küldetések fejlesztését; |
| --- | --- |

b)

a dedikált Kopernikusz-küldetések fejlesztését;

| c) | a közreműködő küldetésekből származó adatok beszerzésére vonatkozó megállapodásokat. |
| --- | --- |

c)

a közreműködő küldetésekből származó adatok beszerzésére vonatkozó megállapodásokat.

A Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztését (Figure 2) alakító felhasználói követelményekkel kapcsolatos tevékenységek az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | a jövőbeli megfigyelési igények és hiányok azonosítását; |
| --- | --- |

a)

a jövőbeli megfigyelési igények és hiányok azonosítását;

| b) | A változó megfigyelési igények kielégítésére vonatkozó lehetőségek elemzése, e lehetőségek között szerepelhetnek a fent felsorol módosítások. |
| --- | --- |

b)

A változó megfigyelési igények kielégítésére vonatkozó lehetőségek elemzése, e lehetőségek között szerepelhetnek a fent felsorol módosítások.

2. ábra

A Kopernikusz űrkomponense továbbfejlesztésének folyamata

Copernicus Evolution Outlook

Development of Dedicated Copernicus Missions

Arrangements for Contributing Missions

Analysis of options

Changes to the current CSC

Identification of future observation requirements and gaps

6.2.   A jövőbeli megfigyelési igények és hiányok azonosítása

A jövőbeli megfigyelési igények és hiányok azonosításának folyamatát a Bizottság vezeti, és a Kopernikusz keretében megbízott szervek által végrehajtott, értékeléssel kapcsolatos tevékenységek segítik.

A folyamat három fő tevékenységből áll:

| a) | konzultáció az érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

a)

konzultáció az érdekelt felekkel;

| b) | felhasználói igények megerősítése és rangsorolása; |
| --- | --- |

b)

felhasználói igények megerősítése és rangsorolása;

| c) | a megfigyelési igények meghatározása. |
| --- | --- |

c)

a megfigyelési igények meghatározása.

A 3. ábra az adatigények és -hiányok megállapításának teljes folyamatát mutatja be

3. ábra

Az adatigények megállapításának teljes folyamata

Observation Requirements

Observation needs consolidation and prioritization

User Requirements

Stakeholder consultation

Konzultáció az érdekelt felekkel

A Bizottság széles körű konzultációt folytat az érintett felekkel a felhasználói igényekről. A megfigyelésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos igényeket online kérdőívek, műhelytalálkozók, a felhasználókat és a piaci szereplőket bevonó tevékenységek, személyes találkozók és a meglévő folyamatok és dokumentációk segítségével kell összegyűjteni. A konzultációs folyamatnak meg kell szólítania a tágan értelmezett Kopernikusz-közösséget, különös tekintettel a Kopernikusz-szolgáltatások és a tagállamok bevonására. A végső dokumentációnak a Kopernikusz minden témakörére (tenger, légkör, szárazföld, katasztrófavédelem, biztonság és éghajlatváltozás) vonatkozóan ismertetnie kell a felhasználói igényeket. A felhasználói igényeket be kell csatornázni a megfigyelési igények megerősítésére és rangsorolására irányuló tevékenységbe.

A felhasználói igények megerősítése és rangsorolása

A felhasználói igényeket meg kell erősíteni és rangsorolni kell. Ennek a Bizottság által irányított, az űrügynökségek (az ESA és az EUMETSAT) és a Kopernikusz alapfelhasználói (különösen a Kopernikusz-szolgáltatások, az uniós intézmények és – a felhasználói fórum által képviselt – tagállamok) között zajló iteratív folyamat mentén kell megvalósulnia. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció dokumentálásához a megfigyelési igényeket részletes elemzés alá kell vetni a felhasználói igények ez alapján történő azonosítása és csoportosítása érdekében. Ennek az elemzésnek a műszaki részletekre vonatkozó specifikációkat kell tartalmaznia az időszerűség, a lefedendő földrajzi terület, az időbeli felbontás kapcsán a frissítés gyakorisága, a megfigyelések tartalma és a megkívánt pontosság tekintetében.

A folyamat részeként az igényeket rangsorolni kell, lehetőséget teremtve ezzel a különböző technológiai alternatívák hatékony értékelésére. A rangsorolást a Bizottságnak kell elvégeznie és (a technológiai szempontok tekintetében) az ESA-nak és az EUMETSAT-nak, valamint (a felhasználói szempontok tekintetében) az alapfelhasználók szakértői csoportjának kell értékelnie.

6.3.   A változó adatigények kiszolgálási lehetőségeinek elemzése

A változó adatigények kiszolgálási lehetőségeinek elemzésekor fontolóra kell venni:

| a) | az űrkomponens jelenlegi infrastruktúrájának változtatásait; |
| --- | --- |

a)

az űrkomponens jelenlegi infrastruktúrájának változtatásait;

| b) | a dedikált Kopernikusz-küldetések fejlesztését; és |
| --- | --- |

b)

a dedikált Kopernikusz-küldetések fejlesztését; és

| c) | a közreműködő küldetésekből származó adatok beszerzésére vonatkozó jövőbeli megállapodásokat. |
| --- | --- |

c)

a közreműködő küldetésekből származó adatok beszerzésére vonatkozó jövőbeli megállapodásokat.

A jelenlegi űrkomponens infrastruktúráját érintő változások kiterjedhetnek a meglévő Sentinelekre alapozott termékbővítésre. Egyéb módosítási lehetőségek között szerepelhet a Sentinel konstelláció műholdjainak kettőről háromra történő bővítése 2020 után a gyakrabban érkező adatok iránti lehetséges igények kielégítése érdekében.

A közreműködő küldetésekből származó adatok beszerzésére vonatkozó jövőbeli megállapodások kapcsán figyelembe kell venni a harmadik felektől származó, elérhető adatokat és az azonosított megfigyelési igényeket.

A dedikált Kopernikusz-küldetések fejlesztésekor fontolóra kell venni:

| a) | a Sentinelek következő generációjának meghatározását a megfigyelések 2030 utáni folytonossága érdekében; |
| --- | --- |

a)

a Sentinelek következő generációjának meghatározását a megfigyelések 2030 utáni folytonossága érdekében;

| b) | a Sentinelek kibővítésének meghatározását a megfigyelési hiányok 2022-2025-től kezdődő kezelése érdekében. |
| --- | --- |

b)

a Sentinelek kibővítésének meghatározását a megfigyelési hiányok 2022-2025-től kezdődő kezelése érdekében.

A megállapított megfigyelési igények kielégítésére vonatkozó lehetőségek elemzésekor figyelembe kell venni az alábbi tényezőket:

| a) | a Kopernikusz műszaki alapforgatókönyvét és űrkomponensének műszaki specifikációit; |
| --- | --- |

a)

a Kopernikusz műszaki alapforgatókönyvét és űrkomponensének műszaki specifikációit;

| b) | a Kopernikusz program félidős értékelésének eredményét; |
| --- | --- |

b)

a Kopernikusz program félidős értékelésének eredményét;

| c) | a különböző továbbfejlesztési forgatókönyvek hatásvizsgálatát, beleértve a költség-haszon elemzést. |
| --- | --- |

c)

a különböző továbbfejlesztési forgatókönyvek hatásvizsgálatát, beleértve a költség-haszon elemzést.

Az elemzésnek ezenfelül figyelembe kell vennie az olyan műszaki tényezőket, mint a harmadik felek küldetéseinek hozzáférhetősége és a technológiai készenlét szintje.

6.4.   Az új dedikált programokra vonatkozó műszaki követelmények megállapítása

Amennyiben a lehetőségek közül az új dedikált küldetés kiválasztásra kerül, küldetéselemzést kell elvégezni, amelynek az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | a küldetés megbízatásának kidolgozását az adatkövetelmények alapján, beleértve az elvárt teljesítmény meghatározását; |
| --- | --- |

a)

a küldetés megbízatásának kidolgozását az adatkövetelmények alapján, beleértve az elvárt teljesítmény meghatározását;

| b) | a műszaki követelmények meghatározását; |
| --- | --- |

b)

a műszaki követelmények meghatározását;

| c) | a lehetséges küldetéskoncepciók azonosítását; |
| --- | --- |

c)

a lehetséges küldetéskoncepciók azonosítását;

| d) | a programozás szempontjainak értékelését; |
| --- | --- |

d)

a programozás szempontjainak értékelését;

| e) | a kockázatértékelést. |
| --- | --- |

e)

a kockázatértékelést.

Az elemzés eredményeit a küldetési követelmények dokumentumban kell ismertetni, és fel kell használni az esetleges további műholdfejlesztési és -üzemeltetési szakaszok megalapozásához.

6.5.   Az űrkomponens továbbfejlesztéséhez kapcsolódó tevékenységek időzítése és megvalósításának előrehaladása

6.5.1.   Általános határidők

Az űrkomponens továbbfejlesztésére vonatkozó általános ütemezésnek az alábbi táblázatban bemutatott tevékenységeket kell tartalmaznia.

| Idő | Tevékenység |
| --- | --- |
| 2018-ig | — | Konzultáció az érdekelt felekkel |

Idő

Tevékenység

2018-ig

—

Konzultáció az érdekelt felekkel

2018-ig

| — | A Kopernikusz műszaki alapforgatókönyve |
| --- | --- |

—

A Kopernikusz műszaki alapforgatókönyve

| — | Felhasználói és megfigyelési igények |
| --- | --- |

—

Felhasználói és megfigyelési igények

| — | A Kopernikusz félidős értékelése |
| --- | --- |

—

A Kopernikusz félidős értékelése

| — | A Kopernikusz továbbfejlesztésére vonatkozó forgatókönyvek hatásvizsgálata |
| --- | --- |

—

A Kopernikusz továbbfejlesztésére vonatkozó forgatókönyvek hatásvizsgálata

2018-ig

| — | A Kopernikuszról szóló, 2021–2027-es időszakra vonatkozó, rendeletre irányuló jogalkotási javaslat |
| --- | --- |

—

A Kopernikuszról szóló, 2021–2027-es időszakra vonatkozó, rendeletre irányuló jogalkotási javaslat

| — | Az új küldetésekre vonatkozó műszaki követelmények megállapítása |
| --- | --- |

—

Az új küldetésekre vonatkozó műszaki követelmények megállapítása

2019–2020

| — | A Kopernikusz űrkomponensének lehetséges továbbfejlesztésére vonatkozó előkészítő tevékenységek |
| --- | --- |

—

A Kopernikusz űrkomponensének lehetséges továbbfejlesztésére vonatkozó előkészítő tevékenységek

6.5.2.   Az űrkomponens továbbfejlesztéséhez kapcsolódó tevékenységek megvalósításának előrehaladása

A Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztésére vonatkozó előkészítő tevékenységeknek összhangban kell lenniük a 2016-os űrstratégiában foglalt általános irányvonalakkal; az előkészítő tevékenységeknek különös tekintettel kell lenniük az alábbi felhasználói követelményekre:

| a) | „a jelenlegi szolgáltatások és infrastruktúra folyamatos javítása”; és |
| --- | --- |

a)

„a jelenlegi szolgáltatások és infrastruktúra folyamatos javítása”; és

| b) | „további szolgáltatások kialakítása a meghatározott prioritási területeken felmerülő igények kielégítésére”;






  1. | az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés a CO2 és más üvegházhatású gázok kibocsátásának, a földhasználatnak, az erdőgazdálkodásnak, illetve az Északi-sarkvidéken bekövetkező változásoknak a nyomon követése céljából; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

„további szolgáltatások kialakítása a meghatározott prioritási területeken felmerülő igények kielégítésére”;

1.

az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés a CO2 és más üvegházhatású gázok kibocsátásának, a földhasználatnak, az erdőgazdálkodásnak, illetve az Északi-sarkvidéken bekövetkező változásoknak a nyomon követése céljából; valamint

| 2. | a biztonság és a védelem a célból, hogy az Unió képes legyen jobb választ adni a határellenőrzéssel és tengerfelügyelettel kapcsolatos változó kihívásokra. |
| --- | --- |

2.

a biztonság és a védelem a célból, hogy az Unió képes legyen jobb választ adni a határellenőrzéssel és tengerfelügyelettel kapcsolatos változó kihívásokra.

A jövőbeli továbbfejlesztésre vonatkozó forgatókönyvek kialakításakor az alábbi általános megfigyelési igényekre kell tekintettel lenni:

| a) | A megfigyelések folyamatossága: A felhasználók kiemelt prioritásként jelölték meg a megfigyelések – még a jelenleg tervezetten is túlmenő – folytatólagosságát, valamint a hosszú távú potenciális javulásokat a térbeli felbontás, a frissítések gyakorisága és időbenisége tekintetében. |
| --- | --- |

a)

A megfigyelések folyamatossága: A felhasználók kiemelt prioritásként jelölték meg a megfigyelések – még a jelenleg tervezetten is túlmenő – folytatólagosságát, valamint a hosszú távú potenciális javulásokat a térbeli felbontás, a frissítések gyakorisága és időbenisége tekintetében.

| b) | A megjelenő igényeknek eleget tevő új megfigyelések:






  1. | az emberi eredetű CO2-kibocsátás monitoringja; |
| --- | --- | --- |

b)

A megjelenő igényeknek eleget tevő új megfigyelések:

1.

az emberi eredetű CO2-kibocsátás monitoringja;

| 2. | az EU Északi-sarkra vonatkozó politikája keretében a sarkvidék monitorozása az üzemszerű (jég) monitorozás és/vagy éghajlatváltozáshoz kapcsolódó alkalmazások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

2.

az EU Északi-sarkra vonatkozó politikája keretében a sarkvidék monitorozása az üzemszerű (jég) monitorozás és/vagy éghajlatváltozáshoz kapcsolódó alkalmazások támogatása érdekében;

| 3. | a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás számára történő fokozott monitoring, különösen a vizekkel és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos alkalmazások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

3.

a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás számára történő fokozott monitoring, különösen a vizekkel és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos alkalmazások támogatása érdekében;

| 4. | a bányászattal, az aszály monitorozásával, a kulturális örökséggel, a hidrológiával, a biológiai sokféleséggel, a talajnedvességgel és egyéb paraméterekkel kapcsolatos új alkalmazások lehetővé tétele, amelyekhez jelenleg nem elérhető megfigyelésekre van szükség; |
| --- | --- |

4.

a bányászattal, az aszály monitorozásával, a kulturális örökséggel, a hidrológiával, a biológiai sokféleséggel, a talajnedvességgel és egyéb paraméterekkel kapcsolatos új alkalmazások lehetővé tétele, amelyekhez jelenleg nem elérhető megfigyelésekre van szükség;

| 5. | kibővített biztonsági alkalmazások; |
| --- | --- |

5.

kibővített biztonsági alkalmazások;

| 6. | a környezetvédelmi előírások betartását és a bűnelkövetéseket monitorozó alkalmazások. |
| --- | --- |

6.

a környezetvédelmi előírások betartását és a bűnelkövetéseket monitorozó alkalmazások.

A Kopernikusz jövőbeli űrkomponensére vonatkozó forgatókönyveket támogató előkészítő tevékenységek az alábbiakat foglalhatják magukban:

| a) | a szakterületek szakértőiből álló csoportokat, hogy elemezzék a programozási keretet, a legkorszerűbb megoldásokat és a koncepció megvalósíthatóságát a megfelelő munkacsoportok kialakításának elősegítése érdekében. Szakterületi szakértőkből álló csoportokat kell létrehozni a biztonsággal és az emberi eredetű CO2-kibocsátással kapcsolatos monitoring-igények elemzésére; |
| --- | --- |

a)

a szakterületek szakértőiből álló csoportokat, hogy elemezzék a programozási keretet, a legkorszerűbb megoldásokat és a koncepció megvalósíthatóságát a megfelelő munkacsoportok kialakításának elősegítése érdekében. Szakterületi szakértőkből álló csoportokat kell létrehozni a biztonsággal és az emberi eredetű CO2-kibocsátással kapcsolatos monitoring-igények elemzésére;

| b) | munkacsoportokat, hogy kidolgozzák és finomhangolják a megfigyelési igényeket, valamint elemezzék a lehetséges műszaki megoldásokat a kiindulási küldetési követelmények pontosítása céljából. Ezeknek az elemzéseknek tekintetbe kell venniük a jelenlegi megfigyelési kapacitásokat és a meglévő infrastruktúra megújítását/fejlesztését, a technológiai érettséget és a nemzetközi együttműködés lehetőségét. Különösen az alábbi munkacsoportokat kell létrehozni:






  1. | az emberi eredetű CO2-kibocsátás monitorozása; |
| --- | --- | --- |

b)

munkacsoportokat, hogy kidolgozzák és finomhangolják a megfigyelési igényeket, valamint elemezzék a lehetséges műszaki megoldásokat a kiindulási küldetési követelmények pontosítása céljából. Ezeknek az elemzéseknek tekintetbe kell venniük a jelenlegi megfigyelési kapacitásokat és a meglévő infrastruktúra megújítását/fejlesztését, a technológiai érettséget és a nemzetközi együttműködés lehetőségét. Különösen az alábbi munkacsoportokat kell létrehozni:

1.

az emberi eredetű CO2-kibocsátás monitorozása;

| 2. | sarkvidéki megfigyelések; |
| --- | --- |

2.

sarkvidéki megfigyelések;

| 3. | magas időbeli és térbeli felbontású földfelszínhőmérséklet-monitoring, a mezőgazdasági, hidrológiai, erdőgazdálkodási és a tágan értelmezett környezeti alkalmazások kiszolgálása érdekében; |
| --- | --- |

3.

magas időbeli és térbeli felbontású földfelszínhőmérséklet-monitoring, a mezőgazdasági, hidrológiai, erdőgazdálkodási és a tágan értelmezett környezeti alkalmazások kiszolgálása érdekében;

| 4. | hiperspektrális képalkotás a biológiai sokféleséghez, a bányászathoz, a mezőgazdasághoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó innovatív alkalmazások lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

4.

hiperspektrális képalkotás a biológiai sokféleséghez, a bányászathoz, a mezőgazdasághoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó innovatív alkalmazások lehetővé tétele érdekében.

| c) | Előkészítő tanulmányokat a munkacsoportok munkájához való hozzájárulásként. |
| --- | --- |

c)

Előkészítő tanulmányokat a munkacsoportok munkájához való hozzájárulásként.

| d) | Konzultációt az uniós tagállamokkal, a Kopernikusz programban részt vevő államokkal, az ESA és az EUMETSAT tagállamaival a prioritások összehangolása és az ESA hosszú távú forgatókönyvében megfogalmazottakkal való konzisztencia biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

d)

Konzultációt az uniós tagállamokkal, a Kopernikusz programban részt vevő államokkal, az ESA és az EUMETSAT tagállamaival a prioritások összehangolása és az ESA hosszú távú forgatókönyvében megfogalmazottakkal való konzisztencia biztosítása érdekében.

A Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztésére vonatkozó forgatókönyveket e tevékenységek alapján kell megvizsgálni, beleértve a szigorú költség-haszon elemzés elvégzését.

A Kopernikusz űrkomponensének továbbfejlesztését a következő többéves pénzügyi keretből rendelkezésre álló költségvetéshez és az EU, az ESA, a részt vevő tagállamok által mobilizált pénzeszközökhöz és a lehetséges további finanszírozási forrásokhoz kell igazítani. Ezeket a korlátokat szem előtt tartva, a továbbfejlesztés forgatókönyvei az alábbiak lehetnek:

a)   a továbbfejlesztés alapforgatókönyve: egy fenntartható Kopernikusz program, amely előreláthatóan a program jelenlegi teljesítményszinten történő továbbvitelét jelenti, beleértve a szolgáltatások üzemeltetésének folytatását, a meglévő infrastruktúra szükségessé váló megújítását/fejlesztését, az adathozzáférés és adatterjesztés javítását előmozdító tevékenységeket, valamint a felhasználók általi igénybevétel támogatását 2020 után;

b)   a továbbfejlesztés és bővülés forgatókönyve: fenntartható és kibővített Kopernikusz program, tekintettel az alábbi két prioritási területen megjelenő igényekre:

| 1. | az éghajlatváltozást középpontba helyező környezetvédelmi igényeket támogató új megfigyelési kapacitások (pl. a CO2 és más üvegházhatású gázok kibocsátásának monitorozása, amire jelenleg nem állnak rendelkezésre műholdas megfigyelések), sarkvidéki megfigyelések (a tengeri jég és az Északi-sark éghajlatának monitorozására koncentrálva) és a mezőgazdaság támogatása, többek között a vizekkel kapcsolatos paraméterek monitorozásával, ami termikus infravörös megfigyelésekkel elvégezhető; |
| --- | --- |

1.

az éghajlatváltozást középpontba helyező környezetvédelmi igényeket támogató új megfigyelési kapacitások (pl. a CO2 és más üvegházhatású gázok kibocsátásának monitorozása, amire jelenleg nem állnak rendelkezésre műholdas megfigyelések), sarkvidéki megfigyelések (a tengeri jég és az Északi-sark éghajlatának monitorozására koncentrálva) és a mezőgazdaság támogatása, többek között a vizekkel kapcsolatos paraméterek monitorozásával, ami termikus infravörös megfigyelésekkel elvégezhető;

| 2. | a biztonsági és/vagy védelmi igényeket támogató új megfigyelési kapacitások az Unió előtt álló, a biztonság, migráció és határ-ellenőrzés területét érintő új kihívások kezelése érdekében. |
| --- | --- |

2.

a biztonsági és/vagy védelmi igényeket támogató új megfigyelési kapacitások az Unió előtt álló, a biztonság, migráció és határ-ellenőrzés területét érintő új kihívások kezelése érdekében.

A felhasználói követelmények felmérésére irányuló folyamatból, a költség-haszon elemzésből, a műszaki megvalósíthatósággal, a technológiai megoldások érettségével és általában a megfizethetőséggel kapcsolatos elemzésekből kapott eredményeknek kell meghatározniuk a Kopernikusz űrkomponensének 2020 utáni továbbfejlesztésére vonatkozó műszaki peremfeltételeket.

---

(1)  A szuper- (VHR), a nagy (HR), a közepes (MR) és a kis (LR) térbeli felbontású képek meghatározása a következő: VHR: <= 4 m; HR: > 4 m és <= 30 m; MR > 30 m és <= 300 m; LR > 300 m.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

(3)  A Bizottság 1205/2008/EK rendelete (2008. december 3.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv metaadatokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 326., 2008.12.4., 12. o.).

(4)  A Bizottság 1089/2010/EU rendelete (2010. november 23.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 323., 2010.12.8., 11. o.).

(5)  A Bizottság 976/2009/EK rendelete (2009. október 19.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 274., 2009.10.20., 9. o.).

(6)  A Sentinel-5 előkészítő műhold (Sentinel-5p) küldetés az ESA és a Holland Királyság közös kezdeményezése.

(7)  A Jason-3 az EUMETSAT, a NOAA, a CNES és a NASA között régóta fennálló együttműködés eredménye. Nagy pontosságú óceáni magasságmérő küldetés, amely biztosítja a Jason-2 és a Sentinel-6 közötti folytonosságot, és amely 2016 óta működik 5 évre tervezett élettartammal.

(8)  Az üzemeltetési időszak az egyes műholdak tényleges élettartama és a programozási lehetőségek értékelésének függvényében változhat.

(9)  Rövidítések: VIS = látható spektrum-tartomány; SWIR = rövidhullámú infravörös; MWIR = középhullámú infravörös; TIR = termikus infravörös.

(10)  A Sentinel-2 2. szinten előállított adatait a Sentinelek alap földi szegmensén keresztül kell hozzáférhetővé tenni vagy a felhasználói oldalon futó eszköztáron keresztül kell a felhasználást lehetővé tenni.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 541/2014/EU határozata (2014. április 16.) az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról (HL L 158., 2014.5.27., 227. o.).

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/80

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/622 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 20.)

a klorofén létező hatóanyag 3. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a klorofén (EK-szám: 204-385-8, CAS-szám: 120-32-1) hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a klorofén (EK-szám: 204-385-8, CAS-szám: 120-32-1) hatóanyagot.

| (2) | Sor került a klorofénnek az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 3. terméktípusba (állategészségügy) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a klorofénnek az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 3. terméktípusba (állategészségügy) tartozó termékekben történő felhasználásának értékelésére.

| (3) | Az illetékes értékelő hatóság minőségében eljárva Norvégia 2016. december 22-én benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes értékelő hatóság minőségében eljárva Norvégia 2016. december 22-én benyújtotta a Bizottsághoz az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 3-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2017. október 3-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | A véleményből kitűnik, hogy a 3. terméktípusban felhasznált, klorofént tartalmazó biocid termékek várhatóan nem felelnek meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. E terméktípus esetében az emberi egészségre jelentett kockázatok értékelése keretében vizsgált forgatókönyvek elfogadhatatlan kockázatokat azonosítottak. |
| --- | --- |

(5)

A véleményből kitűnik, hogy a 3. terméktípusban felhasznált, klorofént tartalmazó biocid termékek várhatóan nem felelnek meg az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. E terméktípus esetében az emberi egészségre jelentett kockázatok értékelése keretében vizsgált forgatókönyvek elfogadhatatlan kockázatokat azonosítottak.

| (6) | Ezért a klorofénnek a 3. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását nem indokolt jóváhagyni. |
| --- | --- |

(6)

Ezért a klorofénnek a 3. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását nem indokolt jóváhagyni.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A klorofén hatóanyag (EK-szám: 204-385-8; CAS-szám: 120-32-1) 3. terméktípusba tartozó biocid termékekben való felhasználását a Bizottság nem hagyja jóvá.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. augusztus 4.) a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/81

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/623 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 20.)

az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2018) 2481. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/247 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy több tagállamban (a továbbiakban: érintett tagállamok) a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hoztak létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/247 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy több tagállamban (a továbbiakban: érintett tagállamok) a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hoztak létre.

| (2) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek magukban kell foglalniuk legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat azt is előírja, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése, illetve 31. cikke alapján alkalmazandó intézkedéseket legalább az említett végrehajtási határozat mellékletében a szóban forgó körzetekre vonatkozóan meghatározott időpontokig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok illetékes hatóságai által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek magukban kell foglalniuk legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat azt is előírja, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése, illetve 31. cikke alapján alkalmazandó intézkedéseket legalább az említett végrehajtási határozat mellékletében a szóban forgó körzetekre vonatkozóan meghatározott időpontokig fenn kell tartani.

| (3) | Elfogadása óta az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a madárinfluenzát illetően tükrözze az uniós járványügyi helyzet alakulását. Többek között az (EU) 2017/696 bizottsági végrehajtási határozat (5) is módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot, a naposcsibe-szállítmányoknak az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletében szereplő területekről való szállítására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ez a módosítás figyelembe vette, hogy az egyéb baromfiárukhoz viszonyítva a naposcsibék igen alacsony kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedése szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

Elfogadása óta az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a madárinfluenzát illetően tükrözze az uniós járványügyi helyzet alakulását. Többek között az (EU) 2017/696 bizottsági végrehajtási határozat (5) is módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot, a naposcsibe-szállítmányoknak az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletében szereplő területekről való szállítására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ez a módosítás figyelembe vette, hogy az egyéb baromfiárukhoz viszonyítva a naposcsibék igen alacsony kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedése szempontjából.

| (4) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot később az (EU) 2017/1841 bizottsági végrehajtási határozat (6) is módosította, és rendelkezett a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének fokozott veszélye esetén az alkalmazandó járványvédelmi intézkedések megerősítéséről. A módosítás nyomán az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat immár arról rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza kitörését vagy kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamokban további, korlátozás alatt álló körzeteket kell uniós szinten meghatározni, és megállapítja az utóbbiakban alkalmazandó intézkedések időtartamát. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat most már az élő baromfi, a naposcsibe és a keltetőtojás szállítmányainak a további, korlátozás alatt álló körzetekből más tagállamokba történő, bizonyos feltételek melletti szállításával kapcsolatban is szabályokat határoz meg. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot később az (EU) 2017/1841 bizottsági végrehajtási határozat (6) is módosította, és rendelkezett a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének fokozott veszélye esetén az alkalmazandó járványvédelmi intézkedések megerősítéséről. A módosítás nyomán az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat immár arról rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza kitörését vagy kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamokban további, korlátozás alatt álló körzeteket kell uniós szinten meghatározni, és megállapítja az utóbbiakban alkalmazandó intézkedések időtartamát. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat most már az élő baromfi, a naposcsibe és a keltetőtojás szállítmányainak a további, korlátozás alatt álló körzetekből más tagállamokba történő, bizonyos feltételek melletti szállításával kapcsolatban is szabályokat határoz meg.

| (5) | Ezenfelül az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosítására is több alkalommal sor került, elsősorban annak érdekében, hogy tükrözze az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelv értelmében létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határait érintő változásokat. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosítására is több alkalommal sor került, elsősorban annak érdekében, hogy tükrözze az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelv értelmében létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határait érintő változásokat.

| (6) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2018/560 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította, miután Bulgária a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a bulgáriai Yambol régióban található egyik baromfitartó gazdaságban észlelt új kitöréséről értesítette a Bizottságot. Bulgária arról is értesítette a Bizottságot, hogy az említett madárinfluenza-kitörést követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2018/560 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította, miután Bulgária a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a bulgáriai Yambol régióban található egyik baromfitartó gazdaságban észlelt új kitöréséről értesítette a Bizottságot. Bulgária arról is értesítette a Bizottságot, hogy az említett madárinfluenza-kitörést követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (7) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat legutóbbi, az (EU) 2018/560 végrehajtási határozat általi módosítása óta Bulgária a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának Plovdiv régió több baromfitartó gazdaságában észlelt közelmúltbeli kitöréseiről értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat legutóbbi, az (EU) 2018/560 végrehajtási határozat általi módosítása óta Bulgária a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának Plovdiv régió több baromfitartó gazdaságában észlelt közelmúltbeli kitöréseiről értesítette a Bizottságot.

| (8) | Bulgária arról is értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó közelmúltbeli madárinfluenza-kitöréseket követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását az említett tagállamban. |
| --- | --- |

(8)

Bulgária arról is értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó közelmúltbeli madárinfluenza-kitöréseket követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását az említett tagállamban.

| (9) | A Bizottság Bulgáriával együttműködésben megvizsgálta az említett intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a bolgár illetékes hatóság által meghatározott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a baromfitartó gazdaságoktól, amelyekben az újabb kitörések előfordultak. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság Bulgáriával együttműködésben megvizsgálta az említett intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a bolgár illetékes hatóság által meghatározott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a baromfitartó gazdaságoktól, amelyekben az újabb kitörések előfordultak.

| (10) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében minél hamarabb meg kell határozni uniós szinten, Bulgáriával együttműködve a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli bulgáriai kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően e tagállamban létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket. |
| --- | --- |

(10)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében minél hamarabb meg kell határozni uniós szinten, Bulgáriával együttműködve a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli bulgáriai kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően e tagállamban létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket.

| (11) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Bulgáriában fennálló legújabb epidemiológiai helyzet figyelembevétele érdekében. Mindenekelőtt a jelenleg a 2005/94/EK irányelv szerinti korlátozások alá tartozó újonnan meghatározott bulgáriai védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletébe. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Bulgáriában fennálló legújabb epidemiológiai helyzet figyelembevétele érdekében. Mindenekelőtt a jelenleg a 2005/94/EK irányelv szerinti korlátozások alá tartozó újonnan meghatározott bulgáriai védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletébe.

| (12) | Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálása érdekében indokolt úgy módosítani az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét, hogy az tartalmazza a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően Bulgáriában – az ott megjelenő magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli kitöréseit követően – létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályával együtt. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálása érdekében indokolt úgy módosítani az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét, hogy az tartalmazza a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően Bulgáriában – az ott megjelenő magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli kitöréseit követően – létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályával együtt.

| (13) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/247 végrehajtási határozata (2017. február 9.) egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 36., 2017.2.11., 62. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/696 végrehajtási határozata (2017. április 11.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 101., 2017.4.13., 80. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/1841 végrehajtási határozata (2017. október 10.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 261., 2017.10.11., 26. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/560 végrehajtási határozata (2018. április 10.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 93., 2018.4.11., 11. o.).

7

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. részben a Bulgáriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Tagállam: Bulgária







  A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

1.

Az A. részben a Bulgáriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Tagállam: Bulgária

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

2018.4.26.

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

2018.5.9.

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

2018.5.10.”

| 2. | A B. részben a Bulgáriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Tagállam: Bulgária







  A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Yambol region: |
| Municipality of Straldzha






  — | Zimnitsa |

2.

A B. részben a Bulgáriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Tagállam: Bulgária

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Yambol region:

Municipality of Straldzha

—

Zimnitsa

2018.4.27.–2018.5.6.

Municipality of Yambol

| — | Yambol |
| --- | --- |

—

Yambol

2018.5.6.

Municipality of Straldzha

| — | Straldzha |
| --- | --- |

—

Straldzha

| — | Vodenichene |
| --- | --- |

—

Vodenichene

| — | Dzhinot |
| --- | --- |

—

Dzhinot

Municipality of Tundzha

| — | Mogila |
| --- | --- |

—

Mogila

| — | Veselinovo |
| --- | --- |

—

Veselinovo

| — | Kabile |
| --- | --- |

—

Kabile

Sliven region:

Municipality of Sliven

| — | Zhelyu Voivoda |
| --- | --- |

—

Zhelyu Voivoda

| — | Blatets |
| --- | --- |

—

Blatets

| — | Dragodanovo |
| --- | --- |

—

Dragodanovo

| — | Gorno Aleksandrovo |
| --- | --- |

—

Gorno Aleksandrovo

Plovdiv region:

Municipality of Rodopi:

| — | Krumovo |
| --- | --- |

—

Krumovo

| — | Yagodovo |
| --- | --- |

—

Yagodovo

2018.5.10.–2018.5.18.

Municipality of Rodopi

| — | Brestnik |
| --- | --- |

—

Brestnik

| — | Belashtica |
| --- | --- |

—

Belashtica

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Branipole |
| --- | --- |

—

Branipole

Municipality of Sadovo

| — | Katunica |
| --- | --- |

—

Katunica

| — | Karadzhovo |
| --- | --- |

—

Karadzhovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

| — | Mominsko |
| --- | --- |

—

Mominsko

Municipality of Kuklen

| — | Kuklen |
| --- | --- |

—

Kuklen

| — | Ruen |
| --- | --- |

—

Ruen

Municipality of Maritsa

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

Municipality of Asenovgrad

| — | Asenovgrad |
| --- | --- |

—

Asenovgrad

Municipality of Plovdiv

| — | Plovdiv |
| --- | --- |

—

Plovdiv

2018.5.18.

Municipality of Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

Municipality of Rakovski

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

2018.5.11.–2018.5.19.

Municipality of Maritsa

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Maritsa |
| --- | --- |

—

Maritsa

| — | Kalekovets |
| --- | --- |

—

Kalekovets

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voivodino |
| --- | --- |

—

Voivodino

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko konare |
| --- | --- |

—

Manolsko konare

Municipality of Rakovski

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

2018.5.19.”

---

AJÁNLÁSOK

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/87

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/624 AJÁNLÁSA

(2018. április 20.)

a védelmi ágazatban tevékenykedő albeszállítók és kkv-k határokon átnyúló piacra jutásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2013 decemberében egy integráltabb, fenntarthatóbb, innovatívabb és versenyképesebb védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) kialakítását tűzte ki célul, amely szükséges a védelmi képességek fejlesztéséhez és fenntartásához, valamint Európa stratégiai autonómiájának megerősítéséhez és a partnerekkel való együttműködési képességének megerősítéséhez. Ezzel összefüggésben hangsúlyozta a kis- és középvállalkozások (kkv-k) határokon átnyúló piacra jutásának fontosságát, felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy további intézkedésekkel nyissa meg az ellátási láncokat valamennyi tagállam kkv-i számára, valamint megjegyezte, hogy a kkv-k a védelmi ellátási lánc fontos elemei, az innováció forrásai és a versenyképesség kulcsfontosságú tényezői (1). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2013 decemberében egy integráltabb, fenntarthatóbb, innovatívabb és versenyképesebb védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) kialakítását tűzte ki célul, amely szükséges a védelmi képességek fejlesztéséhez és fenntartásához, valamint Európa stratégiai autonómiájának megerősítéséhez és a partnerekkel való együttműködési képességének megerősítéséhez. Ezzel összefüggésben hangsúlyozta a kis- és középvállalkozások (kkv-k) határokon átnyúló piacra jutásának fontosságát, felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy további intézkedésekkel nyissa meg az ellátási láncokat valamennyi tagállam kkv-i számára, valamint megjegyezte, hogy a kkv-k a védelmi ellátási lánc fontos elemei, az innováció forrásai és a versenyképesség kulcsfontosságú tényezői (1).

| (2) | Az európai védelmi cselekvési tervvel 2016. november 30-án bejelentésre került, hogy a Bizottság ajánlásokat fog tenni annak érdekében, hogy elősegítse a védelmi ágazatban tevékenykedő kkv-k és köztes társaságok határokon átnyúló piacra jutását. Ezt „Az Európai Védelmi Alap felállítása” című, 2017. június 7-én elfogadott bizottsági közlemény (2) is megerősítette. |
| --- | --- |

(2)

Az európai védelmi cselekvési tervvel 2016. november 30-án bejelentésre került, hogy a Bizottság ajánlásokat fog tenni annak érdekében, hogy elősegítse a védelmi ágazatban tevékenykedő kkv-k és köztes társaságok határokon átnyúló piacra jutását. Ezt „Az Európai Védelmi Alap felállítása” című, 2017. június 7-én elfogadott bizottsági közlemény (2) is megerősítette.

| (3) | A Bizottság úgy véli, hogy a versenyképes, határokon átnyúló ellátási láncok döntő összetevői az integráltabb és versenyképesebb európai védelmi technológiai és ipari bázisnak, és megítélése szerint a védelmi felszerelések európai piacán lehetőséget kell nyújtani az európai vállalkozások számára, függetlenül azok méretétől és elhelyezkedésétől. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság úgy véli, hogy a versenyképes, határokon átnyúló ellátási láncok döntő összetevői az integráltabb és versenyképesebb európai védelmi technológiai és ipari bázisnak, és megítélése szerint a védelmi felszerelések európai piacán lehetőséget kell nyújtani az európai vállalkozások számára, függetlenül azok méretétől és elhelyezkedésétől.

| (4) | Ezen ajánlás kidolgozása a kkv-k védelmi és biztonsági szerződésekhez való határon átnyúló hozzáférését segítő bizottsági tanácsadó csoporttól – amely 2016 novemberében fejezte be munkáját és tette közzé végleges jelentését (3) –, valamint a tagállami szakértőktől érkező észrevételek felhasználásával történt. Az ajánlás részét képezi a védelem területén működő kkv-k támogatását célzó számos bizottsági kezdeményezésnek és tevékenységnek. |
| --- | --- |

(4)

Ezen ajánlás kidolgozása a kkv-k védelmi és biztonsági szerződésekhez való határon átnyúló hozzáférését segítő bizottsági tanácsadó csoporttól – amely 2016 novemberében fejezte be munkáját és tette közzé végleges jelentését (3) –, valamint a tagállami szakértőktől érkező észrevételek felhasználásával történt. Az ajánlás részét képezi a védelem területén működő kkv-k támogatását célzó számos bizottsági kezdeményezésnek és tevékenységnek.

| (5) | Az ajánlás kidolgozása során a Bizottság figyelembe vette az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) (4) által a védelmi célú közbeszerzések, készségek, finanszírozás és kkv-k kapacitások terén végzett munkát (5). |
| --- | --- |

(5)

Az ajánlás kidolgozása során a Bizottság figyelembe vette az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) (4) által a védelmi célú közbeszerzések, készségek, finanszírozás és kkv-k kapacitások terén végzett munkát (5).

| (6) | mivel az ágazat szereplői – különösen a fővállalkozók – kulcsfontosságú szerepet játszanak a védelemben, a Bizottság ezen ajánlás kidolgozásán túlmenően párbeszédet kezdeményezett az ágazat érdekelt feleivel annak érdekében, hogy közösen azonosítsák a határokon átnyúló védelmi ellátási láncok feltételeinek megteremtését célzó további lehetséges intézkedéseket, és megállapodásra jussanak azokról. |
| --- | --- |

(6)

mivel az ágazat szereplői – különösen a fővállalkozók – kulcsfontosságú szerepet játszanak a védelemben, a Bizottság ezen ajánlás kidolgozásán túlmenően párbeszédet kezdeményezett az ágazat érdekelt feleivel annak érdekében, hogy közösen azonosítsák a határokon átnyúló védelmi ellátási láncok feltételeinek megteremtését célzó további lehetséges intézkedéseket, és megállapodásra jussanak azokról.

| (7) | A tagállami fellépések jelentősen javíthatják a védelmi ágazatban tevékenykedő kkv-k és köztes társaságok határokon átnyúló piacra jutását. Az ajánlásnak ezért fel kell sorolnia azokat az intézkedéseket, amelyek orvosolni tudják a kkv-kat és a köztes társaságokat érintő egyes problémákat, vagy hozzájárulhatnak azoknak a védelmi ellátási láncokba való integrálásához. |
| --- | --- |

(7)

A tagállami fellépések jelentősen javíthatják a védelmi ágazatban tevékenykedő kkv-k és köztes társaságok határokon átnyúló piacra jutását. Az ajánlásnak ezért fel kell sorolnia azokat az intézkedéseket, amelyek orvosolni tudják a kkv-kat és a köztes társaságokat érintő egyes problémákat, vagy hozzájárulhatnak azoknak a védelmi ellátási láncokba való integrálásához.

| (8) | A jövőbeli fegyverkezési tervekkel és projektekkel kapcsolatos korai tájékoztatás lehetővé tenné a kkv-k és a köztes társaságok számára, hogy jobban felkészüljenek a piaci fejleményekre, valamint a védelmi projektekben és szerződésekben való esetleges részvételükre. |
| --- | --- |

(8)

A jövőbeli fegyverkezési tervekkel és projektekkel kapcsolatos korai tájékoztatás lehetővé tenné a kkv-k és a köztes társaságok számára, hogy jobban felkészüljenek a piaci fejleményekre, valamint a védelmi projektekben és szerződésekben való esetleges részvételükre.

| (9) | A 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 8. és 9. cikkében meghatározott értékhatár alatti szerződésekről történő szélesebb körű tájékoztatás élénkítené a versenyt, továbbá ösztönözné a kkv-k részvételét a védelmi ágazatban. Az ajánlatkérő szervek nem korlátozhatják az ilyen jellegű tájékoztatást a saját tagállamukra. |
| --- | --- |

(9)

A 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 8. és 9. cikkében meghatározott értékhatár alatti szerződésekről történő szélesebb körű tájékoztatás élénkítené a versenyt, továbbá ösztönözné a kkv-k részvételét a védelmi ágazatban. Az ajánlatkérő szervek nem korlátozhatják az ilyen jellegű tájékoztatást a saját tagállamukra.

| (10) | Az ajánlatkérő szervek által a közbeszerzési dokumentumokban az ajánlattevők vagy potenciális ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információk összetett jellege eltántoríthatja az új, kisebb vállalkozásokat a közbeszerzési piacra való belépéstől. Ezért a szóban forgó információknak relevánsaknak és strukturáltaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(10)

Az ajánlatkérő szervek által a közbeszerzési dokumentumokban az ajánlattevők vagy potenciális ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információk összetett jellege eltántoríthatja az új, kisebb vállalkozásokat a közbeszerzési piacra való belépéstől. Ezért a szóban forgó információknak relevánsaknak és strukturáltaknak kell lenniük.

| (11) | A védelmi közbeszerzések nagyságrendje és a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó alkalmassági követelmények további akadályt jelentenek a kkv-k és a köztes társaságok számára. Az egyetlen közbeszerzési eljárás keretében történő, részekre osztott, különálló kisebb szerződések megkötése segíthet a kérdés megoldásában. |
| --- | --- |

(11)

A védelmi közbeszerzések nagyságrendje és a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó alkalmassági követelmények további akadályt jelentenek a kkv-k és a köztes társaságok számára. Az egyetlen közbeszerzési eljárás keretében történő, részekre osztott, különálló kisebb szerződések megkötése segíthet a kérdés megoldásában.

| (12) | Előnyös volna a kkv-k és a köztes társaságok számára, ha hosszabb idő állna rendelkezésre az ajánlatok benyújtására, mivel ily módon több idejük lenne az üzleti lehetőségek azonosítására és részvételük megszervezésére. |
| --- | --- |

(12)

Előnyös volna a kkv-k és a köztes társaságok számára, ha hosszabb idő állna rendelkezésre az ajánlatok benyújtására, mivel ily módon több idejük lenne az üzleti lehetőségek azonosítására és részvételük megszervezésére.

| (13) | A más gazdasági szereplők, köztük alvállalkozók vagy a konzorciumokban, illetve csoportokban részt vevő egyéb felek kapacitására való támaszkodás lehetősége megkönnyíti a közbeszerzési piachoz való hozzáférést, különösen a nagy beszerzések esetében. A közbeszerzési szerződések elnyerésében érdekelt gazdasági szereplőknek a kezdetektől tudatában kell lenniük ennek a lehetőségeknek. |
| --- | --- |

(13)

A más gazdasági szereplők, köztük alvállalkozók vagy a konzorciumokban, illetve csoportokban részt vevő egyéb felek kapacitására való támaszkodás lehetősége megkönnyíti a közbeszerzési piachoz való hozzáférést, különösen a nagy beszerzések esetében. A közbeszerzési szerződések elnyerésében érdekelt gazdasági szereplőknek a kezdetektől tudatában kell lenniük ennek a lehetőségeknek.

| (14) | Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció kiterjedt és összetett jellege, valamint a bizonyítékok és tanúsítványok benyújtásának szükségessége olyan szempontok, amelyek eltántoríthatják a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat és a köztes társaságokat a védelmi közbeszerzési piacra való belépéstől. Az e piachoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ajánlatkérő szerveknek – amennyiben lehetséges – meg kell állapodniuk abban, hogy a pályázati szakaszban az ajánlattevők által rendelkezésre bocsátott előzetes bizonyítékok alapján értékelik a minőségi kiválasztási szempontokat. Indokolt volna, hogy az ajánlatkérő szervek csak közvetlenül a szerződés aláírását megelőzően írják elő meg a szóban forgó szempontok teljesítését igazoló dokumentumok és tanúsítványok benyújtását. A minőségi szempontok teljesítésére vonatkozó előzetes bizonyítékok benyújtását szabványosított nyilatkozat, vagyis az egységes európai közbeszerzési dokumentum (ESPD) (7) formájában is lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(14)

Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció kiterjedt és összetett jellege, valamint a bizonyítékok és tanúsítványok benyújtásának szükségessége olyan szempontok, amelyek eltántoríthatják a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat és a köztes társaságokat a védelmi közbeszerzési piacra való belépéstől. Az e piachoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ajánlatkérő szerveknek – amennyiben lehetséges – meg kell állapodniuk abban, hogy a pályázati szakaszban az ajánlattevők által rendelkezésre bocsátott előzetes bizonyítékok alapján értékelik a minőségi kiválasztási szempontokat. Indokolt volna, hogy az ajánlatkérő szervek csak közvetlenül a szerződés aláírását megelőzően írják elő meg a szóban forgó szempontok teljesítését igazoló dokumentumok és tanúsítványok benyújtását. A minőségi szempontok teljesítésére vonatkozó előzetes bizonyítékok benyújtását szabványosított nyilatkozat, vagyis az egységes európai közbeszerzési dokumentum (ESPD) (7) formájában is lehetővé kell tenni.

| (15) | A tagállamok közötti regionális együttműködés és a vállalkozások klaszterekbe tömörülése szintén olyan lehetőségeket jelentenek, amelyek erősíthetik a kisebb cégek piaci pozícióját. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok közötti regionális együttműködés és a vállalkozások klaszterekbe tömörülése szintén olyan lehetőségeket jelentenek, amelyek erősíthetik a kisebb cégek piaci pozícióját.

| (16) | Az innováció az elsődleges eszköz, amellyel a kkv-k hozzájárulhatnak a védelmi ipar sikereihez. A kutatást és a technológiát (K+T) támogató valamennyi kezdeményezés tekintetében tehát különös figyelmet kell fordítani a kkv-kra, és a legmesszebbmenőkig biztosítani kell a kkv-k hatékony részvételét. |
| --- | --- |

(16)

Az innováció az elsődleges eszköz, amellyel a kkv-k hozzájárulhatnak a védelmi ipar sikereihez. A kutatást és a technológiát (K+T) támogató valamennyi kezdeményezés tekintetében tehát különös figyelmet kell fordítani a kkv-kra, és a legmesszebbmenőkig biztosítani kell a kkv-k hatékony részvételét.

| (17) | Az olyan készségek fejlesztése, amelyekre a védelmi iparnak különösen szüksége van, lehetővé tenné az új szereplők számára, hogy belépjenek az európai védelmi piacra, |
| --- | --- |

(17)

Az olyan készségek fejlesztése, amelyekre a védelmi iparnak különösen szüksége van, lehetővé tenné az új szereplők számára, hogy belépjenek az európai védelmi piacra,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1.   TERMINOLÓGIA

Ezen ajánlás alkalmazásában a „kkv” fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (8) meghatározottak szerint kell értelmezni, míg a „köztes társaság” olyan vállalkozást jelent, amely nagyobb, mint egy kkv, de nem a fővállalkozó az összetett védelmi rendszerek beszerzésére irányuló szerződésben.

Ezen ajánlás szövegében az „ajánlatkérő szervekre” való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szerveket és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikkében meghatározott ajánlatkérőket is magukban foglalják. Az ajánlatkérő szerveknek vagy az ajánlatkérőknek címzett ajánlások a honvédelem és a biztonság területén a 2009/81/EK irányelv 2. cikke szerinti szerződések odaítéléséhez kapcsolódnak.

2.   KÖZBESZERZÉS

2.1.   Hosszú távú tervek és prioritások

A tagállamoknak lehetőség szerint megfelelő időben előzetes tájékoztatást kell nyújtaniuk a fegyverkezésre vonatkozó hosszú távú terveikről (a képességek, valamint a kutatás és a technológia (K+T) területén fellépő követelményeikről és prioritásaikról). Ez a következő formákban történhet: tervezési dokumentumok közzététele; célzott rendezvények szervezése különböző tagállamok vállalkozásai (fővállalkozók, kkv-k és köztes társaságok) számára; valamint átlátható és megkülönböztetésmentes módon történő információnyújtás a védelmi ipar számára, ideértve az Európai Repülő-, Űrhajózási és Védelmi Ipari Szövetséget (AeroSpace and Defence Industries Association of Europe, ASD), a nemzeti védelmiipari szövetségeket (National Defence Industry Associations, NDIA), valamint egyéb védelmi- és biztonsági ipari szervezeteket (például klasztereket) annak biztosítása érdekében, hogy Unió-szerte elérhetőek legyenek a lényeges információk. Szavatolni kell, hogy ez a tevékenység ne vezessen a verseny torzulásához vagy a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez.

2.2.   Önkéntes közzétételi és átláthatósági intézkedések

Az ajánlatkérő szerveknek a lehető legnagyobb mértékben igénybe kell venniük a közbeszerzést megelőző hirdetési eszközöket, például az előzetes tájékoztatókat (11), és célzott rendezvényeket kell szervezniük az előzetes közbeszerzési tervekkel és a konkrét projektekkel kapcsolatban. Az ilyen rendezvényeknek elérhetőknek kell lenniük a különböző tagállamok vállalkozásai (fővállalkozók, kkv-k és köztes társaságok) számára. A vonatkozó információkat a védelmi iparon keresztül lehetne terjeszteni, ideértve az ASD-t, az NDIA-kat, valamint egyéb védelmi- és biztonsági ipari szervezeteket (például klasztereket). Ezen eszközök alkalmazásakor az ajánlatkérő szerveknek gondoskodniuk kell arról, hogy megfeleljenek az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvének, valamint egyértelművé kell tenniük a szóban forgó közbeszerzési tervek ideiglenes jellegét.

Az ajánlatkérő szerveknek törekedniük kell arra, hogy a közbeszerzési lehetőségeket a lehető legszélesebb körben tegyék közzé, túlmutatva az alkalmazandó jogi követelményeken. Ez magában foglalja például az eljárást megindító hirdetményben szereplő információknak a lehető legszélesebb körben történő közzétételét közvetlenül azt követően, hogy a hirdetmény megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjának a Tender Electronic Daily, (TED) című elektronikus közbeszerzési értesítőjében, valamint egy olyan mechanizmus biztosítását, amelyen keresztül az érdekelt gazdasági szereplők feliratkozhatnak jövőbeli felhívásokkal kapcsolatos értesítésekre.

Az ajánlatkérő szerveknek, amikor csak lehetséges, a 2009/81/EK irányelv 8. és 9. cikkében meghatározott értékhatár (12) alatti szerződésekre vonatkozó közbeszerzési lehetőségeket önkéntes kiadványok útján, a vonatkozó portálokon és weboldalakon (nem feltétlenül a TED-ben) kell meghirdetniük, és az Unióban potenciálisan érdekelt vállalkozásoktól tájékoztatást vagy árajánlatot kell kérniük. Biztosítani kell, hogy ezek a lépések ne vezessenek a verseny torzulásához vagy a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez. Az ajánlatkérő szerveknek a kis értékű szerződések esetében is le kell folytatniuk az egyszerűsített versenyeztetési eljárásokat, abban az esetben is, ha a nemzeti szabályok ezt formálisan nem írják elő.

2.3.   Az információk minősége

Az ajánlatkérő szerveknek észszerű és pontos, tömör információkat kell biztosítaniuk a piac számára (például a TED-ben közzétett hirdetményekben szereplő közbeszerzések leírását). Ez lehetővé teszi a vállalkozások számára a lehetőségek áttekintését és azonosítását, valamint azt, hogy megalapozott döntést hozzanak arról, hogy mennyire érdekeltek egy adott ajánlat benyújtásában.

Amikor csak lehetséges, az ajánlatkérő szervnek a kapcsolódó információkat angol nyelven, vagy a védelmi iparban általában használt egyéb nyelvek valamelyikén is rendelkezésre kell bocsátania saját honlapján vagy a TED-ben.

2.4.   Részekre bontás

Az ajánlatkérő szerveknek figyelembe kell venniük a szerződések részekre bontásának lehetőségét. Külön részek alapján is végezhetik a pályáztatást, ugyanakkor előírhatják az egyes részek tekintetében sikeresen pályázó vállalkozások számára, hogy működjenek együtt a teljes projekt koordinálására irányuló szerződést elnyerő gazdasági szereplővel (a fővállalkozóval).

2.5.   Az eljárások előkészítése és lefolytatása

A 2009/81/EK irányelv 33. cikke arra kötelezi az ajánlatkérő szerveket, hogy a részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor vegyék figyelembe különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, az említett cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül. Az ajánlatkérő szerveknek lehetőség szerint a szóban forgó cikkben előírtnál hosszabb időt kell biztosítaniuk az ajánlatok benyújtására. Az ily módon meghosszabbított időszak több időt fog biztosítani az ágazati szereplők – és különösen a kkv-k – számára annak eldöntéséhez, hogy tegyenek-e ajánlatot, illetve az ajánlat előkészítéséhez és benyújtásához, valamint az ahhoz szükséges intézkedések megtételéhez, hogy konzorciumokat hozzanak létre, vagy megszervezzék az alvállalkozásokat.

Az elektronikus közbeszerzés, különösen az ajánlatok elektronikus úton történő benyújtása segít az eljárások egyszerűsítésében, valamint a bürokrácia és az adminisztrációs költségek csökkentésében. Mindez egyúttal mérsékelheti a piacrajutási akadályokat (az ajánlattételi költségeket), különösen a korlátozott adminisztratív forrásokkal rendelkező kisebb cégek számára. Amennyiben lehetséges, az ajánlatkérő szerveknek az elektronikus közbeszerzést kell alkalmazniuk, figyelembe véve a szerződés tárgyát és különösen a minősített információk védelmének szükségességét.

A hirdetményben az ajánlatkérő szervnek következetesen fel kell hívnia a lehetséges ajánlattevők figyelemét arra, hogy a 2009/81/EK irányelv 41. cikkének (2) és (3) bekezdésével, valamint 42. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban az alkalmassági kritériumok teljesítése érdekében más felek kapacitására is támaszkodhatnak, akik lehetnek akár alvállalkozók (13) vagy ugyanazon konzorcium, illetve csoport tagjai (14).

Az ajánlatkérő szerveknek törekedniük kell a közbeszerzési eljárásból eredő adminisztratív terhek enyhítésére. Például amennyire csak lehetséges, korlátozniuk kell a tárgyalások számát, és csak az adott konkrét eljáráshoz szükséges információkat vagy dokumentumokat kérhetik be.

2.6.   Minőségi kiválasztás

Az ajánlatkérő szerveknek arányos kiválasztási szempontokat kell alkalmazniuk, és el kell kerülniük a nem feltétlenül szükséges követelmények meghatározását. A műszaki és szakmai kapacitás esetében olyan kiválasztási szempontokat kell megjelölniük, amelyek nem az ajánlattevő általános kapacitásának felmérésére irányulnak, hanem annak megállapítására, hogy az ajánlattevő rendelkezik-e az adott szerződéshez szükséges kapacitással. A gazdasági és pénzügyi kapacitás tekintetében az előírt minimális éves forgalom nem haladhatja meg a szerződés becsült értékének kétszeresét.

Az ellátás biztonságára és az információk biztonságára vonatkozó követelményeknek – mint például a nem kötelező kizárási okok, a kiválasztási szempontok vagy a szerződésteljesítési feltételek – szintén arányosnak kell lenniük, és összhangban kell állniuk az adott közbeszerzés igényeivel. Az ilyen követelmények alkalmazásakor ügyelni kell arra, hogy azokat a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértékre korlátozzák, valamint biztosítani kell, hogy azok ne korlátozzák indokolatlanul a versenyt. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben biztonsági tanúsítványra van szükség, és az ajánlatkérő szervek olyan pályázókkal találják szemben magukat, akiknek a biztonsági tanúsítványát egy másik tagállam állította ki, a 2009/81/EK irányelv 22. cikkének kellő figyelembevétele mellett megfelelő módon és kellő időben sor kerül annak értékelésére, hogy a szóban forgó biztonsági tanúsítvány egyenértékű-e az ajánlatkérő nemzeti joga alapján kiadott biztonsági tanúsítvánnyal (15). A tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy védelem-orientált vállalkozásaik hiteles módon meg tudjanak felelni az ellátás biztonságára és az információk biztonságára vonatkozóan más tagállamok által előírt követelményeknek.

A 2009/81/EK irányelv 38. cikke előírja a pályázók alkalmasságának ellenőrzését az ajánlatkérő szervek által az irányelvvel összhangban meghatározott szempontok és bizonyítási eszközök alapján. A szóban forgó bizonyítási eszközök tanúsítványok is lehetnek. Az ajánlatkérő szervek azonban nem kötelesek előírni, hogy a tanúsítványokat és az egyéb igazoló dokumentumokat az ajánlatokkal egy időben nyújtsák be. A pályázati eljárásokban való részvétel megkönnyítése érdekében az ajánlatkérő szerveknek mérlegelniük kell a következőkre vonatkozó nyilatkozatok előzetes bizonyítékként történő elfogadását az ajánlatok benyújtásának időpontjában:

| — | az ajánlattevő személyes helyzete (a 2009/81/EK irányelv 39. cikke), |
| --- | --- |

—

az ajánlattevő személyes helyzete (a 2009/81/EK irányelv 39. cikke),

| — | az ajánlattevő szakmai tevékenység ellátására való megfelelése (a 2009/81/EK irányelv 40. cikke), |
| --- | --- |

—

az ajánlattevő szakmai tevékenység ellátására való megfelelése (a 2009/81/EK irányelv 40. cikke),

| — | az ajánlattevő megfelelése a gazdasági és pénzügyi kapacitásra, valamint a műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó kritériumoknak (a 2009/81/EK irányelv 41–44. cikke), |
| --- | --- |

—

az ajánlattevő megfelelése a gazdasági és pénzügyi kapacitásra, valamint a műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó kritériumoknak (a 2009/81/EK irányelv 41–44. cikke),

oly módon, hogy a vonatkozó bizonyítékok és tanúsítványok benyújtását csak a szerződés odaítélésének szakaszában, azaz a szerződés aláírását megelőzően, de az értékelést és a győztes kiválasztását követően írják elő. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak meg kell fontolniuk, hogy lehetővé tegyék a gazdasági szereplők számára, hogy a szabványosított nyilatkozatokon (az általános közbeszerzési jogból ismert ESPD, a 2014/24/EU irányelv 59. cikke) keresztül újra felhasználják, illetve benyújtsák nyilatkozataikat, szükség esetén kiegészítve azokat az egységes európai közbeszerzési dokumentumban (ESPD) nem szereplő információkkal.

Semmi sem akadályozza meg az ajánlatkérő szerveket abban, hogy az eljárás megfelelő lefolytatása érdekében, amennyiben annak bármely pontján kétségeik vannak, további információkat kérjenek, beleértve az igazoló dokumentumok egy részét vagy egészét. Erre különösen akkor lehet szükség, ha az ajánlatkérő szerv úgy dönt, hogy korlátozza azoknak a jelentkezőknek a számát, amelyeket ajánlattételre, illetőleg párbeszédre hív fel (a 2009/81/EK irányelv 38. cikkének (3) bekezdése). Az információk vagy az igazoló dokumentumok bekérése során az ajánlatkérő szerveknek mindig biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartását.

Az ajánlatkérő szervek nem írhatják elő az ajánlattevők számára a már birtokukban lévő vagy a bármely tagállamban ingyenesen elérhető nemzeti adatbázisokhoz való közvetlen hozzáféréssel egyszerűen elérhető igazoló dokumentumok benyújtását.

Amennyiben van rá mód, az ajánlatkérő szerveknek élniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a biztonsági tanúsítvánnyal nem rendelkező jelentkezőknek további időt adjanak e tanúsítvány megszerzésére (a 2009/81/EK irányelv 42. cikke (1) bekezdése j) pontjának harmadik albekezdése). Általános elv, hogy az ajánlatkérő szerveknek mindig igénybe kell venniük annak lehetőségét, hogy a gazdasági szereplőktől bekérjék a kizárási okokkal és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos hiányzó dokumentumokat és igazolásokat, illetve amennyiben azok nem egyértelműek, kérjék az ilyen dokumentumok és igazolások pontosítását (a 2009/81/EK irányelv 45. cikke).

A tagállamoknak meg kell könnyíteniük a dokumentumok és tanúsítványok határokon átnyúló felhasználását. Különösen pedig biztosítaniuk kell, hogy a 2009/81/EK irányelv alapján történő pályáztatás során felhasznált tanúsítványokra és egyéb igazoló dokumentumokra vonatkozó információk rögzítésre kerüljenek az e-Certis adatbázisban (16), és hogy azokat rendszeresen frissítsék. A 2009/81/EK irányelv szerinti eljárások lefolytatása során az ajánlatkérő szerveknek az e-Certis online közbeszerzési dokumentumkeresőt kell használniuk.

2.7.   Közbeszerzési képzés és kapacitásépítés

A tagállamoknak képzéseket kell szervezniük a közbeszerzési tisztviselők számára, lehetőséget kell biztosítaniuk a tapasztalatok megosztására, és útmutatókat kell rendelkezésre bocsátaniuk. Célzott képzéseket kell tartaniuk a kkv-k sajátosságainak és működési korlátainak (pénzügyi forgalom, emberi erőforrások, szellemitulajdon-jogok kezelése stb.) hangsúlyozása érdekében.

A tagállamoknak a beszállítók, a szolgáltatók és a vállalkozók számára is kell képzéseket szervezniük és tájékoztató anyagokat készíteniük. Ezeknek az anyagoknak általánosan hozzáférhetőnek kell lenniük (vagy legalábbis a védelmi közbeszerzési szerződésekben érdekelt valamennyi vállalkozás számára rendelkezésre kell állniuk). Ez különösen előnyös lenne a kkv-k és a köztes társaságok számára.

3.   IPARPOLITIKA

3.1.   Finanszírozás

A tagállamok helyi és regionális irányító hatóságainak támogatniuk kell azokat a kkv-kat és köztes társaságokat, amelyek már részt vesznek, vagy részt vehetnének a védelmi ellátási láncokban. A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy felhívják az irányító hatóságok és a lehetséges kedvezményezettek (például a kkv-k, a köztes társaságok, a kutatóintézetek, illetve a tudományos élet) figyelmét az európai strukturális és beruházási alapok felhasználási módjaira a védelem területén. Arra ösztönözzük a tagállamokat, hogy használják az Európai Bizottság által jelenleg kidolgozás alatt álló konkrét iránymutatást (17).

A tagállamoknak fontolóra kell venniük a meglévő nemzeti finanszírozási eszközök megnyitását a védelmi ipar területén működő kkv-k és köztes társaságok számára, amennyiben ez még nem történt meg.

A tagállamoknak mérlegelniük kell a kkv-k számára nyújtott támogatás egyéb lehetséges típusait, például az innovatív jellegű, határokon átnyúló védelmi projektekben részt vevő kkv-k és köztes társaságok számára nyújtott célzott állami kezességvállalásokat. A szóban forgó kezességvállalások részben vagy teljes mértékben fedezhetnék az ilyen törekvésekben részt vevő kisebb vállalatok vagy az ilyen projekteket finanszírozó bankok üzleti kockázatait (18).

A védelmi ágazat vagy más gazdasági ágazatok fórumainak, platformjainak és egyéb eszközeinek igénybevétele révén a tagállamoknak nemzeti és európai szinten tájékoztatniuk kell és tanácsokkal kell ellátniuk a kkv-kat a finanszírozási lehetőségekről.

A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatokat intelligens beruházási projektekre a jövőbeli tesztelési és értékelési követelményekre vonatkozóan. Ennek keretében tesztelési és értékelési létesítményeket kell létrehozni a kkv-k és a köztes társaságok számára, ami segíteni hivatott őket termékeik tanúsításában, valamint abban, hogy élvezhessék az európai védelmi hitelesítési és tanúsítási erőfeszítésekhez való hozzájárulásaikból származó előnyöket.

3.2.   Adatbázisok

A tagállamok megpróbálhatják feltérképezni vagy felülvizsgálni nemzeti védelmi ipari bázisukat, valamint támogatni az iparuk kapacitására vonatkozó információk terjesztését. Erre például új adatbázisok létrehozása révén vagy a meglévő adatbázisokhoz való – például a nemzeti védelmiipari szövetségeken (NDIA) keresztül történő – hozzájárulás útján volna lehetőség.

A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák azokat az intézkedéseket, amelyek a védelmi ipar területén működő vállalkozásokra, azok képességeire és a rendelkezésükre álló finanszírozási rendszerekre és lehetőségekre vonatkozó meglévő adatbázisok és projektek fejlesztésére irányulnak. Ennek magában kell foglalnia különösen a meglévő nemzeti adatbázisok, az NDIA-adatbázisok és más meglévő releváns források (például a védelmi vonatkozású klaszterek tagjai listáinak) összekapcsolását. Ezen eszközök kiterjedhetnek a vállalkozások technológiai képességeire vonatkozó információkra is. Egy további szakaszban az ilyen adatbázisok lehetővé tehetik a kkv-k és a köztes társaságok számára, hogy összekapcsolják leírásaikat a tagállamok jövőbeli programjaira vonatkozó információkkal vagy a közzétett közbeszerzési hirdetményekkel. Ezáltal azonnal mód nyílik arra, hogy a fővállalkozók társítsák egy kkv leírását egy bizonyos típusú projekttel vagy üzleti lehetőséggel.

3.3.   Klaszterek

A tagállamoknak támogatniuk kell a világszínvonalú, versenyképes regionális kiválósági klaszterek kialakítását a védelem területén, és ösztönözniük kell azokat a régiókon és a tagállamokon átívelő együttműködésre. A klaszterekben ösztönözni kell az együttműködés egyéb konkrét formáit a technológiai központok, a tudományos parkok, az „élő laboratóriumok”, a pénzügyi szolgáltatók, illetve a projektek céljaira szolgáló csoportok proaktív bevonásának elősegítésével a technológiai együttműködésnek az ágazatokon átívelő fokozása és a védelmi vonatkozású kkv-k növekedési lehetőségeinek előmozdítása érdekében.

A tagállamoknak ösztönözniük kell a nemzeti klasztereket arra, hogy törekedjenek a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program (COSME) keretében támogatott európai stratégiai klaszterpartnerségekben (19) való részvételre. A szóban forgó partnerségek célja kettős: lehetővé tenni a vállalkozások számára az Unión kívüli piacokhoz való hozzáférést és ösztönözni az intelligens szakosodásra irányuló beruházásokat az Unióban. A tagállamoknak arra is ösztönözniük kell a klasztereket, hogy a Horizont 2020 keretprogram megfelelő pályázati felhívásai keretében törekedjenek az Unión belüli együttműködésre (20).

A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a (regionális) klasztereket támogató politikák és intézkedések kidolgozása és végrehajtása során erőfeszítéseiket irányítsák a védelmi ágazatra. E célból felhasználhatják a meglévő uniós szintű eszközöket és hálózatokat, mint például a védelmi szempontból kapcsolatban álló régiók európai hálózatát (21). Emellett az Európai Klaszter-együttműködési Platformot (22) is széles körben népszerűsíteniük kell, mint olyan eszközt, amely segíthet a klasztereik több mint 500 klaszterszervezettel történő összekapcsolásában, és ezáltal a bennük részt vevő kkv-k javát szolgálva lehetővé teszi az Európán belüli és kívüli együttműködést.

3.4.   Innováció, K+T

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak különleges támogatást a védelmi vonatkozású innovatív koncepciókkal és technológiákkal rendelkező kkv-k számára. Emellett a nemzeti kapcsolattartó pontok célzott hálózatainak információt kell szolgáltatniuk a kutatási projektekben való részvétel szabályairól és a kutatási ösztöndíjak odaítéléséről. Emellett közvetítési célú rendezvényeket és szolgáltatásokat is kell szervezniük.

A tagállamoknak kkv-barát kutatási projektek létrehozására kell törekedniük. A tagállami védelmi kutatóintézeteknek továbbá meg kell vizsgálniuk, hogy milyen mértékben lehet bevonni a projektjeikbe a kis- és középvállalkozásokat.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a védelmi közbeszerzési hatóságoknál rendelkezésre álljanak a szellemitulajdon-jogok kezelésével kapcsolatos információk (például a megfelelő intézmények elérhetősége vagy a hatóságok létesítményeiben rendelkezésre álló tájékoztató füzetek révén).

A tagállamoknak támogatniuk kell a moduláris védelmi rendszerekre vonatkozó nyílt referenciaarchitektúrák kidolgozását, ily módon lehetővé téve a kkv-k számára az alrendszerek és összetevők független és versenyképes tervezését és kereskedelmi forgalomba hozatalát.

3.5.   Szakértelem

A tagállamoknak átfogó képpel kell rendelkezniük nemzeti helyzetükről a védelmi iparuk által igényelt szakértelem tekintetében.

A tagállamoknak élniük kell a közelmúltban elfogadott új európai készségfejlesztési program által nyújtott uniós, nemzeti és regionális szintű lehetőségekkel a szakképzett munkaerő hiányával kapcsolatos nehézségeik kezelése tekintetében (23).

A tagállamoknak ösztönözniük kell az ipar, az oktatási és képzési intézmények, valamint más érintett szervezetek közötti együttműködést a kereslet és a kínálat megfelelőbb összehangolása érdekében, továbbá ösztönözniük kell az uniós eszközök használatát e célok elérése végett. A tagállamoknak mérlegelniük kell az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (24), különösen pedig az Európai Szociális Alap (ESZA) (25) felhasználását a szakemberhiány kezelésére.

3.6.   A kkv-k kapacitása

A tagállamoknak terjeszteniük kell a határokon átnyúló sikertörténetekről szóló információkat annak érdekében, hogy ösztönözzék a kkv-kat és az albeszállítókat a határokon átnyúló ajánlattételre. Emellett támogatniuk kell a határokon átnyúló beszállítói konferenciák szervezését – mint például a vállalkozások közötti rendezvényeket és a fővállalkozókkal való közvetlen találkozókat – annak érdekében, hogy a kkv-knak nagyobb rálátása legyen a fővállalkozók követelményeire és munkamódszereire, valamint a keresett ipari kompetenciákra és képességekre, továbbá platformokat és lehetőségeket kell biztosítaniuk kkv-k számára az egymás közötti, határokon átnyúló kapcsolatok kiépítésére.

Ez történhet például azáltal, hogy a rendezvények szervezőinek a kkv-k és az induló vállalkozások részvételének arányában ítélnek oda támogatásokat. Az ilyen támogatások kiegyensúlyozott módon fedhetnék le a különböző védelmi ágazatokat. Mindez egyúttal segítheti a kkv-kat abban, hogy részt vegyenek a vállalkozások közötti nemzetközi találkozókon, üzleti kiküldetéseken és más nemzetközi rendezvényeken.

A tagállamoknak ugyanakkor következetesebben kell használniuk az uniós szinten meglévő eszközöket a kkv-k határokon átnyúló tevékenységeinek támogatása érdekében, például az Enterprise Europe Network (26) által nyújtott kapcsolatteremtési szolgáltatások révén.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 20-án.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  Ez az ajánlás olyan kérdésekkel foglalkozik, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a kkv-knak és a köztes társaságoknak a védelmi közbeszerzési eljárásokban való, határokon átnyúló részvételéhez, de nem vet fel olyan kérdéseket, amelyek jelentős, de közvetett hatást gyakorolhatnának rájuk, különös tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Unión belüli transzferére, szabványosítására és tanúsítására.

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az Európai Védelmi Alap felállítása, COM(2017) 295 final.

2

(3)  http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20354/

3

(4)  https://www.eda.europa.eu/

4

(5)  Az EDA tevékenységeinek áttekintését lásd a következő webhelyen: https://www.eda.europa.eu/procurement-biz/information/eda-market-industry-policies; https://www.eda.europa.eu/what-we-do/activities/activities-search/small-and-medium-sized-enterprises-(smes).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

6

(7)  A 2014/24/EU irányelv 59. cikke értelmében az egységes európai közbeszerzési dokumentum formanyomtatványának meghatározásáról szóló, 2016. január 5-i (EU) 2016/7 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 3., 2016.1.6., 16. o.) szerinti egységes európai közbeszerzési dokumentum (ESPD).

7

(8)  Lásd: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

10

(11)  A 2009/81/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése.

11

(12)  A szerződések és keretmegállapodások 9. cikkel összhangban kiszámított becsült értéke. A 8. cikkben foglalt értékhatárok felülvizsgálata kétévenként történik. A közbeszerzések jelenlegi értékhatáraira vonatkozó általános tájékoztatás a következő webhelyen tekinthető meg: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/rules-implementation/thresholds_hu

12

(13)  Lásd a 2009/81/EK irányelv 1. cikkének 22. pontját és 21. cikkét.

13

(14)  Lásd a 2009/81/EK irányelv 1. cikkének 13. pontját és 5. cikkének (2) bekezdését.

14

(15)  A 2009/81/EK irányelv 22. cikkének utolsó albekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a] tagállamok elismerik az általuk a saját nemzeti jogukkal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy amennyiben szükségesnek ítélik, saját vizsgálatokat folytassanak és vegyenek figyelembe”. Lásd még az információk biztonságára vonatkozó iránymutató feljegyzés 12. bekezdését: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/15411/attachments/1/translations/en/renditions/native

15

(16)  Lásd: https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis

16

(17)  Például a Bizottság „Kettős felhasználású technológia az EU-ban” című 2017. évi kiadványa. Lásd: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9255

17

(18)  A kezességvállalási programot létrehozó tagállamnak szavatolnia kell, hogy az ne minősüljön állami támogatásnak (e tekintetben lásd az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52008XC0620(02)&from=HU), vagy értesítenie kell a Bizottságot az intézkedésről.

18

(19)  Európai klaszter-együttműködési platform (European Cluster Collaboration Platform): https://www.clustercollaboration.eu/eu-cluster-partnerships

19

(20)  A Horizont 2020 kezdeményezésre vonatkozó általános információkat lásd a következő webhelyen: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

20

(21)  Lásd: https://www.endr.eu/

21

(22)  Lásd: https://www.clustercollaboration.eu/

22

(23)  Különös tekintettel az új európai készségfejlesztési program alá tartozó és a védelmi ágazatot érintő ágazati képzési együttműködési tervre.

23

(24)  Lásd: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders-0/european-structural-and-investment-funds_hu

24

(25)  Lásd: http://ec.europa.eu/esf/home.jsp?langId=hu

25

(26)  Lásd: http://een.ec.europa.eu/

26

---

Helyesbítések

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/95

---

Helyesbítés az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló 543/2008/EK rendeletnek a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő helyesbítéséről szóló, 2012. július 13-i 652/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 190., 2012. július 19.
  )

| 1. | A 3. oldalon, az 543/2008/EK rendelet I. mellékletének helyébe lépő I. melléklet első táblázatában található, a vágott baromfitestek magyar megnevezéseit tartalmazó oszlop szövege helyesen: |
| --- | --- |

1.

A 3. oldalon, az 543/2008/EK rendelet I. mellékletének helyébe lépő I. melléklet első táblázatában található, a vágott baromfitestek magyar megnevezéseit tartalmazó oszlop szövege helyesen:

„hu

Csirke, brojlercsirke

Kakas, tyúk, sütésre vagy főzésre szánt szárnyas

Kappan

Csibe

Fiatal kakas

(Fiatal) pulyka

Pulyka

Fiatal kacsa, (fiatal) pézsmakacsa, (fiatal) Mulard-kacsa

Kacsa, pézsmakacsa, Mulard-kacsa

(Fiatal) liba

Liba

(Fiatal) gyöngytyúk

Gyöngytyúk”.

| 2. | Az 5. oldalon, az 543/2008/EK rendelet I. mellékletének helyébe lépő I. melléklet második táblázatában található, a baromfirészek magyar megnevezéseit tartalmazó oszlop szövege helyesen: |
| --- | --- |

2.

Az 5. oldalon, az 543/2008/EK rendelet I. mellékletének helyébe lépő I. melléklet második táblázatában található, a baromfirészek magyar megnevezéseit tartalmazó oszlop szövege helyesen:

„hu

Fél

Negyed

Összefüggő combnegyedek

Mell

Comb

Csirkecomb a hát egy részével

Felsőcomb

Alsócomb

Szárny

Összefüggő szárnyak

Mellfilé

Mellfilé villacsonttal

Bőrös kacsamellfilé vagy bőrös libamellfilé (magret, maigret)

Kicsontozott pulykacomb”.

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/96

---

Helyesbítés a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2017/1509 rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. február 26-i (EU) 2018/286 tanácsi végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 55., 2018. február 27.
  )

A 16. oldalon, az (EU) 2017/1509 rendelet XIV. mellékletét felváltó mellékletben, a B. rész (A kikötőkbe való belépés tilalmának hatálya alá tartozó hajók) 6. pontjában:

a következő szövegrész:

„Név: UL JI BONG 6

Egyéb információk

IMO: 9114556”

helyesen:

„Név: UL JI BONG 6

Egyéb információk

IMO: 9114555”.

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/97

---

Helyesbítés a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 337., 2015. december 23.
  )

| 1. | A 42. oldalon, a (47) preambulumbekezdés harmadik mondatában: |
| --- | --- |

1.

A 42. oldalon, a (47) preambulumbekezdés harmadik mondatában:

a következő szövegrész:

„...Ez a megközelítés összhangban van a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport VI. különleges ajánlásában foglalt érveléssel, amely egy olyan mechanizmus bevezetését irányozza elő, amely alapján az említett ajánlásban meghatározott összes feltételt teljesíteni nem képes pénzforgalmi szolgáltatók mégis pénzforgalmi intézményként kezelhetők...”,

helyesen:

„...Ez a megközelítés összhangban van a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport 14. ajánlásában foglalt érveléssel, amely egy olyan mechanizmus bevezetését irányozza elő, amely alapján az említett ajánlásban meghatározott összes feltételt teljesíteni nem képes pénzforgalmi szolgáltatók mégis pénzforgalmi intézményként kezelhetők...”.

| 2. | A 62. oldalon, az 5. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 62. oldalon, az 5. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...eleget tudjanak tenni a 73., 89., 90. és 92. cikkben meghatározott...”,

helyesen:

„...eleget tudjanak tenni a 73., a 90. és a 92. cikkben meghatározott...”.

| 3. | A 86. oldalon, az 52. cikk 5. pontja f) alpontjában: |
| --- | --- |

3.

A 86. oldalon, az 52. cikk 5. pontja f) alpontjában:

a következő szövegrész:

„a 89. cikkel összhangban a pénzforgalmi szolgáltatónak a fizetési műveletek kezdeményezéséért és teljesítéséért viselt felelőssége;”,

helyesen:

„a 89. és a 90. cikkel összhangban a pénzforgalmi szolgáltatónak a fizetési műveletek kezdeményezéséért és teljesítéséért viselt felelőssége;”.

| 4. | A 89. oldalon, a 61. cikk (1) bekezdése első mondatában: |
| --- | --- |

4.

A 89. oldalon, a 61. cikk (1) bekezdése első mondatában:

a következő szövegrész:

„...valamint a 72., a 74., a 76., a 77., a 80. és a 89. cikk részben vagy egészben nem alkalmazandó.”,

helyesen:

„...valamint a 72., a 74., a 76., a 77., a 80., a 89. és a 90. cikk részben vagy egészben nem alkalmazandó.”.

| 5. | A 89. oldalon, a 62. cikk (1) bekezdése első mondatában: |
| --- | --- |

5.

A 89. oldalon, a 62. cikk (1) bekezdése első mondatában:

a következő szövegrész:

„...ha arról a 79. cikk (1) bekezdése, a 80. cikk (5) bekezdése és a 88. cikk (2) bekezdése másként rendelkezik.”,

helyesen:

„...ha arról a 79. cikk (1) bekezdése, a 80. cikk (5) bekezdése és a 88. cikk (4) bekezdése másként rendelkezik.”.

| 6. | A 97. oldalon, a 76. cikk (1) bekezdése negyedik albekezdésében: |
| --- | --- |

6.

A 97. oldalon, a 76. cikk (1) bekezdése negyedik albekezdésében:

a következő szövegrész:

„A (3) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy az ezen bekezdésben említett jogon túl, a 260/2012/EU rendelet 1. cikkében említett beszedési műveletek esetében a fizető fél az ezen irányelv 77. cikkében meghatározott időszakon belül feltétlen visszatérítési joggal rendelkezzen.”,

helyesen:

„E cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy az e bekezdés első albekezdésében említett jogon túl, a 260/2012/EU rendelet 1. cikkében említett beszedési műveletek esetében a fizető fél az ezen irányelv 77. cikkében meghatározott időszakon belül feltétlen visszatérítési joggal rendelkezzen.”.

| 7. | A 103. oldalon, a 89. cikk (2) bekezdése negyedik albekezdése első mondatában: |
| --- | --- |

7.

A 103. oldalon, a 89. cikk (2) bekezdése negyedik albekezdése első mondatában:

a következő szövegrész:

„Olyan nem teljesített vagy hibásan teljesített fizetési művelet esetében, amelyért az első és a második albekezdés értelmében a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója nem felel, a fizető fél felé a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója tartozik felelősséggel...”,

helyesen:

„Olyan nem teljesített vagy hibásan teljesített fizetési művelet esetében, amelyért az első és a harmadik albekezdés értelmében a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója nem felel, a fizető fél felé a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója tartozik felelősséggel...”.

---

| 2018.4.23. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.4.23.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/99

---

Helyesbítés a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a metanol tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. április 18-i (EU) 2018/589 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 99., 2018. április 19.
  )

A 9. oldalon, a rendelet mellékletében:

a következő szövegrész:

| „69. | Metanol
  CAS-szám: 67-56-1
  EK-szám: 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanol

CAS-szám: 67-56-1

EK-szám: 200-659-6

2018. május 9. után nem hozható forgalomba lakossági ellátás céljából szélvédőmosó folyadékokban és szélvédők jégmentesítésére szolgáló folyadékokban 0,6 tömegszázalékot elérő vagy meghaladó koncentrációban.”

helyesen:

| „69. | Metanol
  CAS-szám: 67-56-1
  EK-szám: 200-659-6 |
| --- | --- |

„69.

Metanol

CAS-szám: 67-56-1

EK-szám: 200-659-6

2019. május 9. után nem hozható forgalomba lakossági ellátás céljából szélvédőmosó folyadékokban és szélvédők jégmentesítésére szolgáló folyadékokban 0,6 tömegszázalékot elérő vagy meghaladó koncentrációban.”

---