# Eiropas Savienības C 141/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.141.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 141 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 17. maijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.141.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 141

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 17. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 141/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 141/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  ) | 5 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 141/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2012/C 141/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  )

2

5

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2012/C 141/03 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2012. gada 7. marts) par eurozonas ekonomikas pārvaldības stiprināšanu (CON/2012/18) | 7 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2012/C 141/03

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2012. gada 7. marts) par eurozonas ekonomikas pārvaldības stiprināšanu (CON/2012/18)

7

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2012/C 141/04 | Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2 projekts – Padomes nostāja | 25 |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 141/05 | Euro maiņas kurss | 26 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2012/C 141/04

Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2 projekts – Padomes nostāja

25

Eiropas Komisija

2012/C 141/05

Euro maiņas kurss

26

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 141/06 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem | 27 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 141/07 | Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Neibrandenburgā esošo daudzdzīvokļu ēku pārdošana un atpakaļnoma – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (
  1
  ) | 28 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2012/C 141/06

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

27

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 141/07

Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Neibrandenburgā esošo daudzdzīvokļu ēku pārdošana un atpakaļnoma – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (
  1
  )

1

28

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2012/C 141/08 | Labojums publikācijā MEDIA 2007 – Izstrāde, izplatīšana, popularizēšana un apmācība – Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/7/12 – Atbalsts Eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai – automātiskā shēma 2012 (OV C 60, 29.2.2012.) | 38 |

Labojumi

2012/C 141/08

Labojums publikācijā MEDIA 2007 – Izstrāde, izplatīšana, popularizēšana un apmācība – Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/7/12 – Atbalsts Eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai – automātiskā shēma 2012 (OV C 60, 29.2.2012.)

MEDIA 2007

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 141/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.8.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32465 (11/N) |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Wales |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Wales Screen Fund |
| Juridiskais pamats | Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija, aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi: GBP 3 miljoni; |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.8.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32465 (11/N)

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Wales

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Wales Screen Fund

Juridiskais pamats

Sections 60, 61 and 70 of the Government of Wales Act 2006. Section 1 of the Welsh Development Agency Act 1975 provides that the Welsh Ministers may provide finance for persons carrying on or intending to carry on businesses to further the economic and social development of Wales or any part of Wales or to promote efficiency in business and international competitiveness in Wales

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija, aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem

Budžets

Plānotie gada izdevumi: GBP 3 miljoni;

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: GBP 9 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: GBP 9 miljoni

Atbalsta intensitāte

20 %

Atbalsta ilgums

4.8.2011.–4.8.2014.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Welsh Government |
| --- |
| Rhodfa Padarn |
| Llanbadarn Fawr |
| Aberystwyth |
| Ceredigion |
| Wales |
| SY23 3UR |
| UNITED KINGDOM |

Welsh Government

Rhodfa Padarn

Llanbadarn Fawr

Aberystwyth

Ceredigion

Wales

SY23 3UR

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34032 (11/N) |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme |
| Juridiskais pamats | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 80 000 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 30.6.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.34032 (11/N)

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Reintroduction of the Italian Guarantee Scheme

Juridiskais pamats

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 80 000 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 30.6.2012.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34280 (N/12) |
| Dalībvalsts | Somija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;


  Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning |
| Juridiskais pamats | Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.


  Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Nozaru attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 1,5 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | No 1.1.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Valtioneuvosto |
| Eteläesplanadi 16 |
| PL 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34280 (N/12)

Dalībvalsts

Somija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Valtiontuki miehistön matka- javaihtokustannuksiin;

Statligt stöd för kostnader för besättnings resor och avlösning

Juridiskais pamats

Merityöaikalaki 9.4.1976/296, Merimiesten vuosilomalaki 1.6.1984/433; Merityösopimuslaki 17.6.2011/756.

Sjöarbetstidslag 9.4.1976/296; Semesterlag för sjömän 1.6.1984/433; Lag om sjöarbetsavtal 17.6.2011/756

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Nozaru attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 1,5 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

No 1.1.2012.

Tautsaimniecības nozares

Transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Liikenne- ja viestintäministeriö

Valtioneuvosto

Eteläesplanadi 16

PL 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| Statsrådet |
| Södra esplanaden 16 |
| PB 31 |
| FI-00023 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

Statsrådet

Södra esplanaden 16

PB 31

FI-00023 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34344 (12/N) |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Amendment of the Italian Guarantee Scheme |
| Juridiskais pamats | Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 110 000 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 30.6.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via XX Settembre 97 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34344 (12/N)

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Amendment of the Italian Guarantee Scheme

Juridiskais pamats

Decreto-Legge 6 dicembre 2011, n. 201

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 110 000 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 30.6.2012.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via XX Settembre 97

00187 Roma RM

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/5

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2012/C 141/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 10.4.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33403 (11/N) |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | Nederland | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector |
| Juridiskais pamats | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126); |

Lēmuma pieņemšanas datums

10.4.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33403 (11/N)

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

Nederland

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Verhoging van de parafiscale heffingen ter financiering van gezondheids- en onderzoeksmaatregelen in de pluimveesector

Juridiskais pamats

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126);

| 2. | Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8); |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Productschap Pluimvee en Eieren (artikel 6 en 8);

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005; |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005;

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE); |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE);

| 5. | Verordening bestemmingsheffingen legsector; |
| --- | --- |

5.

Verordening bestemmingsheffingen legsector;

| 6. | Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011; |
| --- | --- |

6.

Verordening fonds gezondheidszorg (PPE) 2011;

| 7. | Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011. |
| --- | --- |

7.

Verordening fonds onderzoek en ontwikkeling (PPE) 2011.

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Dzīvnieku slimības, pētniecība un attīstība

Atbalsta veids

Subsidēti pakalpojumi

Budžets

Kopējais budžets: EUR 23,22 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 1.7.2017.

Tautsaimniecības nozares

Putnkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.4.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33628 (11/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland |
| Juridiskais pamats | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385) |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi |
| Atbalsta veids | Procentu subsīdija, sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājums, atvieglotie aizdevumi, nodokļu atlikšana, parādu norakstīšana, tieša dotācija |
| Budžets | Gada budžets: PLN 54 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | — |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | — |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.4.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33628 (11/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aid scheme for compensation for damage caused by floods in Poland

Juridiskais pamats

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi (Dz.U. nr 234, poz. 1385)

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi

Atbalsta veids

Procentu subsīdija, sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājums, atvieglotie aizdevumi, nodokļu atlikšana, parādu norakstīšana, tieša dotācija

Budžets

Gada budžets: PLN 54 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

—

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/7

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2012. gada 7. marts)

par eurozonas ekonomikas pārvaldības stiprināšanu

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2011. gada 21. decembrī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai, un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (1) (turpmāk tekstā – “ierosinātā regula par budžeta plānu projektu pārraudzību”) un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības (2) (turpmāk tekstā – “ierosinātā regula par uzraudzības procedūru pastiprināšanu”) (turpmāk tekstā abas kopā – “ierosinātās regulas”).

ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo ierosinātā regula ir saistīta ar Eiropas Centrālo banku sistēmas galveno mērķi – saglabāt cenu stabilitāti, kā minēts Līguma 127. panta 1. punktā un 282. panta 2. punktā un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 2. pantā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

Kā norādīts Atzinumā CON/2011/13 (3), pašreizējā krīze skaidri parāda, ka vērienīga ekonomikas pārvaldības sistēmas reforma nepārprotami ir Eiropas Savienības, dalībvalstu un jo īpaši eurozonas interesēs. Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pastiprināšana, ko īsteno ar sešu tiesību aktu likumdošanas paketi (4), kas stājās spēkā 2011. gada 13. decembrī, izveidoja stabilāku Savienības ekonomikas un fiskālās politikas koordināciju un uzraudzību. Ņemot vērā, ka dalībai monetārajā savienībā ir tālejošas sekas un tā nozīmē, ka ir vajadzīga daudz ciešāka koordinācija un uzraudzība, lai nodrošinātu stabilitāti un ilgtspēju visā eurozonā, 2011. gada 26. oktobra Eurosamits apliecināja apņemšanos ieviest papildu pasākumus.

Saskaņā ar ECB nostāju, kas izteikta iepriekšminēto tiesību aktu pieņemšanas kontekstā un kurā aicināts eurozonā īstenot “kvantu lēcienu”, ECB atzinīgi vērtē ierosinātās regulas un iesaka dažus grozījumus, kuru mērķis ir: a) turpmāka eurozonas dalībvalstu budžeta disciplīnas stiprināšana; un b) turpmāka to eurozonas dalībvalstu uzraudzības pastiprināšana, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības, neatkarīgi no tā, vai tās saņem finansiālu palīdzību vai arī tām varētu būt nepieciešama šāda palīdzība.

ECB uzskata, ka ierosinātās regulas ir atbilstīgas un papildinošas jaunajam Līgumam par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomikas un monetārajā savienībā (turpmāk tekstā – LSKP), par kuru vienojās 2012. gada 30. janvāra Eiropadomes sanāksmē.

Visbeidzot, lai īstenotu iepriekšminēto “kvantu lēcienu”, dalībvalstīm savlaicīgi un aktīvi jāpilda LSKP un ierosinātajās regulās pēc to pieņemšanas noteiktos pienākumus.

I.   Ierosinātā regula par budžeta plānu projektu pārraudzību

Šajā ierosinātajā regulā ir ietverti noteikumi, ar kuriem tiks uzlabota budžeta plānu projektu uzraudzība, ko veic Eiropas Komisija, un nodrošinātas ciešākas pārraudzības procedūras pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. ECB atzinīgi vērtē ierosināto regulu, kas pēc pieņemšanas papildinās pastiprināto SIP. Tā ir nākamais solis, lai stiprinātu Savienības ekonomikas pārvaldību attiecībā uz eurozonas dalībvalstīm un nodrošinātu pienācīgu ekonomikas un monetārās savienības darbību. Jo īpaši ar to: a) prasītu eurozonas dalībvalstīm ieviest attiecībā uz budžeta bilanci skaitliskus fiskālos noteikumus, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno to vidēja termiņa budžeta mērķus, un neatkarīgu fiskālo jautājumu padomi, kas sagatavo neatkarīgas makroekonomiskās un/vai budžeta prognozes gada vidēja termiņa fiskāliem plāniem un budžeta likumprojektiem; b) nostiprinātu visu eurozonas dalībvalstu budžeta plānu projektu pārraudzību un novērtēšanu, tostarp noteiktu kopīgus budžeta termiņus, paredzētu papildu informācijas sniegšanu un nodrošinātu Komisijai iespēju pieņemt nostāju par budžeta plāna projektu un pieprasīt pārskatītu plānu, ja konstatēta sevišķi nozīmīga SIP noteikto pienākumu neizpilde; c) palīdzētu nodrošināt savlaicīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, ciešāk pārraugot dalībvalstis, kurām piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, un Komisijas ieteikumus par turpmāku pasākumu pieņemšanu gadījumos, kad ir apdraudēta Padomes ieteikumu izpilde; un d) nodrošinātu vispārējās valdības kontu augstu kvalitāti, izmantojot visaptverošu neatkarīgu revīziju, kas papildina nesen ieviestās obligātās prasības attiecībā uz valsts statistikas iestāžu neatkarību, kā arī iespēju piemērot sankcijas budžeta statistikas datu falsifikācijas gadījumā.

Vienlaikus ierosināto regulu ir iespējams uzlabot, lai tā būtu iedarbīgāka un efektīvāka. Šajā sakarā ECB ir vairāki apsvērumi.

| 1. | Lai vairāk pastiprinātu regulu, Komisijai – lai nodrošinātu stabilitātes programmu stingru ievērošanu (5) – jāpieprasa eurozonas dalībvalstīm iesniegt ne tikai budžeta plāna projektu (6), bet arī aktualizētus vidēja termiņa fiskālos plānus. Šiem plāniem jāietver arī valdības parāda dinamika, netiešās un potenciālās saistības un citi ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas novērtējumu saistīti dati (7). Tas ļaus Komisijai pārraudzīt un novērtēt nākamā gada budžeta plānu projektus, ņemot vērā jauno pasākumu ietekmi uz budžetu vidējā termiņā, kā arī attiecīgajai valstij raksturīgos riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.

Lai vairāk pastiprinātu regulu, Komisijai – lai nodrošinātu stabilitātes programmu stingru ievērošanu (5) – jāpieprasa eurozonas dalībvalstīm iesniegt ne tikai budžeta plāna projektu (6), bet arī aktualizētus vidēja termiņa fiskālos plānus. Šiem plāniem jāietver arī valdības parāda dinamika, netiešās un potenciālās saistības un citi ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas novērtējumu saistīti dati (7). Tas ļaus Komisijai pārraudzīt un novērtēt nākamā gada budžeta plānu projektus, ņemot vērā jauno pasākumu ietekmi uz budžetu vidējā termiņā, kā arī attiecīgajai valstij raksturīgos riskus, kas apdraud valsts finanšu ilgtspēju.

| 2. | ECB ierosina, ka Komisijai jāpieņem nostāja, ja budžeta plānu projekti novestu pie Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes un strukturālā deficīta, kas ir augstāks nekā dalībvalsts stabilitātes programmā paredzēts; vai ja valdības parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu ir lielāka par 60 % un nesamazinās pietiekami ātri, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā; vai ja Komisija konstatē riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju. Komisijai šajā sakarā jāņem vērā jebkurš Padomes atzinums par stabilitātes programmu. ECB arī iesaka precīzi formulēt (6. panta 1. punktā), ka Komisija novērtē galveno datu vākšanas procesa kvalitāti, kā rezultātā varētu tikt pieņemta nostāta, piemēram, par budžeta statistikas datu kvalitāti vai neatkarīgu makroekonomisko un/vai budžeta prognožu neesamību (8). |
| --- | --- |

2.

ECB ierosina, ka Komisijai jāpieņem nostāja, ja budžeta plānu projekti novestu pie Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes un strukturālā deficīta, kas ir augstāks nekā dalībvalsts stabilitātes programmā paredzēts; vai ja valdības parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu ir lielāka par 60 % un nesamazinās pietiekami ātri, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā; vai ja Komisija konstatē riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju. Komisijai šajā sakarā jāņem vērā jebkurš Padomes atzinums par stabilitātes programmu. ECB arī iesaka precīzi formulēt (6. panta 1. punktā), ka Komisija novērtē galveno datu vākšanas procesa kvalitāti, kā rezultātā varētu tikt pieņemta nostāta, piemēram, par budžeta statistikas datu kvalitāti vai neatkarīgu makroekonomisko un/vai budžeta prognožu neesamību (8).

| 3. | Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes gadījumā Komisijai savā nostājā no eurozonas dalībvalstīm jāpieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšana. Turklāt Komisijai jāpieprasa dalībvalstīm pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšana, ja, ņemot vērā jebkuru Padomes atzinumu par stabilitātes programmu, budžeta projekts neatbilst attiecīgās dalībvalsts stabilitātes programmā noteiktajam deficīta un/vai parāda apjomam vai ja tā konstatē riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju (t. i., tā jāpieprasa ne tikai “sevišķi nozīmīgas” Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto nākamā gada budžeta politikas pienākumu neizpildes gadījumā, bet arī tiklīdz tiek konstatēta jebkāda neatbilstība vai citi riski, kas apdraud finanšu ilgtspēju (9)). |
| --- | --- |

3.

Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes gadījumā Komisijai savā nostājā no eurozonas dalībvalstīm jāpieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšana. Turklāt Komisijai jāpieprasa dalībvalstīm pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšana, ja, ņemot vērā jebkuru Padomes atzinumu par stabilitātes programmu, budžeta projekts neatbilst attiecīgās dalībvalsts stabilitātes programmā noteiktajam deficīta un/vai parāda apjomam vai ja tā konstatē riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju (t. i., tā jāpieprasa ne tikai “sevišķi nozīmīgas” Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto nākamā gada budžeta politikas pienākumu neizpildes gadījumā, bet arī tiklīdz tiek konstatēta jebkāda neatbilstība vai citi riski, kas apdraud finanšu ilgtspēju (9)).

| 4. | Ierosinātā regula paredz, ka Komisija pieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšanu “sevišķi nozīmīgas” SIP noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes gadījumā. ECB ierosina grozīt formulējumu pirms “neizpildes”, lai nodrošinātu savlaicīgu budžeta plāna projekta pārskatīšanu. |
| --- | --- |

4.

Ierosinātā regula paredz, ka Komisija pieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšanu “sevišķi nozīmīgas” SIP noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes gadījumā. ECB ierosina grozīt formulējumu pirms “neizpildes”, lai nodrošinātu savlaicīgu budžeta plāna projekta pārskatīšanu.

Lai pastiprinātu SIP korektīvo daļu, ECB arī uzskata par pamatotu ciešāku korektīvo pasākumu atbilstības pārbaudi gadījumā, kad savlaicīga pārmērīga budžeta deficīta novēršana šķiet apšaubāma, izmantojot spēcīgāku spiedienu Eurogrupā, Padomē un visbeidzot Eiropadomē, kā arī lielāku (reputācijas) sankciju izmantošanu (10).

II.   Ierosinātā regula par uzraudzības procedūru pastiprināšanu

Šī ierosinātā regula paredz uzraudzības mehānismu, ko piemēro eurozonas dalībvalstīm, kurās ir vai kuras apdraud finanšu tirgu problēmas un/vai kuras saņem finansiālo palīdzību. Kopumā ierosinātā regula tiek atzinīgi vērtēta, jo tā sniedz skaidru pamatojumu stingrākas pārraudzības piemērošanai dalībvalstīm, kurās ir vai kuras apdraud finanšu tirgu problēmas vai kuras saņem finansiālo palīdzību. ECB un Eiropas uzraudzības iestāžu līdzdalība arī tiek atzinīgi vērtēta. Tomēr ECB ir vairāki apsvērumi.

| 1. | ECB atzinīgi vērtē faktu, ka pat tad, kad dalībvalsts nesaņem nekāda veida finansiālo palīdzību, bet saskaras ar lielām finansiālām grūtībām, Komisija var lemt piemērot tai pastiprinātu uzraudzību (vēlams izmantot kopīgu terminoloģiju visā ierosinātajā regulā, kurā pašlaik norādītas gan “nopietnas” (piem., 1. pantā), gan “lielas” (piem., 2. pantā) grūtības). Turklāt, sniedzot piemērus par to, kas varētu radīt nopietnas grūtības, tiktu veicināta izpratne par ierosināto regulu, atšķirībā no visaptverošas definīcijas izstrādes, kura nebūtu mērķtiecīga. Faktiski šāda definīcija varētu liegt piemērot ierosināto regulu situācijās, kuras radījusi turpmākā tirgus attīstība, ko nevar paredzēt regulas pieņemšanas laikā (11). |
| --- | --- |

1.

ECB atzinīgi vērtē faktu, ka pat tad, kad dalībvalsts nesaņem nekāda veida finansiālo palīdzību, bet saskaras ar lielām finansiālām grūtībām, Komisija var lemt piemērot tai pastiprinātu uzraudzību (vēlams izmantot kopīgu terminoloģiju visā ierosinātajā regulā, kurā pašlaik norādītas gan “nopietnas” (piem., 1. pantā), gan “lielas” (piem., 2. pantā) grūtības). Turklāt, sniedzot piemērus par to, kas varētu radīt nopietnas grūtības, tiktu veicināta izpratne par ierosināto regulu, atšķirībā no visaptverošas definīcijas izstrādes, kura nebūtu mērķtiecīga. Faktiski šāda definīcija varētu liegt piemērot ierosināto regulu situācijās, kuras radījusi turpmākā tirgus attīstība, ko nevar paredzēt regulas pieņemšanas laikā (11).

| 2. | Tā kā pastiprinātai uzraudzībai pakļauto dalībvalstu grūtību avoti var viegli radīt vai izraisīt sistēmiskos riskus, rīcība šajā jomā gūtu labumu, ja tiktu iesaistīta Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK). Tādēļ būtu lietderīgi attiecīgajā gadījumā informēt ESRK par pastiprinātās uzraudzības rezultātiem. |
| --- | --- |

2.

Tā kā pastiprinātai uzraudzībai pakļauto dalībvalstu grūtību avoti var viegli radīt vai izraisīt sistēmiskos riskus, rīcība šajā jomā gūtu labumu, ja tiktu iesaistīta Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK). Tādēļ būtu lietderīgi attiecīgajā gadījumā informēt ESRK par pastiprinātās uzraudzības rezultātiem.

| 3. | Vēl viena ierosinātās regulas būtiska iezīme ir, ka Padome var ieteikt dalībvalstij, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību, lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu, ja tiek konstatēts, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti visā eurozonā (12). Šis ir svarīgs noteikums, jo tas uzstājīgi aicina dalībvalsti lūgt finansiālo palīdzību un izvairīties no nevajadzīgas kavēšanās, kas varētu negatīvi ietekmēt finanšu stabilitāti visā eurozonā. Šo noteikumu varētu pastiprināt, uzliekot par pienākumu Padomei (“Padome iesaka”) veikt šāda veida ieteikumu. |
| --- | --- |

3.

Vēl viena ierosinātās regulas būtiska iezīme ir, ka Padome var ieteikt dalībvalstij, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību, lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu, ja tiek konstatēts, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti visā eurozonā (12). Šis ir svarīgs noteikums, jo tas uzstājīgi aicina dalībvalsti lūgt finansiālo palīdzību un izvairīties no nevajadzīgas kavēšanās, kas varētu negatīvi ietekmēt finanšu stabilitāti visā eurozonā. Šo noteikumu varētu pastiprināt, uzliekot par pienākumu Padomei (“Padome iesaka”) veikt šāda veida ieteikumu.

| 4. | Attiecībā uz atšķirības noteikšanu starp palīdzību piesardzības pasākumu veidā ar pastiprinātu uzraudzību un finansiālo palīdzību ar stingru pastiprinātu pārraudzību ir svarīgi uzsvērt, ka korekciju prasībām jābūt vērienīgām jebkurā palīdzības gadījumā. Dalībvalstis jāaicina neizvairīties no vērienīgākas korekciju programmas, tiešas finansiālās palīdzības vietā lūdzot palīdzību piesardzības pasākumu veidā. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz atšķirības noteikšanu starp palīdzību piesardzības pasākumu veidā ar pastiprinātu uzraudzību un finansiālo palīdzību ar stingru pastiprinātu pārraudzību ir svarīgi uzsvērt, ka korekciju prasībām jābūt vērienīgām jebkurā palīdzības gadījumā. Dalībvalstis jāaicina neizvairīties no vērienīgākas korekciju programmas, tiešas finansiālās palīdzības vietā lūdzot palīdzību piesardzības pasākumu veidā.

| 5. | Jo īpaši atzinīgi tiek vērtēts, ka ierosinātā regula uzliek par pienākumu dalībvalstīm pirms vēršanās pie starptautiskajiem aizdevējiem pēc finansiālās palīdzības konsultēties ar Padomi, Komisiju un ECB (13). ECB atzīmē, ka eurozonas dalībvalstu, kuras vēlas saņemt finansiālo palīdzību, pienākumos jāparedz vairāk nekā tikai informācijas apmaiņa. Faktiski šādām dalībvalstīm vajadzētu apspriest iespējas, ko sniedz spēkā esošie Savienības vai eurozonas finanšu instrumenti un starptautisko finanšu iestāžu un aizdevēju līdzekļi. Ierosināto stiprināto uzraudzības procedūru varētu papildus pastiprināt vairākos veidos. Atzīstams ir piesardzības pasākumu ietvaros saņemtās finansiālās palīdzības īpašais veids (14), kad dalībvalstis, kurām piešķirta šāda palīdzība, ir atbrīvotas no pastiprinātas uzraudzības, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota, ar noteikumu, ka piekļuve šādai palīdzībai piesardzības pasākumu ietvaros nav piesaistīta nosacījumam par jaunu politikas pasākumu pieņemšanu. Tomēr pastāvīga pārraudzība, ko Komisija veic saistībā ar Savienības un starpvaldību finansiālās palīdzības instrumentos noteiktajiem atbilstības kritērijiem, jāpiemēro arī dalībvalstīm, kurām piešķirta finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā, pat tad, ja šī palīdzība nav piesaistīta jaunu politikas pasākumu pieņemšanai. Jebkurā gadījumā, ja dalībvalsts nolemj, ka nepieciešams lūgt finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā, ciešākas pārraudzības piemērošana šķiet pamatota. |
| --- | --- |

5.

Jo īpaši atzinīgi tiek vērtēts, ka ierosinātā regula uzliek par pienākumu dalībvalstīm pirms vēršanās pie starptautiskajiem aizdevējiem pēc finansiālās palīdzības konsultēties ar Padomi, Komisiju un ECB (13). ECB atzīmē, ka eurozonas dalībvalstu, kuras vēlas saņemt finansiālo palīdzību, pienākumos jāparedz vairāk nekā tikai informācijas apmaiņa. Faktiski šādām dalībvalstīm vajadzētu apspriest iespējas, ko sniedz spēkā esošie Savienības vai eurozonas finanšu instrumenti un starptautisko finanšu iestāžu un aizdevēju līdzekļi. Ierosināto stiprināto uzraudzības procedūru varētu papildus pastiprināt vairākos veidos. Atzīstams ir piesardzības pasākumu ietvaros saņemtās finansiālās palīdzības īpašais veids (14), kad dalībvalstis, kurām piešķirta šāda palīdzība, ir atbrīvotas no pastiprinātas uzraudzības, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota, ar noteikumu, ka piekļuve šādai palīdzībai piesardzības pasākumu ietvaros nav piesaistīta nosacījumam par jaunu politikas pasākumu pieņemšanu. Tomēr pastāvīga pārraudzība, ko Komisija veic saistībā ar Savienības un starpvaldību finansiālās palīdzības instrumentos noteiktajiem atbilstības kritērijiem, jāpiemēro arī dalībvalstīm, kurām piešķirta finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā, pat tad, ja šī palīdzība nav piesaistīta jaunu politikas pasākumu pieņemšanai. Jebkurā gadījumā, ja dalībvalsts nolemj, ka nepieciešams lūgt finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā, ciešākas pārraudzības piemērošana šķiet pamatota.

| 6. | ECB atzīmē, ka ierosinātā regula bez nosacījumiem atbrīvo dalībvalstis, kas saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā un aizdevumus, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai, no valdības parāda atmaksājamības novērtējuma un pienākuma sagatavot makroekonomikas korekciju programmu (15). ECB iesaka saglabāt iespēju novērtēt valdības parāda atmaksājamību arī tajās valstīs, kurās īsteno piesardzības pasākumu programmu. Tā ir vēl jo vairāk pamatota, ja dalībvalsts saņem aizdevumu, kas piešķirts finanšu iestāžu rekapitalizācijai, ņemot vērā ciešo saistību starp finanšu ilgtspēju un finanšu sektora nestabilitāti un aizdevuma ietekmi uz dalībvalsts parāda saistību kopējo apjomu. Atbrīvojumam no makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanas nevajadzētu izslēgt iespēju saņemt tehnisko palīdzību un iesaistīt parlamentus (16). |
| --- | --- |

6.

ECB atzīmē, ka ierosinātā regula bez nosacījumiem atbrīvo dalībvalstis, kas saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā un aizdevumus, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai, no valdības parāda atmaksājamības novērtējuma un pienākuma sagatavot makroekonomikas korekciju programmu (15). ECB iesaka saglabāt iespēju novērtēt valdības parāda atmaksājamību arī tajās valstīs, kurās īsteno piesardzības pasākumu programmu. Tā ir vēl jo vairāk pamatota, ja dalībvalsts saņem aizdevumu, kas piešķirts finanšu iestāžu rekapitalizācijai, ņemot vērā ciešo saistību starp finanšu ilgtspēju un finanšu sektora nestabilitāti un aizdevuma ietekmi uz dalībvalsts parāda saistību kopējo apjomu. Atbrīvojumam no makroekonomikas korekciju programmas sagatavošanas nevajadzētu izslēgt iespēju saņemt tehnisko palīdzību un iesaistīt parlamentus (16).

| 7. | Eurozonas dalībvalstīm, kurās ir finansiālas problēmas, piemērotās pastiprinātās uzraudzības galvenais mērķis ir negatīvās ietekmes novēršana, un tādēļ ir svarīgi arī Padomei piešķirt tiesības uzsākt un veikt pastiprinātas uzraudzības procedūras, lūdzot Komisiju uzsākt pastiprinātu uzraudzību, pieprasīt papildu informāciju par finanšu iestāžu situāciju, veikt papildu stresa testus un pieprasīt papildu rīcību (17). |
| --- | --- |

7.

Eurozonas dalībvalstīm, kurās ir finansiālas problēmas, piemērotās pastiprinātās uzraudzības galvenais mērķis ir negatīvās ietekmes novēršana, un tādēļ ir svarīgi arī Padomei piešķirt tiesības uzsākt un veikt pastiprinātas uzraudzības procedūras, lūdzot Komisiju uzsākt pastiprinātu uzraudzību, pieprasīt papildu informāciju par finanšu iestāžu situāciju, veikt papildu stresa testus un pieprasīt papildu rīcību (17).

| 8. | Ierosinātā regula paredz, ka dalībvalsts, uz kuru attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības (18). Vajadzību pēc šādas palīdzības arī rada smagais slogs, kuru makroekonomikas korekciju programma rada attiecīgajai dalībvalstij, un tādēļ būtu lietderīgi arī citām Savienības iestādēm un dalībvalstīm dot iespēju sniegt šādu palīdzību un dalīties ar savām zināšanām. |
| --- | --- |

8.

Ierosinātā regula paredz, ka dalībvalsts, uz kuru attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības (18). Vajadzību pēc šādas palīdzības arī rada smagais slogs, kuru makroekonomikas korekciju programma rada attiecīgajai dalībvalstij, un tādēļ būtu lietderīgi arī citām Savienības iestādēm un dalībvalstīm dot iespēju sniegt šādu palīdzību un dalīties ar savām zināšanām.

| 9. | Turklāt būtu lietderīgi attiecīgajā dalībvalstī nolīgt pastāvīgu vietējo konsultantu, kas šīs dalībvalsts iestādēm sniegtu konsultācijas par korekciju programmas ieviešanu un koordinētu tehniskajā palīdzībā iesaistītās Savienības iestādes un dalībvalstis. |
| --- | --- |

9.

Turklāt būtu lietderīgi attiecīgajā dalībvalstī nolīgt pastāvīgu vietējo konsultantu, kas šīs dalībvalsts iestādēm sniegtu konsultācijas par korekciju programmas ieviešanu un koordinētu tehniskajā palīdzībā iesaistītās Savienības iestādes un dalībvalstis.

| 10. | ECB ir zināms, ka, ja dalībvalsts paļausies tikai uz finansiālo palīdzību, ko sniedz no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma, Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas stabilitātes mehānisma, nevis uz finansiālo palīdzību, ko sniedz kāda no trešām valstīm vai finanšu iestādēm, makroekonomikas korekciju programmā de facto tiks ietverti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem visas puses vienojušās sakarā ar piekļuves piešķiršanu šādai finansiālajai palīdzībai. Juridiskās skaidrības labad ECB iesaka skaidri norādīt šo noteikumu ierosinātās regulas 6. pantā. |
| --- | --- |

10.

ECB ir zināms, ka, ja dalībvalsts paļausies tikai uz finansiālo palīdzību, ko sniedz no Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma, Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta un Eiropas stabilitātes mehānisma, nevis uz finansiālo palīdzību, ko sniedz kāda no trešām valstīm vai finanšu iestādēm, makroekonomikas korekciju programmā de facto tiks ietverti ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem visas puses vienojušās sakarā ar piekļuves piešķiršanu šādai finansiālajai palīdzībai. Juridiskās skaidrības labad ECB iesaka skaidri norādīt šo noteikumu ierosinātās regulas 6. pantā.

III.   Saistība ar LSKP

LSKP pieņemšana ietekmē ierosinātās regulas par budžeta plānu projektu pārraudzību grozīšanu. Cita starpā ECB iesaka, ka šajā regulā pēc iespējas lielākā mērā jāietver: a) skaitliski fiskālie noteikumi, tostarp grafiks ātrai konverģencei, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi, ieskaitot ārkārtēju apstākļu izraisītu īslaicīgu noviržu apjomu; b) automātiskā korekciju mehānisma galvenie elementi; c) prasība dalībvalstīm, kurām piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, ieviest budžeta un ekonomikas partnerības programmas; un d) ar valsts parāda vērtspapīru emisiju plāniem saistītu ex-ante ziņojumu sniegšana.

Ja šādi grozījumi netiek ieviesti ierosinātajā regulā, ECB pārliecinoši atbalstītu turpmāku leģislatīvu priekšlikumu iesniegšanu. Patiešām jāatzīmē, ka Komisijas nodoms iesniegt leģislatīvus priekšlikumus par iepriekš c) un d) punktā minētajiem jautājumiem kopā ar leģislatīviem priekšlikumiem attiecībā uz dalībvalstu svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānu koordinēšanu bija ierakstīts LSKP astotajā apsvērumā. ECB pārliecinoši atbalsta šo pieeju.

Attiecībā uz jaunu vidēja termiņa mērķu ieviešanu, kā minēts LSKP devītajā apsvērumā, ECB atzīmē, ka, ja tas netiek ietverts ierosinātajā regulā, Komisija varētu iesniegt leģislatīvu priekšlikumu, lai to ietvertu. ECB atzinīgi vērtētu šādu priekšlikumu.

Kas attiecas uz automātisko korekciju mehānismu, papildus tā galveno elementu norādīšanai ierosinātajā regulā, kā iesaka ECB, Komisija nodrošinās visus pārējos vajadzīgos elementus saskaņā ar LSKP 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. panta 2. punktu.

Ja LSKP rezultātā tiek veikti turpmāki grozījumi ierosinātajās regulās vai turpmākas likumdošanas iniciatīvas visā Savienības tiesiskajā regulējumā un noteikumos, ar kuriem piešķir papildu uzdevumus Padomei, attiecīgā gadījumā jāizmanto apgriezti kvalificētā vairākuma balsojums. Lēmums par neatbilstību tās programmas politikas prasībām, kura norādīta ierosinātās regulas par uzraudzības procedūru pastiprināšanu 6. panta 5. punktā, ir akūts gadījums, kad ir ieteicams izmantot apgriezti kvalificētā vairākuma balsojumu.

Jebkurā gadījumā, kad LSKP noteikumi nav pietiekami detalizēti, piemēram, noteikumi par valsts parāda vērtspapīru emisiju plānošanas labāku koordinēšanu, ņemot vērā arī eurozonas valsts parāda krīzes laikā gūto jaunāko pieredzi, ierosinātajā regulā jāietver konkrētāki noteikumi. Tie jāsagatavo, pamatojoties uz koordinēšanu, kuru jau izveidojuši valsts parādu pārvaldes biroji EFK ES valsts parādu tirgu jautājumu apakškomitejas uzraudzībā, un tiem skaidri jāpārsniedz pašreizējās speciālās koordinēšanas un informācijas apmaiņas robežas.

Visbeidzot, attiecībā uz termiņiem, kas paredzēti LSKP un ierosinātajā regulā par budžeta plānu projektu pārraudzību, strauja LSKP un saistīto konstitūciju vai līdzvērtīgu tiesību aktu grozījumu ratifikācijas procedūra nodrošinās, ka ierosinātajā regulā paredzētais fiskālo noteikumu izpildes termiņš, t. i., sešus mēnešu pēc regulas stāšanās spēkā, var tikt efektīvi izpildīts (19).

Redakcionāli priekšlikumi

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt Komisijas priekšlikumos, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 7. martā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2011) 821 galīgā redakcija.

1

(2)  COM(2011) 819 galīgā redakcija.

2

(3)  2011. gada 16. februāra Atzinums CON/2011/13 par ekonomikas pārvaldības reformu Eiropas Savienībā.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.); Padomes 2011. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.); un Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīva 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.).

4

(5)  Skatīt 2. pantu, kas attiecas uz 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.).

5

(6)  Skatīt 5. panta 1. punktu.

6

(7)  Skatīt 5. panta 3. punktu un šā atzinuma pielikumā ierosināto 3. grozījumu.

7

(8)  Skatīt šā atzinuma pielikumā ierosināto 5. grozījumu.

8

(9)  Skatīt šā atzinuma pielikumā ierosināto 4. grozījumu.

9

(10)  Skatīt šā atzinuma pielikumā ierosināto 6. un 9. grozījumu.

10

(11)  Skatīt šā atzinuma pielikumā ierosināto 4. grozījumu.

11

(12)  Skatīt šā atzinuma pielikumā 8. grozījumu.

12

(13)  Skatīt 4. pantu.

13

(14)  Skatīt 2. panta 3. punktu.

14

(15)  Skatīt ierosinātās regulas 13. pantu.

15

(16)  Skatīt ierosinātās regulas 6. panta 6.–8. punktu un šā atzinuma pielikumā ierosināto 10. grozījumu.

16

(17)  Skatīt šā atzinuma pielikumā ierosināto 7. grozījumu.

17

(18)  Skatīt 6. panta 6. punktu.

18

(19)  Skatīt ierosinātās regulas 12. panta 3. punktu.

19

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi ierosinātajai regulai par budžeta plānu projektu pārraudzību

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| 2. panta 1. punkta 1) apakšpunkts, 6) apakšpunkts (jauns) un 7) apakšpunkts (jauns) |
| “1) | “neatkarīga fiskālo jautājumu padome” ir struktūra, kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts fiskālajām iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas pārraudzību;” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

2. panta 1. punkta 1) apakšpunkts, 6) apakšpunkts (jauns) un 7) apakšpunkts (jauns)

“1)

“neatkarīga fiskālo jautājumu padome” ir struktūra, kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts fiskālajām iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas pārraudzību;”

| “1) | “neatkarīga fiskālo jautājumu padome” ir struktūra, kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts fiskālajām iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas pārraudzību un novērtēšanu, un kurai uztic konkrētus tehniskus uzdevumus saistībā ar fiskālās politikas veidošanu [sīkāk norāda Komisija];
  (..) |
| --- | --- |

“1)

“neatkarīga fiskālo jautājumu padome” ir struktūra, kurai piešķirta funkcionālā autonomija no dalībvalsts fiskālajām iestādēm un kura ir atbildīga par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas pārraudzību un novērtēšanu, un kurai uztic konkrētus tehniskus uzdevumus saistībā ar fiskālās politikas veidošanu [sīkāk norāda Komisija];

(..)

| 6) | “vispārējās valdības gada strukturālā bilance” nozīmē gada cikliski koriģēto bilanci, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus; |
| --- | --- |

6)

“vispārējās valdības gada strukturālā bilance” nozīmē gada cikliski koriģēto bilanci, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus;

| 7) | “ārkārtēji apstākļi” nozīmē ārkārtas notikumu, kas ir ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ievērojami ietekmē vispārējās valdības finanšu stāvokli, vai kas rodas kopumā eurozonas [vai Savienības] ekonomikas nopietnas lejupslīdes dēļ.” |
| --- | --- |

7)

“ārkārtēji apstākļi” nozīmē ārkārtas notikumu, kas ir ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ievērojami ietekmē vispārējās valdības finanšu stāvokli, vai kas rodas kopumā eurozonas [vai Savienības] ekonomikas nopietnas lejupslīdes dēļ.”

Paskaidrojums

Komisijai skaidri jādefinē neatkarīgās fiskālo jautājumu padomes uzdevumi. Definīcijām jāietver tās, kas ir LSKP (3. panta 3. punkts). ECB ierosina izmantot šos terminus 4. pantā.

2.
     
  grozījums

4. panta 1. punkts, 1.a punkts (jauns), 1.b punkts (jauns) un 1.c punkts (jauns)

“1.   Dalībvalstīs nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus attiecībā uz budžeta bilanci, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā. Šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā un tiem ir saistošs, vēlams, konstitucionāls.”

“1.   Dalībvalstīs nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus attiecībā uz budžeta bilanci, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā. Šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā un tiem ir saistošs, vēlams, konstitucionāls. Dalībvalstis var uz laiku novirzīties no vidēja termiņa mērķa vai tā sasniegšanai noteiktajiem pielāgojumiem vienīgi ārkārtējos apstākļos ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

1.a.   Dalībvalstis nodrošina, ka vispārējās valdības gada budžets ir līdzsvarā vai ar pārpalikumu. Tādējādi, tā kā Regula (EK) Nr. 1466/97 uz īpašo vienošanos starp dalībvalstīm neattiecas, vispārējās valdības gada strukturālā bilance nepārsniedz valsts atsauces lielumu ar strukturālā deficīta rādītāju 0,5 % no IKP. Ja vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP ir ievērojami mazāka par 60 % un ja finanšu ilgtspējas risks ilgtermiņā ir neliels, vispārējās valdības gada strukturālāsbilances valsts atsauces lielums var sasniegt strukturālo deficītu, kas nepārsniedz 1 % no nominālā IKP.

1.b.   Dalībvalstis ievieš korekciju mehānismu, kuru automātiski iedarbina ar mērķi koriģēt ievērojamas novirzes no vidēja termiņa mērķa vai tā sasniegšanai noteiktajiem pielāgojumiem, tostarp to kumulēto ietekmi uz valdības parāda dinamiku. [Korekcijas mehānisma veidu, apjomu un grafikus, tostarp ārkārtēju apstākļu gadījumā, norāda šīs regulas pielikumā.]

1.c.   Dalībvalstis nodrošina ātru konverģenci, lai sasniegtu savus vidēja termiņa mērķus, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem vērienīgajiem un saistošajiem grafikiem, kuros ņemti vērā attiecīgajai valstij raksturīgie riski, kas apdraud finanšu ilgtspēju. Ierosinātie grafiki ir publiski pieejami.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātajā regulā jāietver LSKP galvenie principi (šajā gadījumā 3. pants).

Ierosinātajā regulā jāietver LSKP galvenie principi (šajā gadījumā 3. pants).

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

5. panta 3. punkta g) apakšpunkts (jauns) un 3.a punkts (jauns)

| “g) | detalizētu informāciju par vispārējās valdības parāda dinamiku, kā arī citus ar attiecīgās valsts publiskā sektora finanšu ilgtspējas risku novērtējumu saistītus datus, jo īpaši pārskatu par netiešām saistībām un potenciālām saistībām, kurām ir iespējama liela ietekme uz valstu budžetiem, kā noteikts Padomes Direktīvas 2011/85/ES 14. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

“g)

detalizētu informāciju par vispārējās valdības parāda dinamiku, kā arī citus ar attiecīgās valsts publiskā sektora finanšu ilgtspējas risku novērtējumu saistītus datus, jo īpaši pārskatu par netiešām saistībām un potenciālām saistībām, kurām ir iespējama liela ietekme uz valstu budžetiem, kā noteikts Padomes Direktīvas 2011/85/ES 14. panta 3. punktā.

detalizētu informāciju par vispārējās valdības parāda dinamiku

kā arī citus ar attiecīgās valsts publiskā sektora finanšu ilgtspējas risku novērtējumu saistītus datus, jo īpaši pārskatu par netiešām saistībām un potenciālām saistībām, kurām ir iespējama liela ietekme uz valstu budžetiem, kā noteikts Padomes Direktīvas 2011/85/ES 14. panta 3. punktā.

3.a.   Dalībvalstis regulāri sniedz Komisijai un Eurogrupai ex-ante ziņojumus par saviem valsts parāda vērtspapīru emisiju plāniem vispārējās valdības sektorā, lai labāk koordinētu un pārraudzītu tos.”

3.a.

Dalībvalstis regulāri sniedz Komisijai un Eurogrupai ex-ante

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pārraudzības prasībās jāietver norāde uz valdības parādu un tiešām un potenciālām saistībām, lai novērstu riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Turklāt ierosinātajā regulā jāatsaucas arī uz ex-ante ziņojumu sniegšanu saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emisiju plāniem, kā noteikts LSKP 6. pantā un 8. apsvērumā.

Pārraudzības prasībās jāietver norāde uz valdības parādu un tiešām un potenciālām saistībām, lai novērstu riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Turklāt ierosinātajā regulā jāatsaucas arī uz

ziņojumu sniegšanu saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emisiju plāniem, kā noteikts LSKP 6. pantā un 8. apsvērumā.

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

5. panta 5. punkta pirmā daļa

“5.   Ja Komisija konstatē sevišķi nozīmīgu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildi, tā divu nedēļu laikā no budžeta plāna projekta iesniegšanas attiecīgajai dalībvalstij pieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšanu. Minētais pieprasījums ir publiski pieejams.”

“5.   Ja Komisija konstatē Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildi, tā divu nedēļu laikā no budžeta plāna projekta iesniegšanas attiecīgajai dalībvalstij pieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšanu. Minētais pieprasījums ir publiski pieejams. Turklāt Komisija pieprasa dalībvalstīm pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšanu, ja,ņemot vērā jebkuru Padomes atzinumu par stabilitātes programmu, budžeta projekts neatbilst attiecīgās dalībvalsts stabilitātes programmā noteiktajam deficīta un/vai parāda apjomam vai ja tā konstatē riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātajai regulai jānodrošina, ka budžeta plānu projekti ir pilnībā saskaņoti ar SIP noteiktajiem nākamā gada budžeta politikas pienākumiem, kā arī stabilitātes programmas mērķiem, ņemot vērā jebkuru Padomes atzinumu par stabilitātes programmu. Kā arī, ja Komisija konstatē finanšu ilgtspējas riskus, tai jāpieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšana.

Ierosinātajai regulai jānodrošina, ka budžeta plānu projekti ir pilnībā saskaņoti ar SIP noteiktajiem nākamā gada budžeta politikas pienākumiem, kā arī stabilitātes programmas mērķiem, ņemot vērā jebkuru Padomes atzinumu par stabilitātes programmu. Kā arī, ja Komisija konstatē finanšu ilgtspējas riskus, tai jāpieprasa pārskatīta budžeta plāna projekta iesniegšana.

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

6. panta 1. punkts

“1.   Vajadzības gadījuma Komisija līdz 30. novembrim pieņem nostāju par budžeta plāna projektu.”

“1.   Komisija novērtē budžeta plānu projektus, ņemot vērā jauno pasākumu ietekmi uz budžetu vidējā termiņā, un novērtē ietekmi uz finanšu ilgtspēju. Tā arī novērtē galveno datu vākšanas procesa kvalitāti. Vajadzības gadījuma Komisija līdz 30. novembrim pieņem nostāju par budžeta plāna projektu. Nostāja vienmēr tiek pieņemta kādā no šādiem gadījumiem: a) ja budžeta plānu projekti novestu pie Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto budžeta politikas pienākumu neizpildes; b) ja budžeta plānu projekti novestu pie strukturālā deficīta, kas ir augstāks nekā dalībvalsts stabilitātes programmā paredzēts; c) ja valdības parāda attiecība pret IKP ir lielāka par 60 % un nesamazinās pietiekami ātri, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā; vai d) ja Komisija konstatē riskus, kas apdraud finanšu ilgtspēju.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai ierosinātā regula būtu efektīva, svarīgi norādīt gadījumus, kuros Komisijai būs jāpieņem nostāja.

Lai ierosinātā regula būtu efektīva, svarīgi norādīt gadījumus, kuros Komisijai būs jāpieņem nostāja.

6.
     
  grozījums

6.

grozījums

6. panta 4. punkts

“4.   Eurogrupa apspriež Komisijas nostāju par valstu budžeta plāniem, budžeta situāciju un nākotnes perspektīvām eurozonā kopumā, pamatojoties uz kopējo novērtējumu, ko Komisija veikusi saskaņā ar 3. punktu. Šis novērtējums ir publiski pieejams.”

“4.   Eurogrupa un, dalībvalstu atkārtotas neatbilstības gadījumā, Eiropadome apspriež Komisijas nostājas par valsts budžeta plāniem. Eurogrupa un, dalībvalstu atkārtotas neatbilstības gadījumā, Eiropadome apspriež arī budžeta situāciju un nākotnes perspektīvas eurozonā kopumā, pamatojoties uz kopējo novērtējumu, ko Komisija veikusi saskaņā ar 3. punktu. Šis novērtējums ir publiski pieejams.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu jānodrošina pienācīgs spiediens dalībvalstu atkārtotas neatbilstības gadījumā.

Ar šo grozījumu jānodrošina pienācīgs spiediens dalībvalstu atkārtotas neatbilstības gadījumā.

7.
     
  grozījums

7.

grozījums

7. panta 1. punkts, 1.a punkts (jauns) un 2. punkts

“1.   Ja Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolemj, ka dalībvalstī eksistē pārmērīgs budžeta deficīts, uz šo dalībvalsti līdz pārmērīga deficīta novēršanas procedūras izbeigšanai attiecas šā panta 2.–5. punkts.

2.   Dalībvalsts, uz kuru attiecas ciešāka pārraudzība, nekavējoties veic visaptverošu novērtējumu par budžeta izpildi gada laikā vispārējās valdības sektorā un tās apakšsektoros. (..)”

“1.   Ja Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolemj, ka dalībvalstī eksistē pārmērīgs budžeta deficīts, uz šo dalībvalsti līdz pārmērīga deficīta novēršanas procedūras izbeigšanai attiecas šā panta 1.a–6. punkts.

1.a.   Dalībvalsts, attiecībā uz kuru piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, ievieš budžeta un ekonomikas partnerības programmu, kurā ietvertas sīki izklāstītas strukturālās reformas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu tās pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu.

2.   Dalībvalsts, uz kuru attiecas ciešāka pārraudzība, nekavējoties veic visaptverošu novērtējumu par budžeta izpildi gada laikā vispārējās valdības sektorā un tās apakšsektoros.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātajā regulā jāietver LSKP galvenie principi (šajā gadījumā 5. pants).

Ierosinātajā regulā jāietver LSKP galvenie principi (šajā gadījumā 5. pants).

8.
     
  grozījums

8.

grozījums

7. panta 3. punkta pirmā daļa

“3.   Dalībvalsts regulāri sniedz ziņojumus Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, par vispārējo valdību un tās apakšsektoriem, budžeta izpildi gada laikā, budžeta ietekmi uz diskrecionārajiem pasākumiem attiecībā uz ienākumiem un izdevumiem, valdības ienākumu un izdevumu mērķa apjomiem, kā arī informāciju par mērķu sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem un to veidu. Ziņojums ir publiski pieejams.”

“3.   Dalībvalsts regulāri sniedz ziņojumus Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, par vispārējo valdību un tās apakšsektoriem, budžeta izpildi gada laikā, budžeta ietekmi uz diskrecionārajiem pasākumiem attiecībā uz ienākumiem un izdevumiem, valdības ienākumu un izdevumu mērķa apjomiem, kā arī informāciju par mērķu sasniegšanai pieņemtajiem pasākumiem un to veidu. Dalībvalsts arī sniedz ziņojumus par budžeta un ekonomikas partnerības programmas ieviešanu un strukturālām reformām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu tās pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu. Ziņojums ir publiski pieejams.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņā ar 7. grozījumu.

Saskaņā ar 7. grozījumu.

9.
     
  grozījums

9.

grozījums

8. panta 3.a punkts (jauns)

“3.a.   Eurogrupa un Padome apspriež dalībvalsts veikto pasākumu atbilstību, un vajadzības gadījumā Padome ierosina papildu pasākumus, kas nodrošina pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu noteiktajā termiņā vai budžeta un ekonomikas partnerības programmas pielāgojumu. Ja dalībvalsts neīsteno šospapildu pasākumus, Eiropadome apspriež situāciju un ierosina jebkādu turpmāku rīcību, ko tā uzskata par vajadzīgu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu jānodrošina pienācīgs spiediens Eurogrupā un Padomē un, atkārtotas neatbilstības gadījumā, jāievieš iespēja Eiropadomei ierosināt kādu turpmāku rīcību, kas jāveic dalībvalstij.

Ar šo grozījumu jānodrošina pienācīgs spiediens Eurogrupā un Padomē un, atkārtotas neatbilstības gadījumā, jāievieš iespēja Eiropadomei ierosināt kādu turpmāku rīcību, kas jāveic dalībvalstij.

Redakcionāli priekšlikumi ierosinātajai regulai par uzraudzības procedūru pastiprināšanu

Redakcionāli priekšlikumi ierosinātajai regulai par uzraudzības procedūru pastiprināšanu

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (2) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| 1. | apsvērums |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (2)

2

1.
     
  grozījums

1.

grozījums

1.

apsvērums

| “1. | Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli pēdējo trīs gadu laikā, ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību ārpus Eiropas Savienības.” |
| --- | --- |

“1.

Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli pēdējo trīs gadu laikā, ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību ārpus Eiropas Savienības.”

| “1. | Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli pēdējo trīs gadu laikā, ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās.” |
| --- | --- |

“1.

Nepieredzētā globālā krīze, kas skārusi pasauli pēdējo trīs gadu laikā, ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm meklēt finansiālo palīdzību gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Finansiālo palīdzību sniedza, izmantojot arī Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), kas ir Savienības instruments.

Finansiālo palīdzību sniedza, izmantojot arī Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), kas ir Savienības instruments.

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

| 4. | apsvērums |
| --- | --- |

4.

apsvērums

| “4. | Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras – vai riskē saskarties – ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes. Šādai pastiprinātai uzraudzībai vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.” |
| --- | --- |

“4.

Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras – vai riskē saskarties – ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes. Šādai pastiprinātai uzraudzībai vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.”

| “4. | Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras – vai riskē saskarties – ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes. Šādai pastiprinātai uzraudzībai vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.” |
| --- | --- |

“4.

Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja tās saskaras – vai riskē saskarties – ar nopietnām grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās ietekmes. Šādai pastiprinātai uzraudzībai vajadzētu ietvert plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai, un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības pasākumu veidā no Eiropas finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver EFSM.

Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver EFSM.

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

1. pants

“1.   Šajā regulā tiek paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības un/vai kuras saņem vai varētu saņemt finanšu palīdzību novienas vai vairākām citām valstīm, Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilitātes mehānisma (EFSM), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes (SFI), piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).”

“1.   Šajā regulā tiek paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta uzraudzību dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības un/vai kuras ir lūgušas vai saņem finanšu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM), Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes (SFI), piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Juridiskās noteiktības dēļ vēlams izmantot vienādus terminus visā ierosinātajā regulā.

Juridiskās noteiktības dēļ vēlams izmantot vienādus terminus visā ierosinātajā regulā.

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

2. panta 1. punkts

“1.   Komisija var nolemt, ka dalībvalstij, kura saskaras ar lielām finansiālās stabilitātes grūtībām, tiek piemērota pastiprināta uzraudzība. Attiecīgajai dalībvalstij pirms tam tiek dota iespēja paust savu nostāju. Ik pēc sešiem mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātās uzraudzības režīmu.”

“1.   Komisija dalībvalstij, kurā ir vai kuru apdraud
  nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības, kas varētu radīt plašāku negatīvu ietekmi arī uz citām eurozonas dalībvalstīm, piemēro pastiprinātu uzraudzību. Attiecīgajai dalībvalstij pirms tam tiek dota iespēja paust savu nostāju EFK vai jebkurā apakškomitejā, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Ik pēc sešiem mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātās uzraudzības režīmu, un paziņo savus secinājumus EFK vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Padome var pieprasīt Komisijai uzsākt, turpināt vai beigt tās pastiprināto uzraudzību.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Juridiskās noteiktības dēļ vēlams izmantot vienādus terminus visā ierosinātajā regulā. Nopietnu grūtību draudu gadījumā arī būtu vajadzīga pastiprināta uzraudzība, lai novērstu situācijas pasliktināšanos agrīnā stadijā.

Juridiskās noteiktības dēļ vēlams izmantot vienādus terminus visā ierosinātajā regulā. Nopietnu grūtību draudu gadījumā arī būtu vajadzīga pastiprināta uzraudzība, lai novērstu situācijas pasliktināšanos agrīnā stadijā.

Ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi un apdraudējumus eurozonas stabilitātei, Komisijas rīcības brīvībai jābūt noteiktai, kad tā lemj, vai dalībvalstij piemērot pastiprinātu uzraudzību. To var panākt, nelietojot vārdu “var”. Turklāt EFK vai jebkura norīkotā apakškomiteja jāinformē par lēmumu piemērot dalībvalstij pastiprinātu uzraudzību, kā arī pastiprinātai uzraudzībai pakļauto dalībvalstu virzības gaitu. Tas ļautu EFK sagatavot Padomei pamatotu lēmumu attiecībā uz jebkuru procedūras posmu. Neskarot Komisijas kompetenci, Padomei vajadzētu piešķirt tiesības lūgt Komisijai uzsākt vai veikt pastiprinātu uzraudzību.

Ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi un apdraudējumus eurozonas stabilitātei, Komisijas rīcības brīvībai jābūt noteiktai, kad tā lemj, vai dalībvalstij piemērot pastiprinātu uzraudzību. To var panākt, nelietojot vārdu “var”. Turklāt EFK vai jebkura norīkotā apakškomiteja jāinformē par lēmumu piemērot dalībvalstij pastiprinātu uzraudzību, kā arī pastiprinātai uzraudzībai pakļauto dalībvalstu virzības gaitu. Tas ļautu EFK sagatavot Padomei pamatotu lēmumu attiecībā uz jebkuru procedūras posmu. Neskarot Komisijas kompetenci, Padomei vajadzētu piešķirt tiesības lūgt Komisijai uzsākt vai veikt pastiprinātu uzraudzību.

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

2. panta 2. punkts

“2.   Komisija lemj piemērot pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM vai jebkuras citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF. Komisija izveido sarakstu ar attiecīgajiem instrumentiem finansiālās palīdzības sniegšanai piesardzības pasākumu veidā un pastāvīgi to atjaunina, lai ņemtu vērā iespējamās izmaiņas EFSI, ESM vai citu starptautisko finanšu iestāžu finansiālā atbalsta politikā.”

“2.   Komisija lemj piemērot pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas lūdz vai saņem finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, EFSM, ESM vai jebkuras citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF. Komisija izveido sarakstu ar attiecīgajiem instrumentiem finansiālās palīdzības sniegšanai piesardzības pasākumu veidā un pastāvīgi to atjaunina, lai ņemtu vērā iespējamās izmaiņas EFSI, ESM vai citu starptautisko finanšu iestāžu finansiālā atbalsta politikā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Vēlreiz pastiprināta uzraudzība jāuzsāk agrīnā stadijā, tiklīdz dalībvalsts ir pieprasījusi finansiālu palīdzību. Noteikumam jābūt skaidrākam, lai nerastos nekādas šaubas par automātisku pastiprinātas uzraudzības piemērošanu dalībvalstij no brīža, kad tā ir pieprasījusi palīdzību. Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver finansiālo palīdzību, ko sniedz no EFSM.

Vēlreiz pastiprināta uzraudzība jāuzsāk agrīnā stadijā, tiklīdz dalībvalsts ir pieprasījusi finansiālu palīdzību. Noteikumam jābūt skaidrākam, lai nerastos nekādas šaubas par automātisku pastiprinātas uzraudzības piemērošanu dalībvalstij no brīža, kad tā ir pieprasījusi palīdzību. Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver finansiālo palīdzību, ko sniedz no EFSM.

6.
     
  grozījums

6.

grozījums

2. panta 3. punkts

“3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota.”

“3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota. Pēc minētās finansiālās palīdzības piešķiršanas Komisija pārrauga pastāvīgu atbilstību Savienības un starpvaldību finansiālās palīdzības instrumentos noteiktajiem atbilstības kritērijiem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Izņēmuma noteikumam, ko piemēro dalībvalstīm, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota, nevajadzētu atbrīvot tās no pārraudzības, kas saistīta ar atbilstības kritēriju izpildi.

Izņēmuma noteikumam, ko piemēro dalībvalstīm, kas piesardzības pasākuma ietvaros saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi, kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota, nevajadzētu atbrīvot tās no pārraudzības, kas saistīta ar atbilstības kritēriju izpildi.

7.
     
  grozījums

7.

grozījums

3. panta 3. punkts

“3.   Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību:

(..)”

“3.   Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību:

(..)

Padome var lūgt Komisiju pieprasīt dalībvalstij, kurai piemēro pastiprinātu uzraudzību, veikt a), b) un d) apakšpunktā noteiktos pasākumus un/vai piemērot tai c) apakšpunktā minēto prasību.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ņemot vērā iespējamās plaša mēroga negatīvās sekas, būtu lietderīgi, ja Padome ar Komisijas starpniecību varētu pieprasīt papildu informāciju vai konkrētus 3. panta 3. punktā uzskaitītos pasākumus.

Ņemot vērā iespējamās plaša mēroga negatīvās sekas, būtu lietderīgi, ja Padome ar Komisijas starpniecību varētu pieprasīt papildu informāciju vai konkrētus 3. panta 3. punktā uzskaitītos pasākumus.

8.
     
  grozījums

8.

grozījums

3. panta 5. punkts

“5.   Ja, pamatojoties uz 4. punktā paredzēto novērtējumu, ir nolemts, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti eurozonā, Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma,var ieteikt attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu. Padome var nolemt publiskot šo ieteikumu.”

“5.   Ja, pamatojoties uz 4. punktā paredzēto novērtējumu, ir nolemts, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti eurozonā, Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma,iesaka attiecīgajai dalībvalstij lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas korekciju programmu. Padome var nolemt publiskot šo ieteikumu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

3. panta 5. punkts jāpastiprina, uzliekot Padomei pienākumu ieteikt lūgt finansiālo palīdzību, ja attiecīgās dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti eurozonā, kas patiešām sniedz ļoti spēcīgu pamatojumu.

3. panta 5. punkts jāpastiprina, uzliekot Padomei pienākumu ieteikt lūgt finansiālo palīdzību, ja attiecīgās dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti eurozonā, kas patiešām sniedz ļoti spēcīgu pamatojumu.

9.
     
  grozījums

9.

grozījums

4. pants

“Dalībvalsts, kas vēlas saņemt finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties informē par šo nodomu Komisiju, Padomi un Eiropas Centrālo banku (ECB). Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums, Ekonomikas un finanšu komitejā vai jebkurā apakškomitejā, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, notiek pārrunas par šo plānoto pieprasījumu.”

“Dalībvalsts, kas plāno lūgt finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, EFSM, ESM, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties informē par šo nodomu Komisiju, Padomi un Eiropas Centrālo banku (ECB). Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums, un pirms tam, kad attiecīgā dalībvalsts vēršas pie potenciālajiem aizdevējiem, Ekonomikas un finanšu komitejā vai jebkurā apakškomitejā, ko tā šiem mērķiem norīkojusi, notiek pārrunas par šo plānoto pieprasījumu, lai cita starpā izskatītu iespējas, ko sniedz spēkā esošie Savienības vai eurozonas finanšu instrumenti un starptautisko finanšu iestāžu un aizdevēju līdzekļi.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Eurozonas dalībvalstu pienākumos jāparedz vairāk nekā tikai informācijas apmaiņa ar Eiropas valstu partneriem un skaidri jāietver pienākums apspriest dažādas Eiropas un starptautiskā līmeņa finansiālās palīdzības iespējas. Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver arī EFSM.

Eurozonas dalībvalstu pienākumos jāparedz vairāk nekā tikai informācijas apmaiņa ar Eiropas valstu partneriem un skaidri jāietver pienākums apspriest dažādas Eiropas un starptautiskā līmeņa finansiālās palīdzības iespējas. Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver arī EFSM.

10.
     
  grozījums

10.

grozījums

5. pants

“Ja finansiālo palīdzību lūdz no EFSI vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un, ja iespējams, ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību, tostarp par dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi.”

“Ja finansiālo palīdzību lūdz no EFSI vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību, tostarp par dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņā ar līdzšinējo praksi SVF jāiesaista valdības parāda atmaksājamības analīzē. Juridiskās noteiktības dēļ vēlams izmantot vienādu formulējumu visā tekstā.

Saskaņā ar līdzšinējo praksi SVF jāiesaista valdības parāda atmaksājamības analīzē. Juridiskās noteiktības dēļ vēlams izmantot vienādu formulējumu visā tekstā.

11.
     
  grozījums

11.

grozījums

6. pants

“1.   Dalībvalsts, kas saņem finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, SVF, EFSI vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas darbojas saziņā ar ECB, sagatavo projektu korekciju programmai, kuras mērķis ir atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Korekciju programmas projektā pienācīgi ņem vērā spēkā esošos ieteikumus, kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 121., 126. un/vai 148. pantu, un tās darbības šo ieteikumu īstenošanai, un izvirza mērķi paplašināt, nostiprināt un padziļināt prasītos politikas pasākumus.

2.   Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina makroekonomikas korekciju programmu.

3.   Komisija saziņā ar ECB pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju programmu, un ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu komiteju vai jebkuru apakškomiteju, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Attiecīgā dalībvalsts pilnībā sadarbojas ar Komisiju. Tā jo īpaši sniedz Komisijai visu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu.

4.   Komisija – saziņā ar ECB – kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas, kas var būt vajadzīgas tās korekciju programmā. Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par jebkādām izmaiņām, kas veicamas korekciju programmā.

(..)

6.   Dalībvalsts, uz kuru attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot korekciju programmu, vēršas pie Komisijas pēc tehniskās palīdzības.”

“1.   Dalībvalsts, kas lūdz finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām citām valstīm, SVF, EFSI, EFSM vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas darbojas saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā ar SVF, sagatavo projektu korekciju programmai, kuras mērķis ir atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot tās spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Korekciju programmas projektā pienācīgi ņem vērā spēkā esošos ieteikumus, kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar Līguma 121., 126., 136. un/vai 148. pantu, un tās darbības šo ieteikumu īstenošanai, un izvirza mērķi paplašināt, nostiprināt un padziļināt prasītos politikas pasākumus.

2.   Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina makroekonomikas korekciju programmu. Ja finansiālo palīdzību sniedz no EFSM, EFSI vai ESM, Komisijas priekšlikuma noteikumi pilnībā atbilst tiem, par kuriem iesaistītās puses vienojušās sakarā ar piekļuves piešķiršanu iepriekšminētajiem Savienības un starpvaldību mehānismiem.

3.   Komisija saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā ar SVF pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju programmu. Tā ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu komiteju vai jebkuru apakškomiteju, ko tā šiem mērķiem norīkojusi. Attiecīgā dalībvalsts pilnībā sadarbojas ar Komisiju. Tā jo īpaši sniedz Komisijai visu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu. Nepietiekamas sadarbības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma var vērsties pie attiecīgās dalībvalsts ar publiski pieejamu pieprasījumu, kurā noteikta rīcība, kas jāveic šai dalībvalstij.

4.   Komisija – saziņā ar ECB un attiecīgā gadījumā ar SVF – kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas, kas var būt vajadzīgas tās korekciju programmā. Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par jebkādām izmaiņām, kas veicamas korekciju programmā.

(..)

6.   Dalībvalsts, uz kuru attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības īstenot korekciju programmu, vēršas pēc tehniskās palīdzības pie Komisijas, kura kopā ar dalībvalstīm un citām Eiropas Savienības un/vai attiecīgajām starptautiskajām iestādēm šim mērķim var izveidot ekspertu grupas. Tehniskā palīdzība var ietvert tādapastāvīga vietējā konsultanta un palīgpersonāla no Eiropas Savienības iestādēm nolīgšanu attiecīgajā dalībvalstī, kas sniegtu konsultācijas attiecīgās dalībvalsts iestādēm par korekciju programmas ieviešanu un koordinētu iesaistītās iestādes.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver EFSM. Redakcionālā priekšlikuma mērķis ir arī skaidri noteikt iesaistīto iestāžu pienākumus.

Saskaņā ar 1. pantu ierosinātās regulas darbības joma ietver EFSM. Redakcionālā priekšlikuma mērķis ir arī skaidri noteikt iesaistīto iestāžu pienākumus.

2. punktā vajadzētu precizēt, ka dalībvalstīm, kas saņem finansiālo palīdzību atbilstoši EFSM, EFSI un ESM noteikumiem, netiks prasīts sagatavot divas dažādas makroekonomikas korekciju programmas, bet gan šajā pantā noteiktajā makroekonomikas korekciju programmā būs pilnībā jāievēro visi tie ekonomikas politikas nosacījumi, kuriem attiecīgā dalībvalsts ir piekritusi saistībā ar pieejas EFSM, EFSI un ESM piešķiršanu.

2. punktā vajadzētu precizēt, ka dalībvalstīm, kas saņem finansiālo palīdzību atbilstoši EFSM, EFSI un ESM noteikumiem, netiks prasīts sagatavot divas dažādas makroekonomikas korekciju programmas, bet gan šajā pantā noteiktajā makroekonomikas korekciju programmā būs pilnībā jāievēro visi tie ekonomikas politikas nosacījumi, kuriem attiecīgā dalībvalsts ir piekritusi saistībā ar pieejas EFSM, EFSI un ESM piešķiršanu.

3. punktā publicitātes draudi dalībvalsts nesadarbošanās gadījumā varētu stimulēt dalībvalsti veikt turpmāku rīcību.

3. punktā publicitātes draudi dalībvalsts nesadarbošanās gadījumā varētu stimulēt dalībvalsti veikt turpmāku rīcību.

Papildus Komisijai arī citas iestādes ar atbilstošu kompetenci un dalībvalstis varētu lietderīgi sniegt tehnisko palīdzību. Pastāvīgs vietējais konsultants ievērojami palielinātu atbilstošas programmas ieviešanas iespēju.

Papildus Komisijai arī citas iestādes ar atbilstošu kompetenci un dalībvalstis varētu lietderīgi sniegt tehnisko palīdzību. Pastāvīgs vietējais konsultants ievērojami palielinātu atbilstošas programmas ieviešanas iespēju.

12.
     
  grozījums

12.

grozījums

11. panta 1. punkts, 5. punkts (jauns) un 6. punkts (jauns)

“1.   Dalībvalstij piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai vairākām citām dalībvalstīm, EFSM, EFSI vai ESM. Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, drīkst pagarināt pēc programmas darbības beigām veicamās uzraudzības ilgumu.”

“1.   Dalībvalstij piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSM, EFSI, ESM vai citām SFI. Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, drīkst pagarināt pēc programmas darbības beigām veicamās uzraudzības ilgumu.

(..)

5.   Attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus piedalīties viedokļu apmaiņā par pārraudzību pēc programmas darbības beigām.

6.   Attiecīgās dalībvalsts parlaments var uzaicināt Komisijas pārstāvjus piedalīties viedokļu apmaiņā par pārraudzību pēc programmas darbības beigām.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pirmā komentāra mērķis ir saskaņot šā panta formulējumu ar 1. panta 1. punktu.

Pirmā komentāra mērķis ir saskaņot šā panta formulējumu ar 1. panta 1. punktu.

Palielināts Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu sabiedrības spiediens stimulētu attiecīgās dalībvalstis ievērot atbilstošas politikas. Šo līdzdalību arī vajadzētu paredzēt saistībā ar uzraudzību pēc programmas darbības beigām, jo tā ir paredzēta saistībā ar pastiprinātu uzraudzību (3. pantā) un makroekonomikas korekciju programmām (6. pantā).

Palielināts Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu sabiedrības spiediens stimulētu attiecīgās dalībvalstis ievērot atbilstošas politikas. Šo līdzdalību arī vajadzētu paredzēt saistībā ar uzraudzību pēc programmas darbības beigām, jo tā ir paredzēta saistībā ar pastiprinātu uzraudzību (3. pantā) un makroekonomikas korekciju programmām (6. pantā).

13.
     
  grozījums

13.

grozījums

12. pants

“Par 2. panta 1. punktā, 3. pantā, 6. panta 2. un 4. punktā un 11. panta 4. punktā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.

Pirmajā daļā minēto Padomes locekļu kvalificēto balsu vairākumu aprēķina saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta b) apakšpunktu.”

“Par 3. panta 5. punktā, 6. panta 2., 4. un 5. punktā un 11. panta 1. un 4. punktā minētajiem pasākumiem balso tikai tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo dalībvalsti.

Pirmajā daļā minēto Padomes locekļu kvalificēto balsu vairākumu aprēķina saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta b) apakšpunktu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

12. pantam jāattiecas uz visiem lēmumiem, kas jāpieņem Padomei.

12. pantam jāattiecas uz visiem lēmumiem, kas jāpieņem Padomei.

14.
     
  grozījums

14.

grozījums

13. pants

“5. un 6. panta noteikumus nepiemēro finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai.”

“ 6. panta 1. līdz 5. punkta noteikumus nepiemēro finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai. Tas neskar noteikumus, ko piemēro tādu veidu finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta no attiecīgajiem Savienības vai starpvaldību finansiālās palīdzības instrumentiem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Atbrīvojums no makroekonomikas korekciju programmas (6. pants) jāsamazina, lai neizslēgtu iespēju saņemt tehnisko palīdzību un iesaistīt parlamentus. Tam jāattiecas tikai uz piesardzības pasākumu programmas konkrētu situāciju un aizdevumiem, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai, un nevajadzētu skart attiecīgos noteikumus EFSI pamatlīgumā, ESM līgumā un finansiālās palīdzības instrumentos, ar kuriem īsteno šādu finansiālo palīdzību. Ir lietderīgi saglabāt iespēju novērtēt valdības parāda atmaksājamību gadījumā, kad dalībvalsts saņem piesardzības pasākumu programmu, lai pārbaudītu tās atbilstību šīs programmas kritērijiem. Arī finanšu iestāžu rekapitalizācijas atbalsta gadījumā, ņemot vērā finanšu ilgtspējas un finanšu sektora nestabilitātes ciešo savstarpējo saistību, valdības parāda atmaksājamības novērtējums ir pamatots. Kā alternatīvu, skaidrības labad, šo punktu varētu pievienot 6. pantam un 13. pantu dzēst.

Atbrīvojums no makroekonomikas korekciju programmas (6. pants) jāsamazina, lai neizslēgtu iespēju saņemt tehnisko palīdzību un iesaistīt parlamentus. Tam jāattiecas tikai uz piesardzības pasākumu programmas konkrētu situāciju un aizdevumiem, kas piešķirti finanšu iestāžu rekapitalizācijai, un nevajadzētu skart attiecīgos noteikumus EFSI pamatlīgumā, ESM līgumā un finansiālās palīdzības instrumentos, ar kuriem īsteno šādu finansiālo palīdzību. Ir lietderīgi saglabāt iespēju novērtēt valdības parāda atmaksājamību gadījumā, kad dalībvalsts saņem piesardzības pasākumu programmu, lai pārbaudītu tās atbilstību šīs programmas kritērijiem. Arī finanšu iestāžu rekapitalizācijas atbalsta gadījumā, ņemot vērā finanšu ilgtspējas un finanšu sektora nestabilitātes ciešo savstarpējo saistību, valdības parāda atmaksājamības novērtējums ir pamatots. Kā alternatīvu, skaidrības labad, šo punktu varētu pievienot 6. pantam un 13. pantu dzēst.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/25

---

Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2 projekts – Padomes nostāja

2012/C 141/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1081/2010 (2010. gada 24. novembris) (2), un jo īpaši tās 37. pantu,

tā kā:

| — | Savienības 2012. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2011. gada 1. decembrī (3), |
| --- | --- |

—

Savienības 2012. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2011. gada 1. decembrī (3),

| — | Komisija 2012. gada 16. martā iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts 2012. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 2 projekts, |
| --- | --- |

—

Komisija 2012. gada 16. martā iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts 2012. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 2 projekts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2 projektu tika pieņemta 2012. gada 15. maijā.

Visu tās tekstu informācijai vai lejupielādei var apskatīt Padomes tīmekļa vietnē – http://www.consilium.europa.eu/

Briselē, 2012. gada 15. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. VESTAGER

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. ar labojumiem OV L 25, 30.1.2003., 43. lpp. un OV L 99, 14.4.2007., 18. lpp.

1

(2)  OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp.

2

(3)  OV L 56, 29.2.2012., ar kļūdu labojumu OV L 79, 19.3.2012.

3

---

Eiropas Komisija

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 16. maijs

2012/C 141/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2738 |
| JPY | Japānas jena | 102,53 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4331 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79925 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0970 |
| CHF | Šveices franks | 1,2011 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6210 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,460 |
| HUF | Ungārijas forints | 294,32 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6976 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3500 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4400 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3180 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2813 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2832 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,8959 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6601 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6136 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 488,00 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,5861 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0527 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5440 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 772,46 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9689 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,786 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,3562 |
| THB | Taizemes bāts | 40,048 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5355 |
| MXN | Meksikas peso | 17,5848 |
| INR | Indijas rūpija | 69,4160 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2738

JPY

Japānas jena

102,53

DKK

Dānijas krona

7,4331

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79925

SEK

Zviedrijas krona

9,0970

CHF

Šveices franks

1,2011

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6210

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,460

HUF

Ungārijas forints

294,32

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6976

PLN

Polijas zlots

4,3500

RON

Rumānijas leja

4,4400

TRY

Turcijas lira

2,3180

AUD

Austrālijas dolārs

1,2813

CAD

Kanādas dolārs

1,2832

HKD

Hongkongas dolārs

9,8959

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6601

SGD

Singapūras dolārs

1,6136

KRW

Dienvidkorejas vona

1 488,00

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,5861

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0527

HRK

Horvātijas kuna

7,5440

IDR

Indonēzijas rūpija

11 772,46

MYR

Malaizijas ringits

3,9689

PHP

Filipīnu peso

54,786

RUB

Krievijas rublis

39,3562

THB

Taizemes bāts

40,048

BRL

Brazīlijas reāls

2,5355

MXN

Meksikas peso

17,5848

INR

Indijas rūpija

69,4160

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/27

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus darba programmām, kas iekļautas EK Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

2012/C 141/06

Ar šo aicinām iesniegt priekšlikumus darba programmām, kuras iekļautas Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam).

Aicinām iesniegt priekšlikumus saistībā ar uzaicinājumu uz konkursu – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas: FP7-2012-ICT-FI īpašajā programmā “Sadarbība”.

Konkursa dokumentācija, tostarp attiecīgie termiņi un norādes par budžetu ir uzaicinājuma uz konkursu tekstā, kas publicēts:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/28

---

VALSTS ATBALSTS – VĀCIJA

Valsts atbalsts SA.23129 (12/C) (ex 12/NN) – Neibrandenburgā esošo daudzdzīvokļu ēku pārdošana un atpakaļnoma

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 141/07

Ar 2012. gada 21. marta vēstuli, kas autentiskajā valodā pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Vācijai par savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu.

Ieinteresētās personas vienu mēnesi no šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas var sūtīt piezīmes uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/232 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/232

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes paziņos Vācijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

PROCEDŪRA

| (1) | Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft2007. gada 30. martā Komisijai iesniedza sūdzību, apgalvojot, ka nekustamā īpašuma attīstīšanas fondam Bavaria Immobiliengesellschaft (turpmāk tekstā “Bavaria”) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts, izmantojot vairākus līgumus, kas noslēgti starp Bavaria un Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. |
| --- | --- |

(1)

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft2007. gada 30. martā Komisijai iesniedza sūdzību, apgalvojot, ka nekustamā īpašuma attīstīšanas fondam Bavaria Immobiliengesellschaft (turpmāk tekstā “Bavaria”) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts, izmantojot vairākus līgumus, kas noslēgti starp Bavaria un Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft.

| (2) | Turklāt sūdzības iesniedzējs 2007. gadā uzsāka paralēlu tiesvedību Rostokas apgabaltiesā (turpmāk tekstā “LG Rostock”), lai anulētu šos līgumus. LG Rostock2008. gada 28. novembrī noraidīja šo sūdzību, secinot, ka minētie līgumi nav pretrunā ne vispārpieņemtajām valsts tiesību normām, ne ES tiesību aktiem valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt sūdzības iesniedzējs 2007. gadā uzsāka paralēlu tiesvedību Rostokas apgabaltiesā (turpmāk tekstā “LG Rostock”), lai anulētu šos līgumus. LG Rostock2008. gada 28. novembrī noraidīja šo sūdzību, secinot, ka minētie līgumi nav pretrunā ne vispārpieņemtajām valsts tiesību normām, ne ES tiesību aktiem valsts atbalsta jomā.

| (3) | Komisija ar 2009. gada 29. jūlija vēstuli sūdzības iesniedzējam paziņoja savu sākotnējo vērtējumu un, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, secināja, ka minētais pasākums neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2009. gada 29. jūlija vēstuli sūdzības iesniedzējam paziņoja savu sākotnējo vērtējumu un, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, secināja, ka minētais pasākums neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs 2009. gada 9. oktobrī Vispārējā tiesā apstrīdēja Komisijas sākotnējo vērtējumu. Turklāt sūdzības iesniedzējs saskaņā ar LESD 265. pantu cēla prasību pret Komisiju par bezdarbību, jo tā nebija sākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam. Vispārējā tiesa 2012. gada 12. janvārī noraidīja apelācijas sūdzību kā nepieņemamu. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs 2009. gada 9. oktobrī Vispārējā tiesā apstrīdēja Komisijas sākotnējo vērtējumu. Turklāt sūdzības iesniedzējs saskaņā ar LESD 265. pantu cēla prasību pret Komisiju par bezdarbību, jo tā nebija sākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam. Vispārējā tiesa 2012. gada 12. janvārī noraidīja apelācijas sūdzību kā nepieņemamu.

| (5) | Sūdzības iesniedzējs 2012. gada 19. janvārī pieprasīja Komisijai divu mēnešu laikā veikt atbilstošus pasākumus šajā lietā un draudēja atkārtoti celt prasību, ja Komisija nerīkosies. |
| --- | --- |

(5)

Sūdzības iesniedzējs 2012. gada 19. janvārī pieprasīja Komisijai divu mēnešu laikā veikt atbilstošus pasākumus šajā lietā un draudēja atkārtoti celt prasību, ja Komisija nerīkosies.

PASĀKUMU APRAKSTS

| (6) | Sūdzības iesniedzējs 1998. gadā noslēdza vairākus līgumus, paredzot pārdošanas un atpakaļnomas shēmu attiecībā uz 12 daudzdzīvokļu ēkām Neibrandenburgā, kuru kopējā kapacitāte ir 557 individuālie dzīvokļi. |
| --- | --- |

(6)

Sūdzības iesniedzējs 1998. gadā noslēdza vairākus līgumus, paredzot pārdošanas un atpakaļnomas shēmu attiecībā uz 12 daudzdzīvokļu ēkām Neibrandenburgā, kuru kopējā kapacitāte ir 557 individuālie dzīvokļi.

| (7) | Konkrētāk, šis darījums ietvēra divus pamatelementus, proti, ēku nomas līgumu (Erbbaurechtsvertrag, turpmāk tekstā “EBV”) un administratīvo līgumu (Generalverwaltervertrag, turpmāk tekstā “GVV”):






  — | EBV ir pirmais darījuma elements, saskaņā ar kuru Bavaria iegādājas minētās ēkas un maksā fiksētu nomas maksu (daļēji kā kapitalizētu avansa maksājumu) par zemes, uz kuras ēkas ir uzceltas, izmantošanu, |
| --- | --- | --- |

(7)

Konkrētāk, šis darījums ietvēra divus pamatelementus, proti, ēku nomas līgumu (Erbbaurechtsvertrag, turpmāk tekstā “EBV”) un administratīvo līgumu (Generalverwaltervertrag, turpmāk tekstā “GVV”):

—

EBV ir pirmais darījuma elements, saskaņā ar kuru Bavaria iegādājas minētās ēkas un maksā fiksētu nomas maksu (daļēji kā kapitalizētu avansa maksājumu) par zemes, uz kuras ēkas ir uzceltas, izmantošanu,

| — | GVV ir otrais darījuma elements, saskaņā ar kuru Bavaria ir pienākums pilnībā atjaunot ēkas. Savukārt sūdzības iesniedzējs piekrīt ilgtermiņā nomāt ēkas, maksājot ikmēneša maksu, kas pēc atjaunošanas darbu pabeigšanas tiktu divkāršota. |
| --- | --- |

—

GVV ir otrais darījuma elements, saskaņā ar kuru Bavaria ir pienākums pilnībā atjaunot ēkas. Savukārt sūdzības iesniedzējs piekrīt ilgtermiņā nomāt ēkas, maksājot ikmēneša maksu, kas pēc atjaunošanas darbu pabeigšanas tiktu divkāršota.

SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJA NOSTĀJA

| (8) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka noslēgtie līgumi Bavaria paredz nepamatotas ekonomiskas priekšrocības. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka abu līgumu nosacījumi neatbilst privātā ieguldītāja kritērijam un ka tie tika noslēgti, neņemot vērā valsts atbalsta noteikumus, koncentrējoties uz reģionālās politikas mērķiem un cenšoties panākt, ka valsts piešķir parāda samazinājumus, kas paredzēti Altschuldenhilfegesetz
   (1). |
| --- | --- |

(8)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka noslēgtie līgumi Bavaria paredz nepamatotas ekonomiskas priekšrocības. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka abu līgumu nosacījumi neatbilst privātā ieguldītāja kritērijam un ka tie tika noslēgti, neņemot vērā valsts atbalsta noteikumus, koncentrējoties uz reģionālās politikas mērķiem un cenšoties panākt, ka valsts piešķir parāda samazinājumus, kas paredzēti Altschuldenhilfegesetz
   (1).

| (9) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka abi līgumi tam rada ievērojamus zaudējumus. Attiecībā uz GVV sūdzības iesniedzējs norāda, ka fiksētie nomas maksājumi, kas paredzēti administratīvajā līgumā, ir ievērojami lielāki par ieņēmumiem, ko sūdzības iesniedzējs spēj gūt no ēku ekspluatācijas. Attiecībā uz EBV sūdzības iesniedzējs pauž viedokli, ka ēku pārdošanas cena bija krietni zemāka par ēku faktisko vērtību, kas radīja turpmākus zaudējumus. |
| --- | --- |

(9)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka abi līgumi tam rada ievērojamus zaudējumus. Attiecībā uz GVV sūdzības iesniedzējs norāda, ka fiksētie nomas maksājumi, kas paredzēti administratīvajā līgumā, ir ievērojami lielāki par ieņēmumiem, ko sūdzības iesniedzējs spēj gūt no ēku ekspluatācijas. Attiecībā uz EBV sūdzības iesniedzējs pauž viedokli, ka ēku pārdošanas cena bija krietni zemāka par ēku faktisko vērtību, kas radīja turpmākus zaudējumus.

VĀCIJAS NOSTĀJA UN PARALĒLĀ TIESVEDĪBA VALSTS TIESĀS

| (10) | Vācija norāda uz 1999. gada Procedūras regulas (2) 20. panta 2. punktu un uzskata, ka, pamatojoties uz faktu, ka publiskajā telpā trūkst brīvi pieejamas informācijas, Komisijai būtu jāatturas sniegt atzinumu. Vācija uzsver, ka tikai pašam sūdzības iesniedzējam varēja būt nepieciešamā informācija šādas analīzes veikšanai. |
| --- | --- |

(10)

Vācija norāda uz 1999. gada Procedūras regulas (2) 20. panta 2. punktu un uzskata, ka, pamatojoties uz faktu, ka publiskajā telpā trūkst brīvi pieejamas informācijas, Komisijai būtu jāatturas sniegt atzinumu. Vācija uzsver, ka tikai pašam sūdzības iesniedzējam varēja būt nepieciešamā informācija šādas analīzes veikšanai.

| (11) | Paralēli Komisijā iesniegtajam paziņojumam sūdzības iesniedzējs uzsāka tiesvedību arī valsts līmenī, proti, LG Rostock, lai anulētu darījumu vai tā daļas, apgalvojot, ka (1) saskaņā ar Vācijas Civilkodeksa (BGB) 138. pantu ir pārkāptas vispārpieņemtās valsts tiesību normas un (2) nav ievērots LESD 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(11)

Paralēli Komisijā iesniegtajam paziņojumam sūdzības iesniedzējs uzsāka tiesvedību arī valsts līmenī, proti, LG Rostock, lai anulētu darījumu vai tā daļas, apgalvojot, ka (1) saskaņā ar Vācijas Civilkodeksa (BGB) 138. pantu ir pārkāptas vispārpieņemtās valsts tiesību normas un (2) nav ievērots LESD 107. panta 1. punkts.

| (12) | LG Rostock 2008. gada novembrī pilnībā noraidīja apelācijas sūdzību, jo uzskatīja, ka darījums bija pamatots. Attiecībā uz pirmo iebildumu tiesa konstatēja, ka līgumi nerada sūdzības iesniedzēja un atbildētāja līgumsaistību neatbilstību valsts tiesību aktos noteiktajām standarta prasībām, proti, 200 % (3) virs sūdzības iesniedzēja saņemto preču vai pakalpojumu faktiskās tirgus vērtības (4). Attiecībā uz otro iebildumu valsts atbalsta novērtējumā LG Rostock izmantoja līdzīgu pamatojumu un secināja, ka līgumos Bavaria netika piešķirtas tādas priekšrocības, kas būtu pretrunā tirgus ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(12)

LG Rostock 2008. gada novembrī pilnībā noraidīja apelācijas sūdzību, jo uzskatīja, ka darījums bija pamatots. Attiecībā uz pirmo iebildumu tiesa konstatēja, ka līgumi nerada sūdzības iesniedzēja un atbildētāja līgumsaistību neatbilstību valsts tiesību aktos noteiktajām standarta prasībām, proti, 200 % (3) virs sūdzības iesniedzēja saņemto preču vai pakalpojumu faktiskās tirgus vērtības (4). Attiecībā uz otro iebildumu valsts atbalsta novērtējumā LG Rostock izmantoja līdzīgu pamatojumu un secināja, ka līgumos Bavaria netika piešķirtas tādas priekšrocības, kas būtu pretrunā tirgus ieguldītāja principam.

VĒRTĒJUMS

| (13) | Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jāpierāda, ka šis pasākums 1) uzņēmumam sniedz priekšrocības, 2) tiek finansēts no valsts līdzekļiem un 3) reāli kropļo vai var izkropļot konkurenci tādā veidā, ka 4) tiek reāli ietekmēta vai var tikt ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(13)

Lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jāpierāda, ka šis pasākums 1) uzņēmumam sniedz priekšrocības, 2) tiek finansēts no valsts līdzekļiem un 3) reāli kropļo vai var izkropļot konkurenci tādā veidā, ka 4) tiek reāli ietekmēta vai var tikt ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (14) | Lai konstatētu priekšrocību esību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jāpierāda, ka atbalsta saņēmējs ir guvis priekšrocības, ko parastos tirgus apstākļos tas nebūtu saņēmis un kas uzlabo tā finansiālo situāciju vai atbrīvo no sloga, kas pretējā gadījumā tam būtu jāuzņemas (5). Gadījumā, ja iespējamo atbalsta pasākumu veido valsts īpašumā esoša uzņēmuma komercdarbība, piemērojamais kritērijs priekšrocību esības noteikšanai ir tā sauktais tirgus ieguldītāja princips, kas paredz, ka pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja līguma nosacījumi pārsniedz nosacījumus, kam parastos tirgus ekonomikas apstākļos būtu piekritis privātais ieguldītājs, ņemot vērā tajā brīdī pieejamo informāciju un paredzamos notikumus (6). |
| --- | --- |

(14)

Lai konstatētu priekšrocību esību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, jāpierāda, ka atbalsta saņēmējs ir guvis priekšrocības, ko parastos tirgus apstākļos tas nebūtu saņēmis un kas uzlabo tā finansiālo situāciju vai atbrīvo no sloga, kas pretējā gadījumā tam būtu jāuzņemas (5). Gadījumā, ja iespējamo atbalsta pasākumu veido valsts īpašumā esoša uzņēmuma komercdarbība, piemērojamais kritērijs priekšrocību esības noteikšanai ir tā sauktais tirgus ieguldītāja princips, kas paredz, ka pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja līguma nosacījumi pārsniedz nosacījumus, kam parastos tirgus ekonomikas apstākļos būtu piekritis privātais ieguldītājs, ņemot vērā tajā brīdī pieejamo informāciju un paredzamos notikumus (6).

| (15) | Tādējādi, lai pierādītu, ka ir pārkāpts tirgus ieguldītāja princips, Komisijai ir jākonstatē, ka divu līgumu, kas veido iespējamo valsts atbalsta pasākumu, nosacījumi pārsniedza nosacījumus, kam 1998. gadā būtu piekritis privātais ieguldītājs. |
| --- | --- |

(15)

Tādējādi, lai pierādītu, ka ir pārkāpts tirgus ieguldītāja princips, Komisijai ir jākonstatē, ka divu līgumu, kas veido iespējamo valsts atbalsta pasākumu, nosacījumi pārsniedza nosacījumus, kam 1998. gadā būtu piekritis privātais ieguldītājs.

| (16) | Attiecībā uz pasākumu piemērošanas jomu Komisija uzskata, ka pretēji sūdzības iesniedzēja teiktajam, bet saskaņā ar LG Rostock gan EBV, gan GVV veido vienu saimniecisko vienību, ņemot vērā, ka šie līgumi viens bez otra nebūtu noslēgti. Tādējādi valsts atbalsta vērtējums jākoncentrē uz pārdošanas un atpakaļnomas shēmu kopumā, nevis jāveic atsevišķa analīze par tās daļām, turklāt jāveic vērtējums par priekšrocībām, kas iegūtas, pateicoties valsts parāda samazinājumam saskaņā ar Altschuldenhilfegesetz. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz pasākumu piemērošanas jomu Komisija uzskata, ka pretēji sūdzības iesniedzēja teiktajam, bet saskaņā ar LG Rostock gan EBV, gan GVV veido vienu saimniecisko vienību, ņemot vērā, ka šie līgumi viens bez otra nebūtu noslēgti. Tādējādi valsts atbalsta vērtējums jākoncentrē uz pārdošanas un atpakaļnomas shēmu kopumā, nevis jāveic atsevišķa analīze par tās daļām, turklāt jāveic vērtējums par priekšrocībām, kas iegūtas, pateicoties valsts parāda samazinājumam saskaņā ar Altschuldenhilfegesetz.

| (17) | Attiecībā uz 1998. gadā pastāvējušajiem tirgus apstākļiem Komisija uzskata, ka piemēroti ir iespējamo atbalsta pasākumu izvērtēt, kā atsauci ņemot vērā līdzīgas shēmas, kas noslēgtas tajā pašā laikā, lai noteiktu, vai starp sūdzības iesniedzēju un Bavaria noslēgtā līguma nosacījumi pārsniedza nosacījumus, par ko panākta vienošanās līdzīgos apstākļos. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz 1998. gadā pastāvējušajiem tirgus apstākļiem Komisija uzskata, ka piemēroti ir iespējamo atbalsta pasākumu izvērtēt, kā atsauci ņemot vērā līdzīgas shēmas, kas noslēgtas tajā pašā laikā, lai noteiktu, vai starp sūdzības iesniedzēju un Bavaria noslēgtā līguma nosacījumi pārsniedza nosacījumus, par ko panākta vienošanās līdzīgos apstākļos.

| (18) | Komisija, pamatojoties uz Tiesas praksi (7), ir izskatījusi līdzīgus līgumus, kas apmēram tajā pašā laikā tika noslēgti Austrumvācijā. Pamatojoties uz šo līgumu sākotnējo vērtējumu, Komisija pašlaik uzskata, ka pārdošanas un atpakaļnomas shēmas nosacījumi atspoguļo tirgus apstākļus. Tomēr sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka abu līgumu nosacījumi acīmredzami pārsniedz līdzīgos darījumos paredzētos nosacījumus, un vienlaikus apstrīd Komisijas salīdzinošās novērtēšanas pieejas piemērotību, ņemot vērā Neibrandenburgas mājokļu tirgus raksturīgās iezīmes, piemēram, pilsētas attālo atrašanās vietu un iedzīvotāju sadalījumu pa vecuma grupām. |
| --- | --- |

(18)

Komisija, pamatojoties uz Tiesas praksi (7), ir izskatījusi līdzīgus līgumus, kas apmēram tajā pašā laikā tika noslēgti Austrumvācijā. Pamatojoties uz šo līgumu sākotnējo vērtējumu, Komisija pašlaik uzskata, ka pārdošanas un atpakaļnomas shēmas nosacījumi atspoguļo tirgus apstākļus. Tomēr sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka abu līgumu nosacījumi acīmredzami pārsniedz līdzīgos darījumos paredzētos nosacījumus, un vienlaikus apstrīd Komisijas salīdzinošās novērtēšanas pieejas piemērotību, ņemot vērā Neibrandenburgas mājokļu tirgus raksturīgās iezīmes, piemēram, pilsētas attālo atrašanās vietu un iedzīvotāju sadalījumu pa vecuma grupām.

| (19) | Tāpēc Komisija aicina ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par šo izmeklēšanu un nosūtīt tai visu attiecīgo informāciju, jo īpaši attiecībā uz 1998. gadā pieejamo informāciju par tirgu, lai Komisija varētu apkopot visus datus par lielu daudzdzīvokļu ēku kompleksu pārdošanas un atpakaļnomas shēmām Austrumvācijā 1998. gadā. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc Komisija aicina ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par šo izmeklēšanu un nosūtīt tai visu attiecīgo informāciju, jo īpaši attiecībā uz 1998. gadā pieejamo informāciju par tirgu, lai Komisija varētu apkopot visus datus par lielu daudzdzīvokļu ēku kompleksu pārdošanas un atpakaļnomas shēmām Austrumvācijā 1998. gadā.

VĒSTULES TEKSTS

“Hiermit teilt die Kommission Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der Angaben Deutschlands zu der vorgenannten Maßnahme beschlossen hat, das Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 des Vertrages über die Arbeitsweisen der Europäischen Union (im Folgenden: AEUV) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV. |
| --- | --- |

(1)

Mit Schreiben vom 30. März 2007 legte die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (im Folgenden: Beschwerdeführerin) bei der Kommission in Bezug auf staatliche Beihilfen, die sie angeblich der Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG und der Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG (im Folgenden: Bavaria) durch einen Erbbaurechtsvertrag (im Folgenden: EBV) und einen Generalverwaltervertrag (im Folgenden: GVV) gewährt haben soll, eine auf Art. 20 Abs. 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Art. 108 AEUV (8) (im Folgenden: Verfahrensverordnung) gestützte Beschwerde ein. Sie beantragte die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens nach Art. 108 Abs. 2 AEUV.

| (2) | Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm. |
| --- | --- |

(2)

Die Kommission richtete mit Schreiben vom 06. August 2007 ein Auskunftsersuchen an das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie. Die Antworten des Ministeriums vom 04. September 2007, 12. Oktober 2007, 17. Oktober 2007, 11. Juli 2008, 12. Dezember 2008 und 30. Juni 2009 wurden der Beschwerdeführerin übermittelt, die dazu am 5. November 2007, 26. Februar 2008, 15. Juli 2008, 30. September 2008, 18. Dezember 2008 und 6. März 2009 Stellung nahm.

| (3) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt. |
| --- | --- |

(3)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im nationalen Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass es an einer Begünstigung zugunsten von Bavaria mangelt und daher keine Verletzung von Art. 107 Abs. 1 AEUV vorliegt.

| (4) | Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 4. Juni 2009 forderte die Beschwerdeführerin die Kommission gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 4. August 2009, das förmliche Prüfverfahren nach Art. 108 Abs. 2 EG einzuleiten.

| (5) | Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen. |
| --- | --- |

(5)

Mit Schreiben von 29. Juli 2009 teilten die Dienststellen der Kommission der Beschwerdeführerin ihre vorläufige Ansicht mit, dass weder der EBV noch der GVV eine staatliche Beihilfe im Sinne des Art. 107 Abs. 1 AEUV darzustellen scheinen.

| (6) | Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten. |
| --- | --- |

(6)

Mit Schreiben vom 26. August 2009 beanstandete die Beschwerdeführerin die von den Dienststellen der Kommission vorgenommene Würdigung des Sachverhalts und forderte die Kommission auf, das förmliche Prüfverfahren binnen zwei Wochen, also bis zum 9. September 2009, einzuleiten.

| (7) | Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei. |
| --- | --- |

(7)

Die Kommission informierte die Beschwerdeführerin mit Schreiben vom 15. September 2009, dass ihr nach einer Analyse ihrer Ausführungen in den nächsten Wochen eine Stellungnahme zugehen werde. Mit Schreiben vom 22. September 2009 teilte die Beschwerdeführerin mit, dass sie mit dem von der Kommission vorgeschlagenen Vorgehen nicht einverstanden sei.

| (8) | Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9) |
| --- | --- |

(8)

Am 09. Oktober 2009 erhob die Beschwerdeführerin Klage vor dem Gericht und forderte dieses auf, die im Schreiben der Kommission vom 29. Juli 2009 enthaltene Entscheidung für nichtig zu erklären oder hilfsweise, gemäß Art. 265 AEUV, festzustellen, dass die Kommission es rechtswidrig unterlassen hat, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. Am 12. Januar 2012 wies das Gericht zu Klage als unzulässig ab. (9)

| (9) | Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten. |
| --- | --- |

(9)

Mit Schreiben vom 19. Januar 2012 fordert die Beschwerdeführerin die Kommission erneut gemäß Art. 265 Abs. 2 AEUV auf, binnen zwei Monaten, also bis zum 20. März 2012, das förmliche Prüfverfahren gemäß Art. 108 Abs. 2 AEUV einzuleiten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHMEN

| (10) | Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland. |
| --- | --- |

(10)

Die Beschwerdeführerin, die Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, ist eine kommunale Eigengesellschaft nach deutschem Recht, deren Gesellschaftsanteile zu 100 % von der Stadt Neubrandenburg (Deutschland) gehalten werden. Sie verfolgt das Ziel einer ausreichenden Wohnungsversorgung in der Stadt Neubrandenburg nebst Umland.

| (11) | Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet. |
| --- | --- |

(11)

Die Beschwerdeführerin ist unter anderem Eigentümerin einer Reihe von Grundstücken in Neubrandenburg, auf denen insgesamt zwölf Mietshäuser mit 557 Wohnungen stehen. Die Beschwerdeführerin schloss am 21.01.1998 mit der Bavaria den EBV und den GVV (im Folgenden: fragliche Verträge) ab, um im Rahmen eines Immobilienleasings die genannten 12 Mietshäuser weiter zu bewirtschaften. Die fraglichen Verträge wurden nicht vorab bei der Kommission angemeldet.

2.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (12) | Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:






  a. | Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- | --- |

(12)

Am 21.01.1998 schlossen die Beschwerdeführerin und Bavaria, als sogenannte Zwischenerwerberin, den EBV über die Bestellung von Erbbaurechten für die 12 Mietshäuser mit insgesamt 557 Wohnungseinheiten zugunsten der Bavaria für die Dauer von 75 Jahren. Der EBV gliedert sich in zwei Hauptbestandteile:

a.

Bavaria verpflichtete sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] (10) EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 und [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| b. | Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert. |
| --- | --- |

b.

Ab 01. Januar 2029 hat Bavaria außerdem über einen Zeitraum von 10 Jahren jährlich einen Erbbauzins in Höhe von [...] % des derzeitigen Grundstückwertes, der auf [...] EUR pro Quadratmeter beziffert wurde, zu entrichten. Für die nachfolgende Restlaufzeit ist eine Anpassung des Erbbauzinses an den Preisindex für die Gesamtlebenshaltungskosten vorgesehen, sofern sich dieser um mehr als [...] % verändert.

| (13) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor. |
| --- | --- |

(13)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor.

| (14) | Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12) |
| --- | --- |

(14)

Bavaria verpflichtete sich außerdem zur Sanierung und Erhaltung der Gebäude. Ferner übernahm Bavaria die Verpflichtung der Beschwerdeführerin aus dem Altschuldenhilfegesetz (im Folgenden: AltSchG) (11), einer lex specialis zur Teilentlastung der ostdeutschen Gemeinden vom strukturellen Erbe der DDR Wohnungspolitik, wonach die Beschwerdeführerin 15 % der Wohnfläche in ihrem Besitz bis zum 31. Dezember 2003 zu privatisieren hatte, um eine Entlastung von ihren Altverbindlichkeiten zu erhalten. (12)

| (15) | Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG). |
| --- | --- |

(15)

Neben dem erzielten Kaufpreis hat die Beschwerdeführerin von einer Entlastung in Höhe von [...] EUR aus dem Altschuldenhilfegesetz profitiert. Nach dem AltSchG wurden kommunalen Wohnungsunternehmen, Kommunen, Wohnungsgenossenschaften und privaten Vermietern von Wohnraum auf Antrag - sachlich und zeitlich begrenzt - staatliche Altschuldenhilfen gewährt. Diese Hilfen dienen dem Abbau der Schuldenlast aus Krediten, die aufgrund von Rechtsvorschriften der ehemaligen Deutschen Demokratischen Republik im Rahmen des volkseigenen und genossenschaftlichen Wohnungsbaus sowie zur Schaffung und Erhaltung oder Besserung von privatem Wohnraum gewährt worden sind (sogenannte Altverbindlichkeiten gemäß § 3 AltSchG). Die Anträge auf Altschuldenhilfe mussten spätestens bis zum 31. Dezember 1993 bei der kreditgebenden Bank gestellt werden (§ 9 AltSchG).

| (16) | Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG). |
| --- | --- |

(16)

Als Formen der Altschuldenhilfe sieht das Gesetz zum einen die Übernahme eines Teils der am 1. Januar 1994 bestehenden Altverbindlichkeiten ab dem 1. Juli 1995 (sogenannte Teilentlastung gemäß § 4 AltSchG) vor. Die Schulden, für die eine Teilentlastung gewährt wird, übernimmt der sogenannte Erblastentilgungsfonds (§ 4 Abs. 1 Satz 1 AltSchG).

| (17) | Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt. |
| --- | --- |

(17)

Die Höhe der Teilentlastung errechnet sich aus der Altschuldenlast je Quadratmeter der beim Wohnungsunternehmen vorhandenen gesamten Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993. Übernommen wird der Teil der Kreditbelastung, der 76,69 EUR (150 DM) je Quadratmeter Wohnfläche übersteigt. Bei der Berechnung dieses Betrags werden höchstens 511,29 EUR (1 000 DM) Kreditbelastung je Quadratmeter Wohnfläche berücksichtigt.

| (18) | Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003. |
| --- | --- |

(18)

Für die Gewährung einer Teilentlastung muss ein Wohnungsunternehmen nach § 5 Abs. 1 AltSchG mindestens 15 Prozent seines zahlenmäßigen Wohnungsbestandes mit mindestens 15 Prozent seiner Wohnfläche nach dem Stand vom 1. Januar 1993 bis 31. Dezember 2003 privatisieren oder im Falle der Wohnungsgenossenschaften veräußern. Weiterhin wird in § 5 Abs.2 AltSchG festgelegt, dass das betreffende Wohnungsunternehmen einen Teil des Verkaufserlöses an den Erblastentilgungsfonds zurückerstatten muss, wenn der Verkaufserlös 76,69 EUR je Quadratmeter verkaufter Wohnfläche zuzüglich der in Verbindung mit dem Verkauf entstandenen Sanierungskosten übersteigt. Der abzuführende Prozentsatz des Verkaufserlöses ist abhängig vom Datum des Verkaufs und liegt bei 20 % für Verkäufe bis 1994 und bei 55 % für Verkäufe bis 2003.

| (19) | Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Durch das Bavaria-Geschäft wurden der Beschwerdeführerin Altlasten in Höhe von [...] EUR erlassen. Nach Berücksichtigung der Abführungen an den Erblastentilgungsfonds von [...] EUR ergibt sich eine Gesamtentlastung der Beschwerdeführerin von [...] EUR.

2.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (20) | Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab. |
| --- | --- |

(20)

Ebenfalls am 21. Januar 1998 unterzeichneten Bavaria und die Beschwerdeführerin einen Generalverwaltervertrag. Danach obliegt der Beschwerdeführerin die Verwaltung und ordnungsgemäße Bewirtschaftung des seitens der Bavaria zu sanierenden streitgegenständlichen Wohnungsbestandes über einen Zeitraum von 30 Jahren. Die Beschwerdeführerin verpflichtete sich für die Zeit bis zum Abschluss der Sanierungsarbeiten zur Zahlung eines monatlichen Festbetrages über [...] EUR ([...] EUR p.a.). Nach Beendigung der Sanierungsarbeiten erhöht sich dieser Betrag auf [...] EUR ([...] EUR p.a.). Ab 01. Januar 2000 steigt dieser Festgeldbetrag um jährlich [...] % wobei Bezugsgröße der zuletzt vertraglich geschuldete Betrag ist. Im Gegenzug trat Bavaria der Beschwerdeführerin alle Ansprüche aus den Mietverhältnissen über die streitgegenständlichen Wohnungen ab.

3.   POSITION DER BESCHWERDEFÜHRERIN

| (21) | Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden. |
| --- | --- |

(21)

Um einen wirtschaftlichen Vorteil der Bavaria zu begründen und somit das Vorliegen einer Beihilfe nach Art. 107 Abs. (1) AEUV festzustellen, argumentiert die Beschwerdeführerin, dass die geschlossenen Verträge marktunüblich sind, weil ihr aufgrund marktfremder Vertragsbestandteile Verluste entstehen und kein Bieterverfahren zur Auswahl von Bavaria stattgefunden hat. Laut der Beschwerdeführerin, müssen die Verträge bei der Bewertung ihrer Marktüblichkeit getrennt betrachtet werden.

3.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (22) | In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind. |
| --- | --- |

(22)

In Bezug auf den EBV argumentiert die Beschwerdeführerin, dass sowohl der vertraglich vereinbarte Erbbauzins als auch der vereinbarte Kaufpreis unangemessen niedrig sind.

| (23) | Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR. |
| --- | --- |

(23)

Aus dem EBV sind der Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben Verluste in Höhe von [...] EUR entstanden. Dies ergibt sich aus der Differenz des Verkehrswertes laut dem Gutachten von 1997, dessen Schätzwert [...] EUR betrug, und den gezahlten Kaufpreis von [...] EUR.

| (24) | Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen. |
| --- | --- |

(24)

Laut Beschwerdeführerin müssen bei der Berechnung der Verluste die Entlastungen durch das AltSchG außer Acht gelassen werden. Denn unter Berücksichtigung aller ihrer AltSchG-Privatisierungsmaßnahmen habe sie bezogen auf die Zahl der nach dem AltSchG zu privatisierenden Wohnungseinheiten einen Erfüllungsstand von [...] % erreicht. Das Bavaria-Geschäft habe hieran nur einen geringen Anteil von lediglich [...] % und sei demzufolge für ihre Entlastung nach dem AltSchG irrelevant. Hätte kein Vertragsabschluss mit Bavaria stattgefunden, hätte man sich auch nach anderen Vertragspartnern bis Ende 2003 umsehen können. Vor diesem Hintergrund sei eine anteilige Zuordnung der lediglich zum Teil durch das Bavaria-Geschäft ermöglichten Altschuldenentlastung abwegig. Selbst bei Berücksichtigung der AltSchG-Entlastung bleibe ein deutlicher Verlust zu Lasten der Beschwerdeführerin bestehen.

3.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

3.2.1.   
  Marktüblichkeit

| (25) | Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben. |
| --- | --- |

(25)

Laut der Beschwerdeführerin ist der GVV marktunüblich, da er Bavaria überhöhte Garantiezahlungen in Verbindung mit einer inflationsunabhängigen jährlichen fixen Erhöhung sowie einer festen Vertragslaufzeit von 30 Jahren gewährt. Vergleichbare Verträge habe es nicht gegeben.

| (26) | Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst. |
| --- | --- |

(26)

Durch die vereinbarte fixe Mietgarantie und ihre ebenfalls bereits festgelegte Erhöhung, liege das gesamte zu tragende Risiko bei der Beschwerdeführerin selbst.

| (27) | Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt. |
| --- | --- |

(27)

Bavaria sei es nur möglich gewesen diese marktunüblichen Konditionen durchzusetzen, weil seitens der Beschwerdeführerin ein Zeitdruck zum Abschluss der Verträge bestand, um von einer Entlastung der Altschulden Gebrauch machen zu können. Durch zusätzliche regionalpolitische Zielvorgaben und mangelnder Kenntnis der Beihilferegelungen, habe die Beschwerdeführerin nach eigenen Angaben weder wirtschaftlich handeln können noch die daraus resultierende Begünstigung erkannt.

| (28) | Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden. |
| --- | --- |

(28)

Weiterhin gibt die Beschwerdeführerin an, dass Bavaria nicht in einem Bieterverfahren ausgewählt worden sei. Laut der Beschwerdeführerin wurden 72 mögliche Firmen angeschrieben, die an einer Zusammenarbeit interessiert waren. Allerdings habe es keinen offenen Aufruf zur Abgabe von Angeboten im Rahmen präziser Vorgaben gegeben. Mangels jener präzisen Vorgaben wäre eine wirkliche Vergleichbarkeit der eingesandten Interessenbekundungen nicht gewährleistet gewesen. Zudem war Bavaria nicht unter den 72 angeschriebenen Unternehmen. Ein offizielles Bieterverfahren habe somit nicht stattgefunden.

3.2.2.   
  Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (29) | Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an. |
| --- | --- |

(29)

Die Beschwerdeführerin saldiert den ihr entstehenden Verlust durch den GVV auf [...] EUR und legt zum Beweis eine Cashflow-Analyse vor. Als Grund für den Verlust gibt sie die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit an.

| (30) | Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen. |
| --- | --- |

(30)

Die Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin beruht auf Nominalwerten. Es wird keine Abzinsung vorgenommen. Die verwendeten Werte für die ersten 7 Jahre beruhen auf bereits realisierten Zahlen.

| (31) | Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV. |
| --- | --- |

(31)

Damit ergibt sich nach Ansicht der Beschwerdeführerin ein Gesamtverlust von [...] EUR aus dem EBV und dem GVV.

4.   POSITION DER BUNDESREGIERUNG

| (32) | Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen. |
| --- | --- |

(32)

Die Bundesregierung ist der Ansicht, dass für die Kommission in Anbetracht der vorliegenden Informationen keine ausreichenden Gründe bestehen, zu dem Fall eine Auffassung zu vertreten. Die Verfahrensordnung Nr. 659/1999 sieht in Art. 20 Abs. 2 Satz 2 die Möglichkeit ausdrücklich vor, von einer Entscheidung über ein vom Beschwerdeführer behauptetes Vorliegen einer staatlichen Beihilfe abzusehen. Voraussetzung ist eine unzureichende Informationslage. Diese unzureichende Informationslage kann vorliegend selbst durch ein Auskunftsersuchen oder eine Auskunftsanordnung nicht verbessert werden. Weder die Bundesregierung noch die Regierungen der beteiligten Länder Berlin und Mecklenburg-Vorpommern haben originäre Kenntnisse über das Bieterverfahren und den Verlauf der Privatisierung. Über diese Informationen verfügt nur die Beschwerdeführerin selbst. Da Informationen zur wirtschaftlichen Lage, zur Marktsicherung, zum Bieterverfahren und zu den Handlungsoptionen der Beschwerdeführerin zum Entscheidungszeitpunkt sowie zur evtl. Einflussnahme staatlicher Stellen auf die Entscheidungsfindung nicht vollumfänglich zu ermitteln sind, ist das Verfahren mangels ausreichender Informationen zur Beurteilung des Falls einzustellen.

| (33) | Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden. |
| --- | --- |

(33)

Die Bundesregierung vertritt zudem die Auffassung, dass das anhängige zivilrechtliche Verfahren vor dem LG Rostock Vorrang vor dem Prüfverfahren der Kommission haben sollte. Eine beihilferechtliche Rechtschutzlücke zu Lasten der Beschwerdeführerin besteht in diesem Fall nicht, da die beihilferechtliche Würdigung der streitgegenständlichen Verträge Gegenstand des zivilrechtlichen Berufungsverfahrens ist. Durch ein Eingreifen der Kommission wird dagegen die in der Mitteilung der Kommission über die Durchsetzung des Beihilferechts durch die einzelstaatlichen Gerichte (13) als sachgerecht erachtete Arbeitsteilung unterlaufen. Nach Abschnitt 2.2 der Mitteilung ist es insbesondere Aufgabe der Gerichte, über die Einhaltung von Art. 108 Abs. 3 AEUV zu wachen und damit über das Vorliegen einer Beihilfe zu entscheiden.

5.   GERICHTSVERFAHREN IN DEUTSCHLAND

| (34) | Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. |
| --- | --- |

(34)

Am 28. November 2008 verkündete das LG Rostock seine Entscheidung im Rechtsstreit zwischen Bavaria und der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft. Ausgangspunkt aller rechtlichen Erwägung des LG Rostocks ist, dass der GVV nicht isoliert von dem EBV betrachtet werden kann. Diese Betrachtungsweise weicht von der Auffassung der Beschwerdeführerin ab, begründet sich laut dem Gericht aber wie folgt: Der GVV ist ein Bestandteil eines Immobilienleasingvertrages in der "sale-and-lease-back"-Variante. Die Verträge stehen im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen geschlossen worden. Dies verdeutlicht der Umstand, dass sowohl der GVV und der EBV am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen.

5.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (35) | Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %. |
| --- | --- |

(35)

Für die Betrachtung des Verkaufserlöses berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten, weil durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden sind, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangt. Somit ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR. Verglichen mit dem geschätzten Wert der Gesamtgebäudesubstanz von [...] EUR durch den Sachverständigen Hecht ergibt sich eine Differenz von nur [...] %.

| (36) | Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz. |
| --- | --- |

(36)

Dies rechtfertige nicht die Annahme, dass eine Begünstigung Bavarias vorliegt. Die Argumentation der Beschwerdeführerin, dass ihr wegen der Regelung des § 5 Abs. 3 AltSchG die Teilentlastung von ihren Altverbindlichkeiten auch bei Scheitern des Bavaria-Geschäftes zugutegekommen wäre, überzeugte das Gericht nicht. Maßgebend sind laut dem LG Rostock allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss, auf eine spätere tatsächliche Entwicklung bzw. Übererfüllung des AltSchG kommt es nicht an. Im Übrigen ist der Teil des § 5 Abs. 3 S.1 AltSchG, wonach Privatisierungsverpflichtungen noch bis 31. Dezember 2003 hätten erfüllt werden können, erst am 01. September 2000 in Kraft getreten und galt damit bei Abschluss der streitgegenständlichen Verträge im Jahr 1998 noch gar nicht. Auch der Einwand der Beschwerdeführerin, dass sie auch ohne das Bavaria-Geschäft, welches nur [...] % des privatisierten Wohnungsbestandes ausgemacht habe, die Voraussetzungen des AltSchG erfüllt habe, ist wegen der Maßgeblichkeit der Verhältnisse bei Vertragsabschluss ohne rechtliche Relevanz.

| (37) | Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen. |
| --- | --- |

(37)

Das Gericht hat ebenfalls die Marktüblichkeit des EBV überprüft mit dem Ergebnis, dass der vertraglich vereinbarte Erbbauzins nicht unangemessen niedrig ist. Als Vergleich zieht das Gericht den geschätzten Liegenschaftszins des Sachverständigen Hecht heran, der diesen auf [...] % p.a. schätzt. Zudem fließen der Beschwerdeführerin durch die Kapitalisierung des Erbbauzinses und dessen Entrichtung im Voraus Vorteile zu, die sie in die Lage versetzt hat, die Summe sofort gewinnbringend anzulegen.

5.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

| (38) | Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat. |
| --- | --- |

(38)

Was die Laufzeit des GVV betrifft, so stellt das LG Rostock fest, dass das Immobilienleasing eine besondere Form des Finanzierungsleasings mit langer Vertragsdauer bis zu 30 Jahre ist. Immobilienleasingverträge zeichnen sich durch lange Vertragslaufzeiten aus, innerhalb derer der Leasingnehmer für die Voll- bzw. Teilamortisation der vom Leasinggeber für die Anschaffung der Leasingsache getätigten Aufwendungen und Kosten einzustehen hat.

| (39) | Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind. |
| --- | --- |

(39)

Dem Argument der Beschwerdeführerin, dass die Leasingraten unangemessen hoch sind, setzt das Gericht einen Vergleich der Leasingraten mit dem Marktzins entgegen. Dabei kommt das Gericht zu dem Schluss, dass die Leasingraten nicht als unangemessen hoch anzusehen sind.

| (40) | Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand. |
| --- | --- |

(40)

Gleiches gilt für die vorgesehene jährliche Erhöhung um [...] %. Nach Berechnungen des Gerichts ist die jährliche Steigerung des Mietzinses aber schon im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt. So lag nach Kenntnis des Gerichts die Inflationsrate im Zeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % p.a. Hinzu kommt, dass sich die tatsächliche Mietzinsentwicklung über den sehr langen Zeitraum von 30 Jahren nur schwer prognostizieren lässt, was für beide Vertragspartner auf der Hand gelegen hat. Das Gericht schlussfolgert, das nicht davon ausgegangen werden kann, dass dies schon bei Vertragsabschluss außer Verhältnis zu der für die gesamte Laufzeit zu prognostizierten Zinsentwicklung stand.

5.3.   Zusammenfassung

| (41) | Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt. |
| --- | --- |

(41)

Das Gericht kommt in seiner Gesamtbetrachtung zu dem Schluss, dass sich keine Nichtigkeit der Verträge aus Art. 107 AEUV ergibt, da es am Vorliegen einer Begünstigung der Bavaria fehlt.

| (42) | Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14) |
| --- | --- |

(42)

Die Beschwerdeführerin hat gegen das Urteil des Landgerichts Rechtsmittel eingelegt, das Verfahren ist derzeit beim OLG Rostock anhängig. (14)

6.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

6.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne des Artikels 107 Absatz 1 AEUV

| (43) | Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:






  a. | Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen. |
| --- | --- | --- |

(43)

Nach Art. 107 Abs. 1 AEUV stellt eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe dar, wenn sie die vier folgenden Voraussetzungen kumulativ erfüllt:

a.

Die Maßnahme muss einem Unternehmen einen Vorteil verschaffen.

| b. | Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden. |
| --- | --- |

b.

Die Maßnahme muss von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln finanziert werden.

| c. | Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden. |
| --- | --- |

c.

Die Maßnahme muss den Wettbewerb verfälschen bzw. zu verfälschen drohen, indem einem Unternehmen Vorteile verschafft werden.

| d. | Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

d.

Die Maßnahme muss geeignet sein, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

6.1.1.   
  Vorteil für ein Unternehmen

| (44) | Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist. |
| --- | --- |

(44)

Nach ständiger Rechtsprechung des EuGH (15) ist zur Feststellung eines Vorteils im Sinne des Beihilfenrechts zu prüfen, ob ein privater Kapitalgeber von vergleichbarer Größe den betreffenden Vorgang zu den gleichen Bedingungen abgewickelt hätte. Eine Begünstigung liegt immer dann vor, wenn die Maßnahme unter solchen Umständen erfolgt, die für einen privaten Investor unter Marktbedingungen nicht annehmbar wären. Dabei geht der EuGH davon aus, dass ein privater Kapitalgeber an einem langfristigen Engagement mit angemessenem Profit interessiert ist.

| (45) | Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung. |
| --- | --- |

(45)

Zur Feststellung eines möglichen Vorteils prüft die Kommission im vorliegenden Fall, ob die fraglichen Verträge marktüblich sind und zu den gleichen Konditionen von einem privaten Kapitalgeber abgeschlossen worden wären. Dabei versetzt sich die Kommission in die Situation von 1998, da bei der Prüfung der Marktüblichkeit allein die Verhältnisse bei Vertragsabschluss maßgeblich sind, nicht eine spätere tatsächliche Entwicklung.

| (46) | Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung. |
| --- | --- |

(46)

Entgegen der Auffassung der Beschwerdeführerin stützt die Kommission die vorläufige Bewertung der Marktüblichkeit der 1998 zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria geschlossenen Verträge auf eine gemeinsame Betrachtung des EBV und des GVV. Da die vertraglichen Beziehungen Bestandteil eines sogenannten Immobilienleasingvertrags in der "sale-and-lease-back"-Variante darstellen, stehen sie im Zusammenhang miteinander und keiner der Verträge wäre ohne den anderen abgeschlossen worden. Dies verdeutlicht insbesondere der Umstand, dass beide Verträge am gleichen Tag, dem 21. Januar 1998, unterzeichnet wurden und wechselseitig aufeinander Bezug nehmen. Wie bereits erwähnt, kommt auch das LG Rostock in seinem Urteil zu dieser Einschätzung.

| (47) | Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte. |
| --- | --- |

(47)

Die Kommission betrachtet daher die beiden fraglichen Verträge – EBV und GVV – zusammenfasst als Einzelmaßnahme im Sinne des Art. 1 lit. e der Verfahrensordnung. Die Bewertung eines möglichen wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria basiert daher auf einer Analyse der Erlöse, den die Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt aus dem gemeinsamen Abschluss des EBV und des GVV im Jahr 1998 erwarten konnte.

6.1.1.1.   Erbbaurechtsvertrag (EBV)

| (48) | Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen. |
| --- | --- |

(48)

Mit Abschluss der Verträge verpflichtete Bavaria sich zur Zahlung eines Betrages in Höhe von [...] EUR an die Beschwerdeführerin, wovon [...] EUR als kapitalisierter Erbbauzins auf Grund und Boden für die Zeit bis zum 31. Dezember 2028 [...] EUR als Kaufpreis für die Altbausubstanz entfielen.

| (49) | Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht. |
| --- | --- |

(49)

Vor Abschluss des EBV mit Bavaria hat die Beschwerdeführerin den Wert des Grundbesitzes durch hausinterne Sachverständige 1997 ermitteln lassen. Laut diesem Gutachten betrug der Wert der Objekte [...] EUR. Im Jahr 2007 beauftragte die Beschwerdeführerin zusätzlich den externen Sachverständigen Hr. Hecht, rückwirkend ein weiteres Verkehrswertgutachten der Gebäudesubstanz für das Jahr 1997 zu erstellen. Daraus geht ein Schätzwert von [...] EUR hervor, auf welchen sich das LG Rostock in seinem Urteil bezieht.

| (50) | Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt. |
| --- | --- |

(50)

Im Weiteren berücksichtigt das LG Rostock die Befreiung von Altverbindlichkeiten für die Betrachtung des Verkaufserlöses. Dabei argumentiert das Gericht, dass durch das abgeschlossene Immobilienleasingmodell mit Bavaria erst die Voraussetzungen dafür geschaffen worden seien, dass die Beschwerdeführerin eine Befreiung von Altverbindlichkeiten erlangte. Durch die Einrechnung der AltSchG-Entlastung ergibt sich ein Gesamtkaufpreis von [...] EUR, welcher sich aus dem erzielten Kaufpreis von [...] EUR und der AltSchG-Entlastung von [...] EUR zusammensetzt.

| (51) | Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist. |
| --- | --- |

(51)

Aufbauend auf dem vom externen Sachverständigen Hr. Hecht im Jahr 2007 rückwirkend ermittelten Verkehrswertes kommt das LG Rostock zu dem Schluss, dass der Gesamtkaufpreis lediglich [...] % niedriger als der damalige Verkehrswert der Gebäudesubstanz ist.

| (52) | Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere. |
| --- | --- |

(52)

Das LG Rostock argumentiert in diesem Zusammenhang weiterhin, dass die Beschwerdeführerin unter Berücksichtigung des GVV von dem niedrigen Kaufpreis profitiert habe und somit eine eventuelle Begünstigung aus dem EBV bei einer gemeinsamen Belastung der Verträge revidiert werde. Durch den niedrigeren Kaufpreis reduzierten sich die Gesamtinvestitionskosten, die Bavaria als Leasinggeber vorzufinanzieren habe. Diese habe unmittelbaren Einfluss auf den seitens der Beschwerdeführerin geschuldeten Leasingzins, da der Leasingzins sich an den Gesamtinvestitionskosten orientiere.

| (53) | Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz. |
| --- | --- |

(53)

Basiert man die oben angebrachte Berechnung allerdings auf den im Jahr 1997 durch hausinterne Sachverständiger festgelegten Verkehrswert von [...] EUR, lag der von Bavaria gezahlte Kaufpreis um circa [...] % unter dem tatsächlichen Verkehrswert der Gebäudesubstanz.

| (54) | Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV: |
| --- | --- |

(54)

Für die Kommission stellen sich zum jetzigen Zeitpunkt vor allem zwei Fragen zum EBV:

| (55) | Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss. |
| --- | --- |

(55)

Erstens gilt es zu klären, ob die Entlastung durch das AltSchG in die Bewertung miteinbezogen werden soll. Dabei macht die Beschwerdeführerin widersprüchliche Angaben, weil sie zum einem angibt, dass sie bei Abschluss der Verträge unter Zeitdruck stand, um die Voraussetzungen des AltSchG zu erfüllen. Andererseits argumentiert sie, dass sie auch ohne die fraglichen Verträge die AltSchG-Voraussetzungen erfüllt hätte. Das LG Rostock hingegen stellt eindeutig darauf ab, dass vor Vertragsabschluss die Bedingungen noch nicht erfüllt waren und daher die AltSchG-Entlastung eingerechnet werden muss.

| (56) | Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt. |
| --- | --- |

(56)

Zweitens kann die Kommission zum derzeitigen Zeitpunkt nicht nachvollziehen, worin die Unterschiede zwischen den Wertgutachten liegen bzw. worauf die ungleiche Wertermittlung der Gutachten basiert. Daher lässt sich zum jetzigen Zeitpunkt nicht nachweisen, welches der Gutachten, die beide von der Beschwerdeführerin in Auftrag gegeben und vorgelegt wurden, den tatsächlichen Verkehrswert des Grundbesitzes im Jahr 1998 darlegt.

6.1.1.2.   Generalverwaltervertrag (GVV)

6.1.1.2.1.   Marktüblichkeit

| (57) | Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien. |
| --- | --- |

(57)

Die Beschwerdeführerin vertritt die Auffassung dass der GVV angesichts der vorhersehbaren negativen Entwicklung des Immobilienmarkts in Neubrandenburg bereits 1998 nicht marktüblich war. Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass es einem nach marktwirtschaftlichen Prinzipien handelnden privaten Investor hätte klar sein müssen, dass die einnahmeunabhängigen Garantiezahlungen, die jährliche Steigerung derselben um [...] % sowie die 30 jährige Laufzeit im Hinblick auf die Entwicklung des Mietspiegels nicht akzeptabel seien.

| (58) | Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:






  a. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998, |
| --- | --- | --- |

(58)

Der Kommission liegen mehrere Verträge aus ähnlich gelagerten Immobiliengeschäften in Ostdeutschland, die im selben Zeitraum abgeschlossen wurden, vor. Im Rahmen des nationalen Gerichtsverfahrens hat die Bavaria zwei nach ihren Aussagen vergleichbare Verträge vorgelegt, um die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge zu beweisen. Dabei handelt es sich um Verträge, die die Bavaria selbst mit folgenden Vertragspartnern abgeschlossen hat:

a.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 13. August 1998,

| b. | Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999. |
| --- | --- |

b.

Generalverwalter- und Mietgarantievertrag mit der [...] vom 01. Dezember 1999.

| (59) | Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet. |
| --- | --- |

(59)

Der Kommission liegt darüber hinaus ein weiterer, von der Bundesregierung übersandter Vertrag vor, den die Bavaria mit der Wohnungsbaugesellschaft der [...] am 19. Dezember 1997 abgeschlossen hat. Diese drei Verträge werden im Folgenden als Beispielverträge bezeichnet.

| (60) | Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen. |
| --- | --- |

(60)

Die der Kommission vorliegenden Beispielverträge weisen ähnliche Klauseln wie der GVV auf: Im Vergleich zur Garantiezahlung der Beschwerdeführerin an Bavaria beinhalten die Beispielverträge teilweise eine höhere Festgeldzahlung des Verwalters pro Quadratmeter. Weiterhin sind auch in den Beispielverträgen Steigerungen des Fixbetrages über Jahre hinweg vereinbart, teilweise beinhalten diese sogar die gleiche Indexierung wie der GVV. Die Laufzeit von 30 Jahren scheint in Anbetracht anderer "sale-and-lease-back"-Modelle angemessen.

| (61) | Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen. |
| --- | --- |

(61)

Die Beschwerdeführerin argumentiert, dass die Beispielverträge nicht mit dem GVV vergleichbar seien. Dabei weist die Beschwerdeführerin aber lediglich auf graduelle Unterschiede zwischen den Verträgen hin, welche die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge nicht zwingend in Frage stellen. Auch das Argument der Beschwerdeführerin, die Beispielverträge stellten schon aufgrund der unterschiedlichen geographischen Lage der betreffenden Immobilien keinen Vergleichspunkt dar, kann die Kommission vorläufig nicht folgen.

| (62) | Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen. |
| --- | --- |

(62)

Das Verfahren zur Auswahl eines geeigneten Immobilienfonds lässt ebenfalls Rückschlüsse auf marktübliches Verhalten der Beschwerdeführerin zu. Aus der Aufsichtsratsvorlage Nr. 97/97 vom 17. April 1997 ist ersichtlich, dass bereits am 02. Oktober 1996 72 mögliche Unternehmen, die Interesse an der Privatisierungsübernahme hatten, angeschrieben wurden. Durch das Anschreiben ergaben sich Kontakte zu mehreren Unternehmen, wovon fünf Angebote als "verwertbar" eingestuft wurden (16). Dadurch hatte die Beschwerdeführerin, genau wie ein Privatinvestor, die Möglichkeit, sich am Markt zu erkundigen, unterschiedliche Angebote einzuholen und eine rationale Investitionsentscheidung zu treffen.

| (63) | Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht. |
| --- | --- |

(63)

Das LG Rostock kommt im Hinblick auf die Marktüblichkeit der Verträge zu der Einschätzung, dass sich auch ein privater Investor auf das fragliche Geschäft eingelassen hätte. Laut der Einschätzung des Gerichts stellt der nach der Sanierung voraussichtlich zu erzielende monatliche Mietzins von [...] EUR pro Quadratmeter die Grundlage zur Kalkulation der monatlich zu entrichtenden Festgeldbeträge dar. Da das im GVV festgelegte monatliche Entgelt innerhalb des Mittelwerts der zu dieser Zeit gültigen Mietzinsspanne lag, kommt das Gericht zu dem Schluss, dass hieraus kein Vorteil für Bavaria entsteht.

| (64) | Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin. |
| --- | --- |

(64)

Ein Vergleich der vereinbarten Mieten mit dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg zeigt, dass die in dem Mietspiegel der Stadt Neubrandenburg für den Zeitraum 01. März 2006 bis 29 Februar 2008 ausgewiesenen Mittelwerte der Mietzinsspannen für vollmodernisierte Wohnungen in dem hier maßgebenden Stadtviertel Ost und im Industrieviertel in etwa dem vertraglich vereinbarten Betrag in Höhe von [...] EUR pro Quadratmeter nach einer Vertragslaufzeit von 10 Jahren entsprechen bzw. nur geringfügig unter diesem Betrag liegen. Obwohl allein die Erwartungen und die wirtschaftliche Situation der Beschwerdeführerin zum Zeitpunkt des Vertragsabschlusses für das Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils entscheidend sind, weist die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge hin.

| (65) | Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %. |
| --- | --- |

(65)

Das LG Rostock kommt weiterhin zu dem Schluss, dass die im GVV festgelegte jährliche Erhöhung der Garantiezahlung um [...] % bereits im Hinblick auf die jährliche Inflation gerechtfertigt sei. Diese lag im Beispielzeitraum von 1970 bis 1998 bei durchschnittlich 3,52 % und war damit höher als die jährliche Steigerung der Garantiezahlung von [...] %.

| (66) | Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können. |
| --- | --- |

(66)

Sowohl die Beispielverträge als auch die tatsächliche Entwicklung des Mietspiegels und die Einschätzung des LG Rostock weisen auf die Marktüblichkeit des GVV zwischen der Beschwerdeführerin und Bavaria hin. Die Kommission ist aber an weiteren objektiv nachvollziehbaren Informationen zum Immobilienmarkt in 1998 und den damaligen Erwartungen der Marktteilnehmer über die zukünftige Entwicklung interessiert, um die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender prüfen zu können.

6.1.1.2.2.   Wirtschaftlichkeitsanalyse

| (67) | Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:






  a. | Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998. |
| --- | --- | --- |

(67)

Der Kommission liegt eine Cashflow-Analyse der Beschwerdeführerin vor, welche die Unwirtschaftlichkeit des Bavaria-Geschäfts belegen soll. Das Ergebnis der Berechnung zeigt einen Verlust von circa [...] Millionen Euro aus dem GVV und EBV. Die Kommission stellt in der vorläufigen Prüfung jedoch fest, dass die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse methodisch erheblich zu kritisieren ist:

a.

Die von der Beschwerdeführerin durchgeführte Cashflow-Analyse basiert auf bereits realisierten Daten für die Jahre 1998 bis 2005. Die Beschwerdeführerin führt daher eine ex post Betrachtung durch und versetzt sich nicht in die für die Beurteilung maßgebliche Situation bei Vertragsabschluss im Jahr 1998.

| b. | Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein. |
| --- | --- |

b.

Die Beschwerdeführerin nimmt weder eine Abzinsung der Werte in den späteren Jahren vor noch berechnet sie eine Mietsteigerung während der 30-jährigen Laufzeit des GVV ein.

| c. | Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten. |
| --- | --- |

c.

Die Beschwerdeführerin rechnet die laut §5 Nr. 5 des GVV zu leistenden Zahlung auf ein Instandhaltungskonto bei den Ausgaben mit ein. Wie jedoch aus dem Gerichtsverfahren vor dem LG Rostock hervorgeht, hat die Beschwerdeführerin in den Jahren 1998 bis 2004 keine Instandhaltungsrücklage gebildet. Weiterhin kommt das Gericht zu dem Schluss, dass der betreffende Paragraph im GVV unwirksam ist. Daher könne Bavaria hieraus keine Ansprüche gegenüber der Beschwerdeführerin herleiten.

| (68) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass die vorgelegte Cash-Flow Analyse aufgrund der methodischen Mängel einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nicht nachweisen kann.

6.1.1.3.   Zusammenfassung

| (69) | Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen. |
| --- | --- |

(69)

Aufgrund der vorliegenden Informationen scheint es der Kommission zum jetzigen Zeitpunkt nicht möglich, einen wirtschaftlichen Vorteil zugunsten von Bavaria nachzuweisen.

| (70) | Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge. |
| --- | --- |

(70)

Um jedoch die Argumente der Beschwerdeführerin eingehender zu prüfen, ersucht die Kommission die Beteiligten um zusätzliche zweckdienliche Informationen in Bezug auf die Marktüblichkeit der fraglichen Verträge.

6.1.2.   
  Verwendung staatlicher Mittel

| (71) | Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren. |
| --- | --- |

(71)

Die Maßnahme muss dem Staat zurechenbar sein und aus staatlichen Mittel gewährt werden. Laut der Rechtsprechung des EuGH in Stardust Marine
   (17) können auch staatliche Beihilfen, welche nicht direkt aus dem Staatshaushalt finanziert werden, diese Kriterium erfüllen, sofern die Mittel der Kontrolle des Staates unterliegen. Es genüge bereits der Umstand, dass die Mittel öffentlicher Unternehmen unter der Kontrolle des Staates und diesem damit zur Verfügung stehen. Denn der Staat sei in der Lage, durch die Ausübung seines beherrschenden Einflusses auf diese Unternehmen die Verwendung der Mittel zu steuern, um gegebenenfalls besondere Vorteile zugunsten anderer Unternehmen zu finanzieren.

| (72) | Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert. |
| --- | --- |

(72)

Bei der Beschwerdeführerin handelt es sich um eine 100 % Tochtergesellschaft der Stadt Neubrandenburg und damit um ein öffentliches Unternehmen im Sinne von Art. 2 Abs. 1 lit. b) der vom EuGH im Stardust Marine-Urteil herangezogenen Transparenzrichtlinie (18). Die Stadt Neubrandenburg hält als Körperschaft des öffentlichen Rechts sämtliche Geschäftsanteile an der Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft und kann als Alleingesellschafter über den Aufsichtsrat und die Gesellschafterversammlung wesentliche Kontrolle über die Beschwerdeführerin ausüben. Daher kommt die Kommission zum vorläufigen Schluss, dass die Kommune die Möglichkeit hat, die Verwendung der Mittel der Beschwerdeführerin zu steuern. Folglich würde die Maßnahme aus staatlichen Mitteln finanziert.

| (73) | Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden. |
| --- | --- |

(73)

Weiterhin ergibt die vorläufige Untersuchung der Kommission, dass die Stadt Neubrandenburg über den staatlich besetzten Aufsichtsrat am Zustandekommen der Verträge maßgeblich beteiligt war. Daher könnten der Abschluss der Verträge und die darin zugesagten Zahlungen dem Staat zugerechnet werden.

6.1.3.   
  Selektivität

| (74) | Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht. |
| --- | --- |

(74)

Gemäß Art. 107 Abs. 1 AEUV gilt eine Maßnahme nur dann als staatliche Beihilfe, wenn sie bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigt. Die Spezifität oder die Selektivität einer Maßnahme ist damit eines der Merkmale des Begriffs der staatlichen Beihilfe. Maßnahmen mit nur allgemeinem Charakter fallen nicht unter das Beihilfenrecht.

| (75) | Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts. |
| --- | --- |

(75)

Eine mögliche Begünstigung, welche Bavaria durch die fraglichen Verträge gewährt würde, wäre selektiv im Sinne des Beihilfenrechts.

6.1.4.   
  Wettbewerbsverzerrungen

| (76) | Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen. |
| --- | --- |

(76)

Ein weiteres Tatbestandsmerkmal staatlicher Beihilfen unter Art. 107 Abs. 1 AEUV ist, dass die Maßnahme den Wettbewerb verzerrt oder zu verzerren droht. Nach der ständigen Rechtsprechung verzerren Beihilfen, welche die Position eines Unternehmens im Vergleich zu seinen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel stärken, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen.

| (77) | Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt. |
| --- | --- |

(77)

Die Kommission kommt zum vorläufigen Schluss, dass Bavaria mit anderen Immobilienfonds, die von nationalen und internationalen Konkurrenzunternehmen betrieben werden, im Wettbewerb um Anleger und Anlageobjekte stehen. Durch einen möglichen finanziellen Vorteil würde die Position von Bavaria im innergemeinschaftlichen Handel gestärkt und dadurch potenziell der Wettbewerb verzerrt.

6.1.5.   
  Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedsstaaten

| (78) | Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird. |
| --- | --- |

(78)

Damit eine Maßnahme Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten hat, ist es ausreichend, dass die Einfuhr von konkurrierenden Produkten oder Dienstleistungen aus anderen Mitgliedstaaten durch die stärkere Marktposition des Begünstigten erschwert wird.

| (79) | Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten. |
| --- | --- |

(79)

Da sowohl der Anlegermarkt als auch der Markt für Immobilienobjekte eine grenzüberschreitende, gemeinschaftsweite Dimension haben, besteht ein unionsweites Interesse an der Bereitstellung der fraglichen Dienste. Ein wirtschaftlicher Vorteil zugunsten Bavaria würde deren Marktposition stärken und hätte daher Auswirkungen auf den innergemeinschaftlichen Handel zwischen den Mitgliedsstaaten.

6.2.   Rechtswidrigkeit nach Artikel 108 Absatz 3 AEUV

| (80) | Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV. |
| --- | --- |

(80)

Die fraglichen Verträge wurden nicht von der Bundesrepublik Deutschland bei der Kommission notifiziert und sind daher, im Falle eines wirtschaftlichen Vorteils für Bavaria und damit dem Vorliegen einer staatlichen Beihilfe, rechtswidrig nach Art. 108 Abs. 3 AEUV.

6.3.   Vereinbarkeit der staatlichen Beihilfe mit dem Binnenmarkt

| (81) | Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten. |
| --- | --- |

(81)

Bei der Prüfung der Vereinbarkeit einer Maßnahme mit dem Binnenmarkt gemäß Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV obliegt die Beweislast dem Mitgliedsstaat. Derzeit führt Deutschland aber keine Argumente an, welche die Maßnahme unter Art. 107 Abs. 2 und 3 AEUV oder als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichem Interesse unter Art. 106 Abs. 2 AEUV rechtfertigen könnten.

7.   BESCHLUSS

| (82) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(82)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (83) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(83)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, dem zufolge alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (84) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Altschuldenhilfegesetz (AltSchG) ir lex specialis, kura mērķis ir Austrumvācijas pašvaldības daļēji atbrīvot no parādiem, kas saistīti ar bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) strukturālo mantojumu mājokļu nozarē. Tajā noteikts, ka parādu samazinājumu saņemšanai pašvaldībai līdz konkrētam datumam ir jāprivatizē noteikta summa no tās portfeļa. (Altschuldenhilfe-Gesetz, 1993. gada 23. jūnijs (BGBl. I S. 944, 986)).

1

Altschuldenhilfegesetz

AltSchG

lex specialis

Altschuldenhilfe-Gesetz

BGBl

(2)  Regula (EK) Nr. 659/1999.

2

(3)  Bürgerliches Gesetzbuch (BGB) 138. pants.

3

Bürgerliches Gesetzbuch

BGB

(4)  Skatīt, piemēram: Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB (6. izdevums) “§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft;Wucher” Rn. 113.–115.

4

Armbrüster, Münchner Kommentar zum BGB

§138 Sittenwidriges Rechtsgeschäft

Wucher

(5)  Saskaņā ar spriedumu lietā C-379/98 Preussen Elektra un ņemot vērā spriedumu lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine), Recueil 2002, I-4397. lpp.

5

Preussen Elektra

Francija

Komisija (Stardust Marine)

Recueil

(6)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-234/84 Beļģija/Komisija (Meura), Recueil 1986, 2263. lpp.; spriedumu lietā C-301/87 Francija/Komisija (Boussac), Recueil 1990, 307. lpp., 39. punkts; spriedumu lietā C-303/88 Itālija/Komisija (ENI Lanerossi), Recueil 1991, I-1433. lpp., 21.–24. punkts; spriedumu lietā C-42/93 Spānija/Komisija (Merco), Recueil 1994, I-4125. lpp. [1996].

6

Beļģija

Komisija (Meura)

Recueil

Francija

Komisija (Boussac)

Recueil

Itālija

Komisija (ENI Lanerossi)

Recueil

Spānija

Komisija

Merco

Recueil

(7)  Spriedums lietā 83/01 P,etc Chronopost/UFEX, Recueil 2003, I -6993. lpp.

7

Chronopost/UFEX

Recueil

(8)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1.

8

(9)  Urteil vom 12. Januar 2012, Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Kommission (T-407/09, noch nicht veröffentlicht).

9

(10)  Teile des Textes wurden geändert um sicherzustellen, dass vertrauliche Informationen nicht veröffentlicht werden; Diese Teile werden im Folgenden durch eckige Klammern ersetzt.

10

(11)  Altschuldenhilfe-Gesetz vom 23. Juni 1993 (BGBl. I S. 944, 986), zuletzt geändert am 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407).

11

(12)  Ibid. §5 Abs.1.

12

(13)  Abl. C 85 vom 9.4.2009, S. 1.

13

(14)  Verfahrensnummer: 1 U 75 /09.

14

(15)  Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-234/84, Slg. 1986, 2263); Urteil vom 10. Juli 1986, Belgien/Kommission (C-40/85, Slg. 1986, 2321); Urteil vom 14. Februar 1990, Frankreich/Kommission (C-301/87, Slg. 1990, I 307); Urteil vom 21. März 1991, Italien/Kommission (C-303/88, Slg. 1991, I-1433).

15

(16)  Diese fünf Angebote wurden der Kommission aber bisher nicht vorgelegt

16

(17)  Urteil vom 16. Mai 2002, Frankreich/Kommission (C–482/99, Slg. 2002, I–4397).

17

(18)  Richtlinie 2000/52/EG der Kommission vom 26. Juli 2000 zur Änderung der Richtlinie 80/723/EWG über die Transparenz der finanziellen Beziehungen zwischen den Mitgliedstaaten und den öffentlichen Unternehmen (Abl. L 193 vom 29.07.2000, S. 75).

18

---

Labojumi

| 17.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 141/38

---

Labojums publikācijā “MEDIA 2007 – Izstrāde, izplatīšana, popularizēšana un apmācība – Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/7/12 – Atbalsts Eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai – “automātiskā” shēma 2012”

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 60, 2012. gada 29. februāris
  )

2012/C 141/08

11. lappusē, 6. punkta pirmajā daļā:

tekstu:

“Priekšlikumi potenciālā fonda izveidei jāiesniedz (pasta zīmoga datums) vēlākais 2012. gada 30. aprīlī.”

lasīt šādi:

“Priekšlikumi potenciālā fonda izveidei jāiesniedz (pasta zīmoga datums) vēlākais 2012. gada 18. jūnijā”.

---