# Uradni list C 349/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 349 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5924. september 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 349

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5924. september 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2016/C 349/01 | Priporočilo Sveta z dne 20. septembra 2016 o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2016/C 349/01

Priporočilo Sveta z dne 20. septembra 2016 o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 349/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 349/02

Menjalni tečaji eura

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 349/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business) (
  1
  ) | 6 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 349/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business) (
  1
  )

1

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 24.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. septembra 2016

o vzpostavitvi nacionalnih odborov za produktivnost

(2016/C 349/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 292 v povezavi s členom 121(2) in členom 136 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potencialna rast v euroobmočju in v Uniji kot celoti se je od leta 2000 znatno upočasnila. Trend upadanja potencialne rasti proizvodnje je predvsem posledica nenehnega zmanjševanja prispevka skupne faktorske produktivnosti. Od leta 2008 je gospodarska rast še šibkejša zaradi upada naložb. V prihodnosti bo gospodarska rast navsezadnje odvisna od zvišanja produktivnosti. Povečanje produktivnosti je večplasten izziv, pri katerem je potrebna vrsta dobro uravnoteženih politik, usmerjenih zlasti v podporo inovacijam, povečanje znanj in spretnosti, zmanjšanje togosti na trgu dela in proizvodnem trgu ter boljše razporejanje virov. Medtem ko je treba izboljšati produktivnost in konkurenčnost v Uniji, se je med nedavno krizo pokazalo, da so lahko države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), še zlasti izpostavljene možnosti nastanka in nenadne odprave makroekonomskih neravnotežij, ki lahko vplivajo na druge države članice znotraj euroobmočja, pa tudi na države članice zunaj tega območja. Fleksibilni nominalni devizni tečaji niso na voljo, zato potrebujejo primerne mehanizme prilagajanja na pretrese v posameznih državah. Dinamika produktivnosti in konkurenčnosti je pomembna za nastanek in odpravo makroekonomskih neravnotežij (npr. trgovinski primanjkljaj in primanjkljaj tekočega računa, stanje domačih in zunanjih obveznosti) ter za učinkovito prilagajanje na asimetrične šoke. Raziskave in analiza politik, ki vplivajo na dinamiko produktivnosti in konkurenčnosti, bi morale biti podlaga za razvoj, skladen s ciljem nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

Potencialna rast v euroobmočju in v Uniji kot celoti se je od leta 2000 znatno upočasnila. Trend upadanja potencialne rasti proizvodnje je predvsem posledica nenehnega zmanjševanja prispevka skupne faktorske produktivnosti. Od leta 2008 je gospodarska rast še šibkejša zaradi upada naložb. V prihodnosti bo gospodarska rast navsezadnje odvisna od zvišanja produktivnosti. Povečanje produktivnosti je večplasten izziv, pri katerem je potrebna vrsta dobro uravnoteženih politik, usmerjenih zlasti v podporo inovacijam, povečanje znanj in spretnosti, zmanjšanje togosti na trgu dela in proizvodnem trgu ter boljše razporejanje virov. Medtem ko je treba izboljšati produktivnost in konkurenčnost v Uniji, se je med nedavno krizo pokazalo, da so lahko države članice, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja), še zlasti izpostavljene možnosti nastanka in nenadne odprave makroekonomskih neravnotežij, ki lahko vplivajo na druge države članice znotraj euroobmočja, pa tudi na države članice zunaj tega območja. Fleksibilni nominalni devizni tečaji niso na voljo, zato potrebujejo primerne mehanizme prilagajanja na pretrese v posameznih državah. Dinamika produktivnosti in konkurenčnosti je pomembna za nastanek in odpravo makroekonomskih neravnotežij (npr. trgovinski primanjkljaj in primanjkljaj tekočega računa, stanje domačih in zunanjih obveznosti) ter za učinkovito prilagajanje na asimetrične šoke. Raziskave in analiza politik, ki vplivajo na dinamiko produktivnosti in konkurenčnosti, bi morale biti podlaga za razvoj, skladen s ciljem nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (2) | To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja, vendar so tudi države članice zunaj tega območja pozvane, naj določijo ali vzpostavijo podobne organe. Državam članicam, ki niso v euroobmočju in ki izrazijo namero, da bodo to priporočilo upoštevale, bi bilo treba dovoliti, da pod enakimi pogoji sodelujejo pri vseh vidikih sodelovanja v zvezi s produktivnostjo odborov. |
| --- | --- |

(2)

To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja, vendar so tudi države članice zunaj tega območja pozvane, naj določijo ali vzpostavijo podobne organe. Državam članicam, ki niso v euroobmočju in ki izrazijo namero, da bodo to priporočilo upoštevale, bi bilo treba dovoliti, da pod enakimi pogoji sodelujejo pri vseh vidikih sodelovanja v zvezi s produktivnostjo odborov.

| (3) | Evropski semester, zlasti postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Uredbo (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2), določa okvir za celostno usklajevanje in nadzorovanje ekonomskih politik. Zaradi spodbujanja napredka s strukturnimi reformami bi se morali ti obstoječi mehanizmi opirati na močno nacionalno odgovornost. V ta namen je treba zagotoviti neodvisno analizo na nacionalni ravni ter okrepiti dialog o politiki v državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Evropski semester, zlasti postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Uredbo (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (2), določa okvir za celostno usklajevanje in nadzorovanje ekonomskih politik. Zaradi spodbujanja napredka s strukturnimi reformami bi se morali ti obstoječi mehanizmi opirati na močno nacionalno odgovornost. V ta namen je treba zagotoviti neodvisno analizo na nacionalni ravni ter okrepiti dialog o politiki v državah članicah.

| (4) | Vzpostavitev nacionalnih odborov za produktivnost, ki spremljajo razvoj in prispevajo k nacionalni razpravi na področju produktivnosti in konkurenčnosti, bi morala prispevati k večji odgovornosti za potrebne politike in reforme na nacionalni ravni ter k izboljšanju temeljnega znanja za usklajevanje ekonomskih politik v Uniji. Ti odbori bi morali analizirati razvoj produktivnosti in konkurenčnosti, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in ustaljenih praks. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostavitev nacionalnih odborov za produktivnost, ki spremljajo razvoj in prispevajo k nacionalni razpravi na področju produktivnosti in konkurenčnosti, bi morala prispevati k večji odgovornosti za potrebne politike in reforme na nacionalni ravni ter k izboljšanju temeljnega znanja za usklajevanje ekonomskih politik v Uniji. Ti odbori bi morali analizirati razvoj produktivnosti in konkurenčnosti, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in ustaljenih praks.

| (5) | Področje diagnosticiranja in analize odborov za produktivnost zajema široko pojmovanje produktivnosti in konkurenčnosti. Upoštevati bi morali dolgoročne gonilne sile in dejavnike produktivnosti in konkurenčnosti, vključno z inovacijami, ter zmožnost pritegniti naložbe, podjetja in človeški kapital, pa tudi stroškovne in nestroškovne dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti. |
| --- | --- |

(5)

Področje diagnosticiranja in analize odborov za produktivnost zajema široko pojmovanje produktivnosti in konkurenčnosti. Upoštevati bi morali dolgoročne gonilne sile in dejavnike produktivnosti in konkurenčnosti, vključno z inovacijami, ter zmožnost pritegniti naložbe, podjetja in človeški kapital, pa tudi stroškovne in nestroškovne dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti.

| (6) | Poleg tega se z neodvisno visokokakovostno ekonomsko analizo izzivov politike veča preglednost političnih razprav. Z oceno izzivov politike bi lahko povečali ozaveščenost vseh deležnikov, kar lahko pozitivno vpliva na javno podporo in prevzemanje odgovornosti za potrebne reforme. Odbori za produktivnost bi lahko – če in kolikor je to predvideno v njihovem nacionalnem mandatu – tudi ocenili učinke različnih možnosti politik z izpostavljanjem kompromisov politike. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega se z neodvisno visokokakovostno ekonomsko analizo izzivov politike veča preglednost političnih razprav. Z oceno izzivov politike bi lahko povečali ozaveščenost vseh deležnikov, kar lahko pozitivno vpliva na javno podporo in prevzemanje odgovornosti za potrebne reforme. Odbori za produktivnost bi lahko – če in kolikor je to predvideno v njihovem nacionalnem mandatu – tudi ocenili učinke različnih možnosti politik z izpostavljanjem kompromisov politike.

| (7) | Odbori za produktivnost bi morali biti funkcionalno neodvisni od javnih organov, katerih naloga je oblikovanje in izvajanje politik na področju produktivnosti in konkurenčnosti v državi članici ali na evropski ravni. Zmožni bi morali biti zlasti izvesti neodvisno analizo na svojem delovnem področju. Sestava odborov za konkurenčnost, za katero so sicer pristojne posamezne države, bi morala biti nepristranska, tj. ne bi smeli zastopati samo ali predvsem stališč določenih skupin deležnikov. Cilj teh zahtev glede neodvisnosti in nepristranskosti je zagotoviti, da so odbori za produktivnost pooblaščeni za izvajanje strokovnih analiz, pripravljenih v splošnem interesu. |
| --- | --- |

(7)

Odbori za produktivnost bi morali biti funkcionalno neodvisni od javnih organov, katerih naloga je oblikovanje in izvajanje politik na področju produktivnosti in konkurenčnosti v državi članici ali na evropski ravni. Zmožni bi morali biti zlasti izvesti neodvisno analizo na svojem delovnem področju. Sestava odborov za konkurenčnost, za katero so sicer pristojne posamezne države, bi morala biti nepristranska, tj. ne bi smeli zastopati samo ali predvsem stališč določenih skupin deležnikov. Cilj teh zahtev glede neodvisnosti in nepristranskosti je zagotoviti, da so odbori za produktivnost pooblaščeni za izvajanje strokovnih analiz, pripravljenih v splošnem interesu.

| (8) | Odbori za produktivnost bi morali biti z vidika značilnosti v celoti skladni s členom 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter bi morali upoštevati nacionalne prakse in institucije za oblikovanje plač. V skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah delovanje odborov za produktivnost ne bi smelo vplivati na pravico delavcev in delodajalcev ali njihovih organizacij do pogajanja in sklepanja kolektivnih pogodb na ustreznih ravneh ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in praksami. |
| --- | --- |

(8)

Odbori za produktivnost bi morali biti z vidika značilnosti v celoti skladni s členom 152 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter bi morali upoštevati nacionalne prakse in institucije za oblikovanje plač. V skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah delovanje odborov za produktivnost ne bi smelo vplivati na pravico delavcev in delodajalcev ali njihovih organizacij do pogajanja in sklepanja kolektivnih pogodb na ustreznih ravneh ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in praksami.

| (9) | Odbori za produktivnost bi morali navezati stike z odbori za produktivnost iz drugih sodelujočih držav članic zaradi izmenjave mnenj in najboljših praks, tudi ob upoštevanju širše razsežnosti euroobmočja in Unije. Komisija bi lahko spodbujala izmenjavo mnenj med odbori za produktivnost vseh sodelujočih držav članic. Prav tako bi morali odbori za produktivnost z Odborom za ekonomsko politiko redno obravnavati vprašanja, ki so v pristojnosti slednjega, ob sodelovanju ustreznih strokovnjakov v nesodelujočih državah članicah. |
| --- | --- |

(9)

Odbori za produktivnost bi morali navezati stike z odbori za produktivnost iz drugih sodelujočih držav članic zaradi izmenjave mnenj in najboljših praks, tudi ob upoštevanju širše razsežnosti euroobmočja in Unije. Komisija bi lahko spodbujala izmenjavo mnenj med odbori za produktivnost vseh sodelujočih držav članic. Prav tako bi morali odbori za produktivnost z Odborom za ekonomsko politiko redno obravnavati vprašanja, ki so v pristojnosti slednjega, ob sodelovanju ustreznih strokovnjakov v nesodelujočih državah članicah.

| (10) | Odbori za produktivnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Poskrbeti bi morali, da so njihove analize javno dostopne, in objaviti letno poročilo, ki bi ga lahko vključili v že obstoječe poročilo. Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, bi lahko države članice in Komisija uporabile v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. |
| --- | --- |

(10)

Odbori za produktivnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Poskrbeti bi morali, da so njihove analize javno dostopne, in objaviti letno poročilo, ki bi ga lahko vključili v že obstoječe poročilo. Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, bi lahko države članice in Komisija uporabile v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

| (11) | Zaradi lažje izmenjave mnenj na nadnacionalni ravni bi moral v vsaki državi članici obstajati en prepoznaven odbor za produktivnost. Pomembno je nadgraditi obstoječe strukture, da se ohranijo že delujoči elementi in zmanjšajo upravni stroški. Odbor za produktivnost bi bil po potrebi lahko osnovan na že vzpostavljeni in ugledni nacionalni strukturi, tudi kar zadeva sodelovanje in posvetovanje z deležniki. Vendar bi se lahko odbori za produktivnost zaradi ustreznega opravljanja svojih dejavnosti opirali na različne druge obstoječe organe, pod pogojem, da je njihova analiza enako kakovostna. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi lažje izmenjave mnenj na nadnacionalni ravni bi moral v vsaki državi članici obstajati en prepoznaven odbor za produktivnost. Pomembno je nadgraditi obstoječe strukture, da se ohranijo že delujoči elementi in zmanjšajo upravni stroški. Odbor za produktivnost bi bil po potrebi lahko osnovan na že vzpostavljeni in ugledni nacionalni strukturi, tudi kar zadeva sodelovanje in posvetovanje z deležniki. Vendar bi se lahko odbori za produktivnost zaradi ustreznega opravljanja svojih dejavnosti opirali na različne druge obstoječe organe, pod pogojem, da je njihova analiza enako kakovostna.

| (12) | To priporočilo ne spreminja nalog, dodeljenih v okviru evropskega semestra, vključno z oblikovanjem in spremljanjem priporočil za posamezne države članice, ali uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011 – |
| --- | --- |

(12)

To priporočilo ne spreminja nalog, dodeljenih v okviru evropskega semestra, vključno z oblikovanjem in spremljanjem priporočil za posamezne države članice, ali uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011 –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

I.   Cilji in področje uporabe

| 1. | Cilj tega priporočila je določiti ali vzpostaviti nacionalne odbore za produktivnost, ki bodo analizirali razvoj in politike na področju produktivnosti in konkurenčnosti, s čimer bodo prispevali k prevzemanju odgovornosti za potrebne reforme na nacionalni ravni in njihovemu izvajanju, posledično pa spodbujali trajnostno gospodarsko rast in konvergenco. |
| --- | --- |

1.

Cilj tega priporočila je določiti ali vzpostaviti nacionalne odbore za produktivnost, ki bodo analizirali razvoj in politike na področju produktivnosti in konkurenčnosti, s čimer bodo prispevali k prevzemanju odgovornosti za potrebne reforme na nacionalni ravni in njihovemu izvajanju, posledično pa spodbujali trajnostno gospodarsko rast in konvergenco.

| 2. | To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja. K določitvi ali vzpostavitvi podobnih organov so pozvane tudi države članice, ki niso v euroobmočju. |
| --- | --- |

2.

To priporočilo je naslovljeno na države članice euroobmočja. K določitvi ali vzpostavitvi podobnih organov so pozvane tudi države članice, ki niso v euroobmočju.

| 3. | Pri uresničevanju tega priporočila bi bilo treba dosledno upoštevati člen 152 PDEU ter spoštovati nacionalne prakse in institucije za oblikovanje plač. To priporočilo, ki je v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ne vpliva na pravico do pogajanja, sklepanja ali izvrševanja kolektivnih pogodb ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in praksami. |
| --- | --- |

3.

Pri uresničevanju tega priporočila bi bilo treba dosledno upoštevati člen 152 PDEU ter spoštovati nacionalne prakse in institucije za oblikovanje plač. To priporočilo, ki je v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ne vpliva na pravico do pogajanja, sklepanja ali izvrševanja kolektivnih pogodb ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in praksami.

II.   Odbori za produktivnost

| 4. | Vsaka država članica bi morala imeti odbor za produktivnost, ki opravlja naslednje naloge:






  (a) | diagnosticiranje in analiziranje razvoja produktivnosti in konkurenčnosti v zadevni državi članici. Pri analizi bi bilo trebe upoštevati vidike, povezane z eurobomočjem in Unijo, ter obravnavati dolgoročne gonilne sile in dejavnike produktivnosti in konkurenčnosti, vključno z inovacijami, ter zmožnost pritegniti naložbe, podjetja in človeški kapital, obravnavati pa tudi stroškovne in nestroškovne dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti. Analiza bi morala temeljiti na preglednih in primerljivih kazalnikih; ter |
| --- | --- | --- |

4.

Vsaka država članica bi morala imeti odbor za produktivnost, ki opravlja naslednje naloge:

(a)

diagnosticiranje in analiziranje razvoja produktivnosti in konkurenčnosti v zadevni državi članici. Pri analizi bi bilo trebe upoštevati vidike, povezane z eurobomočjem in Unijo, ter obravnavati dolgoročne gonilne sile in dejavnike produktivnosti in konkurenčnosti, vključno z inovacijami, ter zmožnost pritegniti naložbe, podjetja in človeški kapital, obravnavati pa tudi stroškovne in nestroškovne dejavnike, ki lahko kratkoročno vplivajo na cene in kakovost blaga in storitev, tudi v primerjavi s svetovnimi konkurenti. Analiza bi morala temeljiti na preglednih in primerljivih kazalnikih; ter

| (b) | neodvisna analiza izzivov politike na področju produktivnosti in konkurenčnosti in – če in kolikor je to predvideno v njihovem nacionalnem mandatu – ocena učinkov različnih možnosti politike, iz katere bodo jasno razvidni kompromisi politike. |
| --- | --- |

(b)

neodvisna analiza izzivov politike na področju produktivnosti in konkurenčnosti in – če in kolikor je to predvideno v njihovem nacionalnem mandatu – ocena učinkov različnih možnosti politike, iz katere bodo jasno razvidni kompromisi politike.

| 5. | Vsaka država članica bi morala določiti en odbor za produktivnost, ki bi ga lahko sestavljali ali mu zagotavljali podporo zagotavljali različni obstoječi organi. |
| --- | --- |

5.

Vsaka država članica bi morala določiti en odbor za produktivnost, ki bi ga lahko sestavljali ali mu zagotavljali podporo zagotavljali različni obstoječi organi.

| 6. | Odbori za produktivnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Njihove analize bi morale biti javno dostopne in objaviti bi morali letno poročilo. Zaradi izmenjave mnenj in najboljših praks, po potrebi pa tudi zaradi priprave skupnih analiz, upoštevajoč tudi širšo razsežnost euroobmočja in Unije, bi morali navezati stike z odbori za produktivnost iz držav članic, ki niso v euroobmočju. Komisija bo poskrbela za redno izmenjavo mnenj z vsemi sodelujočimi odbori za produktivnost, tudi med obiski za ugotavljanje dejstev v državah članicah, in bi lahko olajšala izmenjavo mnenj med odbori za produktivnost. |
| --- | --- |

6.

Odbori za produktivnost bi morali svoje dejavnosti opravljati redno. Njihove analize bi morale biti javno dostopne in objaviti bi morali letno poročilo. Zaradi izmenjave mnenj in najboljših praks, po potrebi pa tudi zaradi priprave skupnih analiz, upoštevajoč tudi širšo razsežnost euroobmočja in Unije, bi morali navezati stike z odbori za produktivnost iz držav članic, ki niso v euroobmočju. Komisija bo poskrbela za redno izmenjavo mnenj z vsemi sodelujočimi odbori za produktivnost, tudi med obiski za ugotavljanje dejstev v državah članicah, in bi lahko olajšala izmenjavo mnenj med odbori za produktivnost.

III.   Značilnosti odborov za produktivnost

| 7. | Odbori za produktivnost bi morali biti funkcionalno neodvisni od javnih organov, katerih naloga je oblikovanje in izvajanje politik na področju produktivnosti in konkurenčnosti v državi članici ali na evropski ravni. Da bi izpolnili naloge iz tega priporočila, bi se morale zanje uporabljati nacionalne določbe, ki zagotavljajo visoko stopnjo funkcionalne neodvisnosti in odgovornosti ter vključujejo:






  (a) | zmožnost pravočasnega javnega komuniciranja; |
| --- | --- | --- |

7.

Odbori za produktivnost bi morali biti funkcionalno neodvisni od javnih organov, katerih naloga je oblikovanje in izvajanje politik na področju produktivnosti in konkurenčnosti v državi članici ali na evropski ravni. Da bi izpolnili naloge iz tega priporočila, bi se morale zanje uporabljati nacionalne določbe, ki zagotavljajo visoko stopnjo funkcionalne neodvisnosti in odgovornosti ter vključujejo:

(a)

zmožnost pravočasnega javnega komuniciranja;

| (b) | postopke za imenovanje članov na podlagi izkušenj in kvalifikacij; |
| --- | --- |

(b)

postopke za imenovanje članov na podlagi izkušenj in kvalifikacij;

| (c) | ustrezen dostop do informacij za opravljanje svojega mandata. |
| --- | --- |

(c)

ustrezen dostop do informacij za opravljanje svojega mandata.

| 8. | Odbori za produktivnost bi morali biti objektivni, nepristranski in popolnoma neodvisni glede analize in vsebine. Lahko se posvetujejo z ustreznimi deležniki, vendar ne bi smeli odražati samo ali predvsem mnenj in interesov določene skupine deležnikov. |
| --- | --- |

8.

Odbori za produktivnost bi morali biti objektivni, nepristranski in popolnoma neodvisni glede analize in vsebine. Lahko se posvetujejo z ustreznimi deležniki, vendar ne bi smeli odražati samo ali predvsem mnenj in interesov določene skupine deležnikov.

| 9. | Odbori za produktivnost bi morali biti sposobni opraviti ekonomske in statistične analize visoke kakovosti, ki jo priznava tudi akademska skupnost. Analizo lahko opravijo drugi obstoječi organi, če lahko zagotovijo enako visoko kakovost. |
| --- | --- |

9.

Odbori za produktivnost bi morali biti sposobni opraviti ekonomske in statistične analize visoke kakovosti, ki jo priznava tudi akademska skupnost. Analizo lahko opravijo drugi obstoječi organi, če lahko zagotovijo enako visoko kakovost.

IV.   Povezanost z evropskim semestrom

| 10. | Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, bi lahko države članice in Komisija uporabile v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. To priporočilo ne spreminja nalog, dodeljenih v okviru evropskega semestra, vključno z oblikovanjem in spremljanjem priporočil za posamezne države članice, ali uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011. |
| --- | --- |

10.

Neodvisno strokovno znanje, ki ga zagotavljajo navedeni odbori, vključno v obliki letnih poročil, bi lahko države članice in Komisija uporabile v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. To priporočilo ne spreminja nalog, dodeljenih v okviru evropskega semestra, vključno z oblikovanjem in spremljanjem priporočil za posamezne države članice, ali uporabe postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem, kot je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011.

V.   Odgovornost in preglednost

| 11. | Analize teh odborov bi morale biti praviloma javne. |
| --- | --- |

11.

Analize teh odborov bi morale biti praviloma javne.

VI.   Končne določbe

| 12. | Države članice euroobmočja so pozvane, da načela iz tega priporočila uveljavijo do 20. marca 2018. |
| --- | --- |

12.

Države članice euroobmočja so pozvane, da načela iz tega priporočila uveljavijo do 20. marca 2018.

| 13. | Komisija je pozvana, da na podlagi ustreznih informacij vseh držav članic do 20. marca 2019 pripravi poročilo o napredku glede izvajanja in primernosti tega priporočila, vključno s tem, ali bi bilo treba sprejeti nadaljnje določbe. Če je to primerno, navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo tega priporočila. |
| --- | --- |

13.

Komisija je pozvana, da na podlagi ustreznih informacij vseh držav članic do 20. marca 2019 pripravi poročilo o napredku glede izvajanja in primernosti tega priporočila, vključno s tem, ali bi bilo treba sprejeti nadaljnje določbe. Če je to primerno, navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo tega priporočila.

V Bruslju, 20. septembra 2016

Za Svet

Predsednik

I. KORČOK

---

(1)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

1

(2)  Uredba (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (UL L 306, 23.11.2011, str. 8).

2

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. septembra 2016

(2016/C 349/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1214 |
| JPY | japonski jen | 113,02 |
| DKK | danska krona | 7,4552 |
| GBP | funt šterling | 0,86435 |
| SEK | švedska krona | 9,5820 |
| CHF | švicarski frank | 1,0887 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,1028 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,022 |
| HUF | madžarski forint | 305,51 |
| PLN | poljski zlot | 4,2869 |
| RON | romunski leu | 4,4475 |
| TRY | turška lira | 3,3059 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4685 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4625 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6979 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5435 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5231 |
| KRW | južnokorejski won | 1 235,78 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,2370 |
| CNY | kitajski juan | 7,4797 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5005 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 663,99 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6028 |
| PHP | filipinski peso | 53,881 |
| RUB | ruski rubelj | 71,2201 |
| THB | tajski bat | 38,834 |
| BRL | brazilski real | 3,5931 |
| MXN | mehiški peso | 22,0086 |
| INR | indijska rupija | 74,7110 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1214

JPY

japonski jen

113,02

DKK

danska krona

7,4552

GBP

funt šterling

0,86435

SEK

švedska krona

9,5820

CHF

švicarski frank

1,0887

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,1028

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,022

HUF

madžarski forint

305,51

PLN

poljski zlot

4,2869

RON

romunski leu

4,4475

TRY

turška lira

3,3059

AUD

avstralski dolar

1,4685

CAD

kanadski dolar

1,4625

HKD

hongkonški dolar

8,6979

NZD

novozelandski dolar

1,5435

SGD

singapurski dolar

1,5231

KRW

južnokorejski won

1 235,78

ZAR

južnoafriški rand

15,2370

CNY

kitajski juan

7,4797

HRK

hrvaška kuna

7,5005

IDR

indonezijska rupija

14 663,99

MYR

malezijski ringit

4,6028

PHP

filipinski peso

53,881

RUB

ruski rubelj

71,2201

THB

tajski bat

38,834

BRL

brazilski real

3,5931

MXN

mehiški peso

22,0086

INR

indijska rupija

74,7110

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 24.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 349/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 349/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 349/03)

| 1. | Komisija je 19. septembra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero skupina Boehringer Ingelheim („BI“, Nemčija) prek hčerinskega podjetja Boehringer Ingelheim International GmbH, ki je v 100-odstotni lasti skupine, z nakupom delnic in sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad poslovno dejavnostjo podjetja Sanofi, povezano z zdravljenjem živali („Merial“, Francija). Ta koncentracija je bila Komisiji že priglašena 8. junija 2016, vendar je bila 22. julija 2016 umaknjena. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. septembra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero skupina Boehringer Ingelheim („BI“, Nemčija) prek hčerinskega podjetja Boehringer Ingelheim International GmbH, ki je v 100-odstotni lasti skupine, z nakupom delnic in sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad poslovno dejavnostjo podjetja Sanofi, povezano z zdravljenjem živali („Merial“, Francija). Ta koncentracija je bila Komisiji že priglašena 8. junija 2016, vendar je bila 22. julija 2016 umaknjena.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za BI: dejavno po vsem svetu pri razvoju, proizvodnji, distribuciji in trženju farmacevtskih izdelkov, vključno z zdravili na recept, potrošniškimi izdelki za zdravje in nego, biofarmacevtskimi izdelki in zdravili za veterinarsko uporabo,
  —   za Merial: proizvajalec različnih farmacevtskih izdelkov za veterinarsko uporabo in cepiv po vsem svetu. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za BI: dejavno po vsem svetu pri razvoju, proizvodnji, distribuciji in trženju farmacevtskih izdelkov, vključno z zdravili na recept, potrošniškimi izdelki za zdravje in nego, biofarmacevtskimi izdelki in zdravili za veterinarsko uporabo,

—   za Merial: proizvajalec različnih farmacevtskih izdelkov za veterinarsko uporabo in cepiv po vsem svetu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7917 – Boehringer Ingelheim/Sanofi Animal Health Business se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---