# Euroopa Liidu L 159/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 159 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik22. juuni 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 159

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik22. juuni 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/889, 4. juuni 2018, terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | | Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon | 3 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/890, 4. juuni 2018, terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta | 15 |
| | | Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokoll | 17 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/891, 21. juuni 2018, millega kehtestatakse 2018. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad | 21 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/892, 21. juuni 2018, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne esimeses osalises hankemenetluses | 30 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/893, 18. juuni 2018, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (isikuandmete kaitse üldmäärus)) muutmisega (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/894, 21. juuni 2018, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 4007 all)

   (
  1
  ) | 37 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/889, 4. juuni 2018, terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

1

Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon

3

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/890, 4. juuni 2018, terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

15

Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokoll

17

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/891, 21. juuni 2018, millega kehtestatakse 2018. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

21

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/892, 21. juuni 2018, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne esimeses osalises hankemenetluses

30

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/893, 18. juuni 2018, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (isikuandmete kaitse üldmäärus)) muutmisega (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/894, 21. juuni 2018, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2018) 4007 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 4007 all)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/889,

4. juuni 2018,

terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/1913 (2) kirjutati terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile (3) (edaspidi „konventsioon“) alla 22. oktoobril 2015, eeldusel et see sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/1913 (2) kirjutati terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile (3) (edaspidi „konventsioon“) alla 22. oktoobril 2015, eeldusel et see sõlmitakse.

| (2) | Konventsiooni artiklis 23 sätestatakse, et konventsioon on liidule heakskiitmiseks avatud. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artiklis 23 sätestatakse, et konventsioon on liidule heakskiitmiseks avatud.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/541 (4) kehtestati liidu ühised normid terrorismivastase võitluse kohta. Seega on liit juba võtnud meetmeid konventsiooniga hõlmatud eri valdkondades. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/541 (4) kehtestati liidu ühised normid terrorismivastase võitluse kohta. Seega on liit juba võtnud meetmeid konventsiooniga hõlmatud eri valdkondades.

| (4) | Konventsioon tuleks seetõttu liidu nimel heaks kiita liidu pädevusse kuuluvates küsimustes niivõrd, kuivõrd konventsioon võib mõjutada nimetatud ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse niivõrd, kuivõrd konventsioon ei mõjuta ühiseid norme ega muuda nende kohaldamisala. |
| --- | --- |

(4)

Konventsioon tuleks seetõttu liidu nimel heaks kiita liidu pädevusse kuuluvates küsimustes niivõrd, kuivõrd konventsioon võib mõjutada nimetatud ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse niivõrd, kuivõrd konventsioon ei mõjuta ühiseid norme ega muuda nende kohaldamisala.

| (5) | Nõukogu raamotsus 2002/475/JSK (5) on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu raamotsus 2002/475/JSK (5) on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon kiidetakse liidu pädevusse kuuluvates küsimustes liidu nimel heaks.

Konventsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma konventsiooni artiklis 23 sätestatud heakskiitmiskirja (6).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 4. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TSACHEVA

---

(1)  
  18. aprilli 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1913 terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioonile (CETS nr 196) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 280, 24.10.2015, lk 22).

2

(3)  CETS nr 196.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

4

(5)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

5

(6)  Nõukogu peasekretariaat avaldab konventsiooni Euroopa Liidu suhtes jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

6

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/3

---

TERRORISMI ENNETAMISE EUROOPA NÕUKOGU KONVENTSIOON

Varssavi, 16.5.2005

EUROOPA NÕUKOGU LIIKMESRIIGID JA TEISED ALLAKIRJUTANUD,

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu eesmärk on saavutada liikmete suurem ühtsus,

TUNNISTADES, et on oluline aidata kaasa koostööle konventsiooni teiste osalistega,

SOOVIDES võtta tõhusaid meetmeid terrorismi ennetamiseks ja esmajoones terrorikuritegude toimepanemisele avaliku üleskutsumise ning terroristide väljaõppe ja värbamise vastu võitlemiseks,

OLLES TEADLIKUD, et terrorikuritegude arvu kasv ja suurenev terrorismioht tekitab sügavat muret,

OLLES TEADLIKUD terrorismi tõttu kannatanute ebakindlast olukorrast ja kinnitades täielikku solidaarsust terrorismiohvrite ja nende perekondadega,

TUNNISTADES, et terrorikuritegusid ja konventsiooniga määratletud kuritegusid ei saa mingil juhul õigustada poliitilistel, filosoofilistel, ideoloogilistel, rassilistel, etnilistel, usulistel või muudel sellistel kaalutlustel, ning meenutades kõigi konventsiooniosaliste kohustust ennetada selliseid kuritegusid ja kui neid ei suudeta ennetada, siis esitada nimetatud kuritegude toimepanemise eest süüdistus ja võtta karistamisel arvesse nende tõsist laadi,

MEENUTADES vajadust tugevdada võitlust terrorismi vastu ja kinnitades, et terrorikuritegude ennetamise ja tõkestamise meetmete võtmisel tuleb austada õigusriigi põhimõtteid ja demokraatlikke väärtusi, inimõigusi ja põhivabadusi ning muid rahvusvahelise õiguse norme, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarõiguse norme, kui neid saab kohaldada,

TUNNISTADES, et konventsioon ei mõjuta juba kehtestatud sõnavabaduse ja ühinemisvabaduse põhimõtteid,

MEENUTADES, et terroriaktide laadi või toimepanemise asjaolude järgi on nende eesmärk tekitada rahva seas suurt hirmu või liigselt sundida valitsust või rahvusvahelist organisatsiooni tegema või jätta tegemata teatavaid tegusid või oluliselt tasakaalust välja viia või hävitada riigi või rahvusvahelise organisatsiooni poliitiline, põhiseaduslik, majanduslik või ühiskondlik kord,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

1.   Konventsioonis käsitatakse „terrorikuriteona“ kuritegu lisas nimetatud lepingute tähenduses.

2.   Kui riik või Euroopa Ühendus ei ole lisas nimetatud lepingu osaline, võib ta ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes teha deklaratsiooni, et konventsiooni kohaldamisel selle konventsiooniosalise suhtes seda lepingut ei kohaldata. Deklaratsioon kaotab kehtivuse kohe, kui asjakohane leping jõustub konventsiooniosalise suhtes, kes on sellise deklaratsiooni teinud; konventsiooniosaline teatab Euroopa Nõukogu peasekretärile lepingu jõustumisest.

Artikkel 2

Eesmärk

Konventsiooni eesmärk on tugevdada konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste meetmetega kui ka rahvusvahelise koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju inimõigustele, esmajoones õigusele elada, võttes arvesse konventsiooniosaliste vahel kohaldatavaid mitme- ja kahepoolseid lepinguid ning kokkuleppeid.

Artikkel 3

Terrorismi ennetamise riigisisesed meetmed

1.   Konventsiooniosaline võtab asjakohaseid meetmeid, eelkõige õiguskaitseasutuste ja muude asutuste väljaõppe ning hariduse, kultuuri, teabe, meedia ja üldsuse teadlikkuse suurendamise valdkonnas, et ennetada terrorikuritegusid ja nende negatiivseid tagajärgi, austades Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis kehtestatud inimõigusi käsitlevaid kohustusi, kui nimetatud konventsioon ja pakt tema suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel põhinevaid kohustusi.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid riigiasutuste koostöö tõhustamiseks ja arendamiseks, et ennetada terrorikuritegusid ja nende negatiivseid tagajärgi, sealhulgas:

| a) | vahetades teavet; |
| --- | --- |

a)

vahetades teavet;

| b) | tugevdades inimeste ja ehitiste kaitset; |
| --- | --- |

b)

tugevdades inimeste ja ehitiste kaitset;

| c) | tõhustades tsiviil-hädaolukordade koordinatsioonikavasid ja väljaõpet. |
| --- | --- |

c)

tõhustades tsiviil-hädaolukordade koordinatsioonikavasid ja väljaõpet.

3.   Konventsiooniosaline soodustab sallivust, aidates kaasa uskude- ja kultuuridevahelisele dialoogile, mis hõlmaks vajaduse korral vabaühendusi ja muid kodanikuühiskonna organisatsioone, et hoida ära pingeid, mis võiksid anda põhjust terrorikuritegudeks.

4.   Konventsiooniosaline püüab suurendada üldsuse teadlikkust terrorikuritegude ja konventsioonis määratletud kuritegude olemasolust, põhjustest, tõsidusest ja nende ohust ning kaalub vajadust kutsuda üldsust pakkuma pädevatele asutustele tegelikku, konkreetset abi, mis aitaks ennetada terrorikuritegusid ja konventsioonis määratletud kuritegusid.

Artikkel 4

Rahvusvaheline ennetamisalane koostöö

Vajaduse korral abistavad ja toetavad konventsiooniosalised üksteist oma võimaluste kohaselt, et tõhustada suutlikkust ennetada terrorikuritegusid, ning vahetavad sel eesmärgil teavet ja praktilisi kogemusi, korraldavad väljaõpet ja muid terrorismi ennetavaid ühisettevõtmisi.

Artikkel 5

Avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele

1.   Konventsiooni tähenduses on „avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele“ üldsusele sõnumi levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine terrorikuriteole õhutamise tahtlusega, kui selline käitumine otseselt või kaudselt toetab terrorikuritegu, tekitades selle toimepanemise ohu.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 6

Terroristi värbamine

1.   Konventsiooni tähenduses on „terroristi värbamine“ isikule ettepaneku tegemine panna toime terrorikuritegu või osaleda selles või liituda ühenduse või rühmaga, et aidata sellel ühendusel või rühmal terrorikuritegusid toime panna.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristi värbamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 7

Terrorismialane väljaõpe

1.   Konventsiooni tähenduses on „terrorismialane väljaõpe“ terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks juhiste andmine lõhkeainete, tuli- või muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise kohta või muude eriliste meetodite või tehniliste võtete kohta, teades, et oskusi kavatsetakse kasutada terrorikuriteo toimepanemise või sellele kaasaaitamise eesmärgil.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terrorismialane väljaõpe riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 8

Terrorikuriteo toimepanemise asjassepuutumatus

Kuriteoga artiklite 5–7 tähenduses võib olla tegemist ka juhul, kui terrorikuritegu ei ole tegelikult toime pandud.

Artikkel 9

Kuriteost osavõtt

1.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et kehtestada riigisiseses õiguses kuriteona:

| a) | osavõtt artiklites 5–7 määratletud kuriteost; |
| --- | --- |

a)

osavõtt artiklites 5–7 määratletud kuriteost;

| b) | teiste organiseerimine või juhtimine artiklites 5–7 määratletud kuriteo toimepanemisel; |
| --- | --- |

b)

teiste organiseerimine või juhtimine artiklites 5–7 määratletud kuriteo toimepanemisel;

| c) | kaasaaitamine ühele või mitmele artiklites 5–7 määratletud kuriteole, mille paneb toime ühise eesmärgi nimel tegutsev inimrühm. Kaasabi peab olema tahtlik ja osutatud kas:






  i) | rühma kriminaalse tegevuse või kriminaalse eesmärgi edendamiseks, kui tegevus või eesmärk hõlmab artiklites 5–7 määratletud kuriteo toimepanemist, või |
| --- | --- | --- |

c)

kaasaaitamine ühele või mitmele artiklites 5–7 määratletud kuriteole, mille paneb toime ühise eesmärgi nimel tegutsev inimrühm. Kaasabi peab olema tahtlik ja osutatud kas:

i)

rühma kriminaalse tegevuse või kriminaalse eesmärgi edendamiseks, kui tegevus või eesmärk hõlmab artiklites 5–7 määratletud kuriteo toimepanemist, või

| ii) | teades rühma kavatsust panna toime artiklites 5–7 määratletud kuritegu. |
| --- | --- |

ii)

teades rühma kavatsust panna toime artiklites 5–7 määratletud kuritegu.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses ja kooskõlas sellega artiklites 6 ja 7 määratletud kuriteo katse kuriteona.

Artikkel 10

Juriidilise isiku vastutus

1.   Konventsiooniosaline võtab oma õiguspõhimõtteid järgides meetmeid, et sätestada juriidilise isiku vastutus osalemise eest artiklites 5–7 või 9 määratletud kuriteos.

2.   Lähtuvalt konventsiooniosalise õiguspõhimõtetest võib juriidilise isiku vastutus olla kriminaal-, tsiviil- või haldusvastutus.

3.   Nimetatud vastutus ei tohi piirata kuriteo toimepannud füüsilise isiku kriminaalvastutust.

Artikkel 11

Mõjutusvahendid ja meetmed

1.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et karistused artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegude eest on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Kui riigisisene õigus seda lubab, võib välisriigi kohtute eelmisi lõppotsuseid konventsioonis määratletud kuritegude kohta võtta arvesse karistuse määramisel riigisisese õiguse kohaselt.

3.   Konventsiooniosaline tagab, et artikli 10 kohaselt vastutusele võetud juriidiliste isikute suhtes kasutatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid kriminaalkaristusi või muid mõjutusvahendeid, sealhulgas rahalisi mõjutusvahendeid.

Artikkel 12

Tingimused ja kaitsemeetmed

1.   Konventsiooniosaline järgib artiklites 5–7 ja 9 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis kehtestatud kohustusi, mis käsitlevad inimõigusi, esmajoones õigust sõnavabadusele, ühinemisvabadusele ja usuvabadusele, kui nimetatud konventsioon ja pakt tema suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel põhinevaid kohustusi.

2.   Artiklites 5–7 ja 9 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel peab lisaks järgima proportsionaalsuse põhimõtet, pidades silmas seaduslikke eesmärke ja nende vajalikkust demokraatlikus ühiskonnas, ning välistama igasuguse omavoli ning ebavõrdse ja rassistliku kohtlemise.

Artikkel 13

Terrorismiohvrite kaitse, hüvitus neile ja nende toetus

Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et kaitsta ja toetada tema territooriumil toime pandud terroriaktide ohvreid. Nimetatud meetmed võivad asjakohaste riiklike kavade ja riigisiseste seaduste kohaselt sisaldada muu hulgas rahalist abi ja hüvitist terrorismiohvritele ning nende lähisugulastele.

Artikkel 14

Jurisdiktsioon

1.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid oma jurisdiktsiooni kehtestamiseks konventsioonis määratletud kuritegude suhtes, kui:

| a) | kuritegu on toime pandud tema territooriumil; |
| --- | --- |

a)

kuritegu on toime pandud tema territooriumil;

| b) | kuritegu on toime pandud tema lippu kandva laeva pardal või tema seaduste kohaselt registreeritud õhusõiduki pardal; |
| --- | --- |

b)

kuritegu on toime pandud tema lippu kandva laeva pardal või tema seaduste kohaselt registreeritud õhusõiduki pardal;

| c) | kuriteo on toime pannud tema kodanik. |
| --- | --- |

c)

kuriteo on toime pannud tema kodanik.

2.   Samuti võib konventsiooniosaline kehtestada oma jurisdiktsiooni konventsioonis määratletud kuritegude suhtes, kui:

| a) | kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu tema territooriumil või tema kodaniku vastu või kuritegu viis selleni; |
| --- | --- |

a)

kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu tema territooriumil või tema kodaniku vastu või kuritegu viis selleni;

| b) | kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu tema välismaal asuva vara, sealhulgas tema diplomaatilise või konsulaaresinduse valduste vastu, või kuritegu viis selleni; |
| --- | --- |

b)

kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu tema välismaal asuva vara, sealhulgas tema diplomaatilise või konsulaaresinduse valduste vastu, või kuritegu viis selleni;

| c) | kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu, kavatsusega sundida teda tegema või jätta tegemata teatavat tegu, või kuritegu viis selleni; |
| --- | --- |

c)

kuriteo eesmärk oli panna toime artiklis 1 nimetatud terrorikuritegu, kavatsusega sundida teda tegema või jätta tegemata teatavat tegu, või kuritegu viis selleni;

| d) | kuriteo on toime pannud kodakondsuseta isik, kellel on tema territooriumil alaline elukoht; |
| --- | --- |

d)

kuriteo on toime pannud kodakondsuseta isik, kellel on tema territooriumil alaline elukoht;

| e) | kuritegu on pandud toime õhusõiduki pardal, mida kasutab tema valitsus. |
| --- | --- |

e)

kuritegu on pandud toime õhusõiduki pardal, mida kasutab tema valitsus.

3.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et kehtestada oma jurisdiktsioon konventsioonis määratletud kuritegude suhtes juhul, kui kuriteo oletatav toimepanija asub tema territooriumil ja ta ei anna teda välja ühelegi konventsiooniosalisele, kelle õiguses on temaga sama jurisdiktsiooni teostamise alus.

4.   Konventsioon ei välista kriminaaljurisdiktsiooni teostamist konventsiooniosalise õiguse alusel.

5.   Kui konventsioonis nimetatud oletatava kuriteo üle taotleb jurisdiktsiooni rohkem kui üks konventsiooniosaline, siis peavad asjaomased konventsiooniosalised omavahel nõu, et määrata süüdistuse esitamiseks kõige kohasem jurisdiktsioon.

Artikkel 15

Uurimiskohustus

1.   Kui konventsiooniosaline on saanud teavet, et konventsioonis määratletud kuriteo toimepanija või oletatav toimepanija võib asuda tema territooriumil, võtab ta kooskõlas riigisisese õigusega meetmeid teabes esitatud faktide uurimiseks.

2.   Konventsiooniosaline, kelle territooriumil kuriteo toimepanija või oletatav toimepanija asub, võtab kooskõlas riigisisese õigusega meetmeid, et tagada isiku kohalolek süüdistuse esitamiseks või väljaandmiseks, kui asjaolud annavad selleks aluse.

3.   Isikul, kelle suhtes on võetud lõikes 2 nimetatud meetmeid, on õigus:

| a) | viivitamata võtta ühendust kodakondsusriigi lähima asjakohase esindajaga või muu isikuga, kellel on õigus kaitsta tema õigusi, või kui ta on kodakondsuseta isik, siis tema elukohariigi esindajaga; |
| --- | --- |

a)

viivitamata võtta ühendust kodakondsusriigi lähima asjakohase esindajaga või muu isikuga, kellel on õigus kaitsta tema õigusi, või kui ta on kodakondsuseta isik, siis tema elukohariigi esindajaga;

| b) | kohtuda selle riigi esindajaga; |
| --- | --- |

b)

kohtuda selle riigi esindajaga;

| c) | saada teavet punktides a ja b ette nähtud õiguste kohta. |
| --- | --- |

c)

saada teavet punktides a ja b ette nähtud õiguste kohta.

4.   Lõikes 3 nimetatud õigusi rakendatakse kooskõlas selle riigi õigusaktidega, kus kuriteo toimepanija või oletatav toimepanija asub, tingimusel et õigusaktid võimaldavad lõikes 3 nimetatud õigusi kasutada täies mahus.

5.   Lõiked 3 ja 4 ei piira artikli 14 lõike 1 punkti c või lõike 2 punkti d järgi jurisdiktsiooni taotleva konventsiooniosalise õigust kutsuda Rahvusvaheline Punase Risti Komitee esindajaid kuriteo oletatava toimepanijaga ühendust pidama ja temaga kohtuma.

Artikkel 16

Konventsiooni kohaldamata jätmine

Konventsiooni ei kohaldata juhul, kui artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegu pannakse toime ühe riigi territooriumil, kuriteo oletatav toimepanija on selle riigi kodanik ja asub selle riigi territooriumil ning ühelgi teisel riigil ei ole artikli 14 lõike 1 või 2 kohaselt alust jurisdiktsiooni teostada, vajaduse korral kohaldatakse siiski nende juhtumite suhtes artikleid 17 ja 20–22.

Artikkel 17

Rahvusvaheline kriminaalkoostöö

1.   Konventsiooniosalised osutavad üksteisele igakülgset kaasabi artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegude uurimisel või kriminaal- või väljaandmismenetlustes, sealhulgas menetluses vajalike ja nende valduses olevate tõendite saamisel.

2.   Konventsiooniosalised täidavad lõikes 1 ettenähtud kohustusi kooskõlas vastastikuse õigusabi lepingute ja muude selliste kokkulepetega. Nimetatud lepingute või kokkulepete puudumise korral osutavad konventsiooniosalised üksteisele abi oma riigisisese õiguse kohaselt.

3.   Kui kriminaal- või väljaandmismenetlust toimetatakse kuriteo suhtes, mille eest võib juriidiline isik olla taotluse esitanud konventsiooniosalise riigis vastutav kooskõlas artikliga 10, teevad konventsiooniosalised igakülgset koostööd taotluse saanud konventsiooniosalise asjakohaste seaduste, lepingute ja kokkulepete alusel.

4.   Konventsiooniosaline võib kaaluda lisavõimaluste loomist, et jagada teiste konventsiooniosalistega teavet või tõendeid, mis on vajalikud artikli 10 kohase kriminaal-, haldus- või tsiviilvastutuse määramiseks.

Artikkel 18

Väljaandmine või süüdistuse esitamine

1.   Kui konventsiooniosalisel on jurisdiktsioon artikli 14 kohaselt ja ta ei anna tema territooriumil asuvat kuriteo oletatavat toimepanijat välja, peab ta erandeid tegemata ja olenemata sellest, kas kuritegu pandi toime tema territooriumil, andma juhtumi põhjendamatult viivitamata oma pädevatele asutustele süüdistuse esitamiseks oma seadusjärgse menetluse korras. Asutused teevad selle konventsiooniosalise õiguse kohaselt otsuse nii nagu iga muu raske kuriteo korral.

2.   Kui konventsiooniosaline võib oma õiguse kohaselt oma kodaniku välja anda või muul viisil üle anda ainult tingimusel, et isik saadetakse pärast kohtumenetluse lõppemist tema riiki tagasi karistust kandma, ning nimetatud konventsiooniosaline ja isiku väljaandmist taotlev konventsiooniosaline on sellega ja teiste asjakohaste tingimustega nõus, on sellise tingimusega väljaandmine või üleandmine lõikes 1 ette nähtud kohustuse täitmiseks piisav.

Artikkel 19

Väljaandmine

1.   Artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuriteod loetakse lisatuks kõigisse konventsiooniosaliste vahel enne konventsiooni jõustumist sõlmitud ja praegu kehtivatesse väljaandmislepingutesse kui kuriteod, mille puhul kohaldatakse väljaandmist. Konventsiooniosalised kohustuvad lisama sellised kuriteod kõigisse nende vahel edaspidi sõlmitavatesse väljaandmislepingutesse kui kuriteod, mille puhul kohaldatakse väljaandmist.

2.   Kui konventsiooniosaline on seadnud väljaandmise tingimuseks lepingu olemasolu ja ta saab väljaandmistaotluse konventsiooniosaliselt, kellega tal ei ole väljaandmislepingut, võib ta artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegude korral käsitada konventsiooni väljaandmise õigusliku alusena. Väljaandmisel järgitakse taotluse saanud konventsiooniosalise õigusega ette nähtud muid tingimusi.

3.   Konventsiooniosalised, kes ei sea väljaandmise tingimuseks lepingu olemasolu, käsitavad artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid omavahelistes suhetes selliste kuritegudena, mille puhul kohaldatakse väljaandmist; väljaandmisel järgitakse taotluse saanud konventsiooniosalise õigusega ette nähtud tingimusi.

4.   Vajaduse korral käsitatakse väljaandmise puhul artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid, nagu ei oleks need toime pandud mitte ainult nende toimepanemise kohas, vaid ka nende riikide territooriumil, kes on kehtestanud oma jurisdiktsiooni artikli 14 kohaselt.

5.   Konventsiooniosaliste vahel sõlmitud kõigi väljaandmislepingute sätted, mis käsitlevad artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid ja mis on konventsiooniga vastuolus, loetakse muudetuks.

Artikkel 20

Taotluse tagasilükkamine poliitilisel alusel

1.   Artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegu ei käsitata väljaandmise või vastastikuse õigusabi osutamise korral poliitilise, poliitilise kuriteoga seotud või poliitilistel motiividel toimepandud kuriteona. Konventsiooniosaline ei või väljaandmise või vastastikuse õigusabi taotlust tagasi lükata üksnes põhjusel, et see käsitleb poliitilist või poliitilise kuriteoga seotud või poliitilistel motiividel toimepandud kuritegu.

2.   Piiramata 23. mai 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artiklite 19–23 kohaldamist konventsiooni teistele artiklitele, võib iga riik või Euroopa Ühendus konventsioonile alla kirjutades või selle ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes teha deklaratsiooni, et ta jätab endale õiguse mitte kohaldada konventsioonis määratletud kuriteo puhul väljaandmise suhtes lõiget 1. Konventsiooniosaline kohustub otsustama reservatsiooni kohaldamise iga juhtumi korral eraldi ja otsust nõuetekohaselt põhjendama.

3.   Konventsiooniosaline võib lõike 2 kohaselt tehtud reservatsiooni täielikult või osaliselt tagasi võtta, teatades sellest Euroopa Nõukogu peasekretärile; reservatsiooni tagasivõtmine jõustub teate kättesaamise kuupäeval.

4.   Lõike 2 kohaselt reservatsiooni teinud konventsiooniosaline ei või taotleda teiselt konventsiooniosaliselt lõike 1 kohaldamist; kui reservatsioon on osaline või tingimuslik, võib ta siiski taotleda selle artikli kohaldamist sel määral, mil ta ise on selle heaks kiitnud.

5.   Reservatsioon kehtib kolm aastat asjaomase konventsiooniosalise suhtes konventsiooni jõustumise kuupäevast alates. Reservatsiooni saab pikendada sama pikkade ajavahemike kaupa.

6.   Kaksteist kuud enne reservatsiooni kehtivusaja lõppu teatab Euroopa Nõukogu peasekretär sellest asjaomasele konventsiooniosalisele. Hiljemalt kolm kuud enne reservatsiooni kehtivusaja lõppu teatab konventsiooniosaline Euroopa Nõukogu peasekretärile oma otsusest reservatsiooni kohaldamist jätkata, seda muuta või see tagasi võtta. Kui konventsiooniosaline teatab Euroopa Nõukogu peasekretärile, et jätkab reservatsiooni kohaldamist, siis lisab ta selgituseks põhjuse. Kui konventsiooniosaline oma soovist ei teata, siis teatab Euroopa Nõukogu peasekretär konventsiooniosalisele, et asjakohane reservatsioon pikeneb automaatselt kuueks kuuks. Kui konventsiooniosaline ei teata enne selle perioodi lõppu oma kavatsusest reservatsiooni kohaldamist jätkata või seda muuta, siis loetakse reservatsioon lõppenuks.

7.   Kui konventsiooniosaline ei anna teise konventsiooniosalise taotlusel isikut välja, kohaldades oma reservatsiooni, siis annab ta juhtumi erandeid tegemata ja põhjendamatult viivitamata oma pädevatele asutustele süüdistuse esitamiseks, kui taotluse esitanud konventsiooniosaline ja taotluse saanud konventsiooniosaline ei lepi kokku teisiti. Pädevad asutused teevad selle konventsiooniosalise õiguse kohaselt otsuse süüdistuse esitamise kohta nii nagu iga muu raske kuriteo korral. Menetluse lõpptulemusest teavitab taotluse saanud konventsiooniosaline põhjendamatult viivitamata taotluse esitanud konventsiooniosalist ja Euroopa Nõukogu peasekretäri, kes edastab teabe artiklis 30 nimetatud konventsiooniosaliste nõupidamisele.

8.   Otsus keelduda väljaandmise taotlusest selle reservatsiooni alusel tuleb kohe edastada taotluse esitanud konventsiooniosalisele. Kui mõistliku aja jooksul ei ole taotluse saanud konventsiooniosaline teinud asjas kohtuotsust lõike 7 kohaselt, siis võib taotluse esitanud konventsiooniosaline teavitada sellest Euroopa Nõukogu peasekretäri, kes edastab küsimuse artiklis 30 nimetatud konventsiooniosaliste nõupidamisele. Nõupidamisel arutatakse teemat ja avaldatakse arvamust selle kohta, kas keeldumine vastab konventsioonile; arvamus esitatakse ministrite komiteele sellekohase deklaratsiooni avaldamiseks. Käesolevas lõikes ette nähtud ülesandeid täites piirdub ministrite komitee koosseis Euroopa Nõukogu liikmesriikidega.

Artikkel 21

Diskrimineerimise klausel

1.   Midagi selles konventsioonis ei saa tõlgendada väljaandmis- või vastastikuse õigusabi osutamise kohustusena, kui taotluse saanud konventsiooniosalisel on tugev alus arvata, et artiklites 5–7 ja 9 määratletud kuritegusid käsitlev väljaandmistaotlus või vastastikuse õigusabi taotlus on tehtud isikule süüdistuse esitamiseks või tema karistamiseks rassi, usu, kodakondsuse, etnilise päritolu või poliitilise meelsuse tõttu, või kui taotluse rahuldamine kahjustaks selle isiku seisundit mis tahes nimetatud põhjustel.

2.   Midagi selles konventsioonis ei saa tõlgendada väljaandmiskohustusena, kui isikul, kelle kohta tehakse väljaandmistaotlus, on oht sattuda piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse ohvriks.

3.   Midagi selles konventsioonis ei saa tõlgendada väljaandmiskohustusena, kui isikut, kelle kohta tehakse väljaandmistaotlus, ähvardab surmanuhtluse määramine või juhul, kui taotluse saanud konventsiooniosalise õigus ei võimalda eluaegset vangistust, eluaegne vangistus armuandmisvõimaluseta; see ei kehti, kui kohaldatav väljaandmisleping näeb taotluse saanud konventsiooniosalisele ette väljaandmiskohustuse ning kui taotluse saanud konventsiooniosaline peab küllaldaseks taotluse esitanud konventsiooniosalise kinnitust, et surmanuhtlust ei määrata või määramise korral ei viida täide või et inimesele ei määrata eluaegset vangistust armuandmisvõimaluseta.

Artikkel 22

Omaalgatuslik teabe andmine

1.   Piiramata oma uurimis- või menetlustoimingute tegemist, võivad konventsiooniosalise pädevad asutused eelneva taotluseta edastada teise konventsiooniosalise pädevatele asutustele oma uurimistoimingute käigus saadud teavet, kui nende arvates võib selle avaldamine abistada teavet vastuvõtval konventsiooniosalisel alustada menetlust või teha uurimistoiminguid või selle tulemusel võib teine konventsiooniosaline teha konventsiooni alusel taotluse.

2.   Teavet edastav konventsiooniosaline võib kooskõlas oma riigisisese õigusega määrata teisele konventsiooniosalisele sellise teabe kasutamise tingimused.

3.   Teavet vastuvõttev konventsiooniosaline on nende tingimustega seotud.

4.   Konventsiooniosaline võib igal ajal edastada Euroopa Nõukogu peasekretärile deklaratsiooni, et ta jätab endale õiguse mitte olla seotud teavet edastava konventsiooniosalise tingimustega lõike 2 kohaselt; see ei kehti juhul, kui ta on saanud eelneva teate teabe laadi kohta ja on nõustunud teabe saatmisega.

Artikkel 23

Allakirjutamine ja jõustumine

1.   Konventsioon on avatud allakirjutamiseks Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Ühendusele ja konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele.

2.   Konventsioon tuleb ratifitseerida või heaks kiita. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.

3.   Konventsioon jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil kuus allakirjutanud konventsiooniosalist, kellest vähemalt neli on Euroopa Nõukogu liikmesriigid, on lõike 2 kohaselt väljendanud nõusolekut konventsiooni siduvuse kohta.

4.   Allakirjutanud konventsiooniosalise suhtes, kes on väljendanud soovi end konventsiooniga siduda, jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil ta on lõike 2 kohaselt väljendanud nõusolekut konventsiooni siduvuse kohta.

Artikkel 24

Konventsiooniga ühinemine

1.   Konventsiooni jõustumise järel võib Euroopa Nõukogu ministrite komitee pärast nõupidamist konventsiooniosalistega ja nendelt ühehäälse nõusoleku saamist kutsuda konventsiooniga ühinema riigi, kes ei ole Euroopa Nõukogu liige ega ole osalenud konventsiooni väljatöötamisel. Otsus tehakse enamushääletusel Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 20 punkti d kohaselt ja ministrite komitees osalevate konventsiooniosaliste esindajate ühehäälsel otsusel.

2.   Konventsiooniga lõike 1 kohaselt ühineva riigi suhtes jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ühinemiskirja hoiuleandmisest Euroopa Nõukogu peasekretärile.

Artikkel 25

Territoriaalne kohaldamine

1.   Riik või Euroopa Ühendus võib konventsioonile alla kirjutades või selle ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes täpsustada territooriumi või territooriumid, millele konventsiooni kohaldatakse.

2.   Konventsiooniosaline võib hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava deklaratsiooniga laiendada konventsiooni kohaldamist muule deklaratsioonis nimetatud territooriumile. Sellise territooriumi suhtes jõustub konventsioon selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele deklaratsiooni laekumisest peasekretärile.

3.   Eelmise kahe lõike kohaselt tehtud deklaratsiooni võib selles nimetatud territooriumi suhtes tagasi võtta, teavitades sellest Euroopa Nõukogu peasekretäri. Tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil peasekretär on teate kätte saanud.

Artikkel 26

Konventsiooni mõju

1.   Konventsioon täiendab konventsiooniosaliste mitme- ja kahepoolseid lepinguid ning kokkuleppeid, sealhulgas järgmisi Euroopa Nõukogu lepinguid:

| — | väljaandmise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud 13. detsembril 1957 Pariisis (ETS nr 24); |
| --- | --- |

—

väljaandmise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud 13. detsembril 1957 Pariisis (ETS nr 24);

| — | kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud 20. aprillil 1959 Strasbourgis (ETS nr 30); |
| --- | --- |

—

kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud 20. aprillil 1959 Strasbourgis (ETS nr 30);

| — | terrorismi tõkestamise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud 27. jaanuaril 1977 Strasbourgis (ETS nr 90); |
| --- | --- |

—

terrorismi tõkestamise Euroopa konventsioon, allakirjutamiseks avatud 27. jaanuaril 1977 Strasbourgis (ETS nr 90);

| — | kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni lisaprotokoll, allakirjutamiseks avatud 17. märtsil 1978 Strasbourgis (ETS nr 99); |
| --- | --- |

—

kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni lisaprotokoll, allakirjutamiseks avatud 17. märtsil 1978 Strasbourgis (ETS nr 99);

| — | kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teine lisaprotokoll, allakirjutamiseks avatud 8. novembril 2001 Strasbourgis (ETS nr 182); |
| --- | --- |

—

kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni teine lisaprotokoll, allakirjutamiseks avatud 8. novembril 2001 Strasbourgis (ETS nr 182);

| — | terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni muutmise protokoll, allakirjutamiseks avatud 15. mail 2003 Strasbourgis (ETS nr 190). |
| --- | --- |

—

terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni muutmise protokoll, allakirjutamiseks avatud 15. mail 2003 Strasbourgis (ETS nr 190).

2.   Kui kaks või enam konventsiooniosalist on konventsioonis käsitletud küsimustes juba sõlminud kokkuleppe või lepingu või on oma suhteid muul moel korraldanud või kavatsevad seda teha, on neil õigus kohaldada ka asjaomast kokkulepet või lepingut või oma suhteid muul moel korraldada. Kui konventsiooniosalised korraldavad oma suhteid konventsioonis käsitletud küsimustes teisiti, kui selles reguleeritud, teevad nad seda kooskõlas konventsiooni eesmärkide ja põhimõtetega.

3.   Piiramata konventsiooni mõtet ja eesmärki ning selle kohaldamist teiste konventsiooniosaliste suhtes, kohaldavad need konventsiooniosalised, kes on Euroopa Liidu liikmed, omavahelistes suhetes iga juhtumi puhul seda valdkonda reguleerivaid ühenduse ja Euroopa Liidu õigusakte.

4.   Konventsioon ei piira konventsiooniosalise ega üksikisiku muid rahvusvahelisel õigusel, sealhulgas rahvusvahelisel humanitaarõigusel põhinevaid õigusi, kohustusi ega vastutust.

5.   Konventsiooni asemel kohaldatakse rahvusvahelist humanitaarõigust relvajõudude tegutsemisele relvakonflikti korral, nagu need mõisted on määratletud rahvusvahelises humanitaarõiguses, ning kohaldatavuse piires muid rahvusvahelise õiguse norme konventsiooniosalise sõjaväelaste tegevusele nende ametikohustuste täitmisel.

Artikkel 27

Konventsiooni muutmine

1.   Konventsiooni muudatusettepanekuid võivad esitada konventsiooniosaline, Euroopa Nõukogu ministrite komitee või konventsiooniosaliste nõupidamine.

2.   Euroopa Nõukogu peasekretär edastab muudatusettepanekud konventsiooniosalistele.

3.   Samuti edastatakse konventsiooniosaliste või ministrite komitee muudatusettepanek konventsiooniosaliste nõupidamisele, nõupidamise arvamus esitatakse ministrite komiteele.

4.   Ministrite komitee arutab muudatusettepanekuid ja konventsiooniosaliste nõupidamise arvamusi ning võib muudatuse vastu võtta.

5.   Muudatuse tekst, mille on ministrite komitee lõike 4 kohaselt vastu võtnud, edastatakse konventsiooniosalistele heakskiitmiseks.

6.   Lõike 4 kohaselt vastu võetud muudatus jõustub kolmekümnendal päeval pärast seda, kui kõik konventsiooniosalised on teavitanud peasekretäri selle heakskiitmisest.

Artikkel 28

Lisa läbivaatamine

1.   Lisas oleva lepingute nimekirja uuendamiseks võib muudatusettepanekuid teha konventsiooniosaline või ministrite komitee. Need muudatusettepanekud puudutavad üksnes rahvusvahelist terrorismi käsitlevaid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames sõlmitud ja jõustunud üleilmseid lepinguid. Euroopa Nõukogu peasekretär edastab need konventsiooniosalistele.

2.   Pärast nõupidamist konventsiooniosalistega, kes ei ole Euroopa Nõukogu liikmesriigid, võib ministrite komitee muudatusettepaneku Euroopa Nõukogu põhikirja artikli 20 punkti d kohaselt enamushäältega vastu võtta. Muudatus jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil see konventsiooniosalistele edastati. Selle perioodi jooksul võib konventsiooniosaline teavitada Euroopa Nõukogu peasekretäri vastuväitest muudatuse jõustumise kohta enda suhtes.

3.   Kui kolmandik konventsiooniosalistest annab peasekretärile teada vastuväitest muudatuse jõustumisele, siis muudatus ei jõustu.

4.   Kui vähem kui kolmandik konventsiooniosalistest annab teada vastuväitest, siis jõustub muudatus nende konventsiooniosaliste suhtes, kes ei ole vastuväitest teada andnud.

5.   Kui muudatus on lõike 2 kohaselt jõustunud ja konventsiooniosaline on andnud teada oma vastuväitest, siis jõustub muudatus selle konventsiooniosalise suhtes selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil ta on Euroopa Nõukogu peasekretäri teavitanud selle heakskiitmisest.

Artikkel 29

Vaidluste lahendamine

Konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlusi püüavad konventsiooniosalised lahendada läbirääkimise teel või muul oma valitud rahumeelsel viisil, sealhulgas vaidluse andmine vahekohtusse, kelle otsus on vaidlusosalistele siduv, või Rahvusvahelisse Kohtusse.

Artikkel 30

Konventsiooniosaliste nõupidamine

1.   Konventsiooniosalised peavad korrapäraselt nõu, et:

| a) | teha ettepanekuid hõlbustada ja edendada konventsiooni tõhusat kasutamist ja rakendamist, sealhulgas määrata kindlaks sellekohaseid probleeme ja konventsiooni alusel tehtud deklaratsioonide tagajärgi; |
| --- | --- |

a)

teha ettepanekuid hõlbustada ja edendada konventsiooni tõhusat kasutamist ja rakendamist, sealhulgas määrata kindlaks sellekohaseid probleeme ja konventsiooni alusel tehtud deklaratsioonide tagajärgi;

| b) | esitada arvamus, kas artikli 20 lõike 8 kohaselt neile edastatud otsus keelduda väljaandmisest on lubatud; |
| --- | --- |

b)

esitada arvamus, kas artikli 20 lõike 8 kohaselt neile edastatud otsus keelduda väljaandmisest on lubatud;

| c) | teha artikli 27 kohaselt konventsiooni muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

c)

teha artikli 27 kohaselt konventsiooni muudatusettepanekuid;

| d) | esitada arvamus artikli 27 lõike 3 kohaselt tehtud konventsiooni muudatusettepaneku kohta; |
| --- | --- |

d)

esitada arvamus artikli 27 lõike 3 kohaselt tehtud konventsiooni muudatusettepaneku kohta;

| e) | väljendada arvamust konventsiooni kohaldamise asjus ja soodustada teabevahetust olulise õigus-, poliitika- või tehnoloogiaalase arengu teemal. |
| --- | --- |

e)

väljendada arvamust konventsiooni kohaldamise asjus ja soodustada teabevahetust olulise õigus-, poliitika- või tehnoloogiaalase arengu teemal.

2.   Konventsiooniosaliste nõupidamise kutsub kokku Euroopa Nõukogu peasekretär, kui ta peab seda vajalikuks või kui konventsiooniosaliste enamik või ministrite komitee seda taotleb.

3.   Konventsiooniosalisi abistab käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel Euroopa Nõukogu sekretariaat.

Artikkel 31

Denonsseerimine

1.   Konventsiooniosaline võib konventsiooni igal ajal denonsseerida Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava kirjaliku teatega.

2.   Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil peasekretär on teate kätte saanud.

Artikkel 32

Teavitamine

Euroopa Nõukogu peasekretär teeb Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Ühendusele, konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning konventsiooniga ühinenud või ühinema kutsutud riikidele teatavaks iga:

| a) | allakirjutamise; |
| --- | --- |

a)

allakirjutamise;

| b) | ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise; |
| --- | --- |

b)

ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise;

| c) | konventsiooni artikli 23 kohase jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

c)

konventsiooni artikli 23 kohase jõustumise kuupäeva;

| d) | artikli 1 lõike 2, artikli 22 lõike 4 ja artikli 25 kohaselt tehtud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

d)

artikli 1 lõike 2, artikli 22 lõike 4 ja artikli 25 kohaselt tehtud deklaratsiooni;

| e) | konventsiooniga seotud muu akti, teate või teadaande. |
| --- | --- |

e)

konventsiooniga seotud muu akti, teate või teadaande.

SELLE KINNITUSEKS ON TÄIEVOLILISED ESINDAJAD konventsioonile alla kirjutanud.

Koostatud 16. mail 2005. aastal Varssavis inglise ja prantsuse keeles ühes eksemplaris; mõlemad tekstid on autentsed ja antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu peasekretär edastab tõestatud koopiad kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Ühendusele, konventsiooni väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning konventsiooniga ühinema kutsutud riikidele.

---

Lisa

1.

Õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsioon, alla kirjutatud 16. detsembril 1970 Haagis.

2.

Tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsioon, sõlmitud 23. septembril 1971 Montrealis.

3.

Rahvusvaheliselt kaitstud isikute, kaasa arvatud diplomaatiliste agentide vastu suunatud kuritegude tõkestamise ja karistamise konventsioon, vastu võetud 14. detsembril 1973 New Yorgis.

4.

Pantvangivõtmise vastane rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 17. detsembril 1979 New Yorgis.

5.

Tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioon, vastu võetud 3. märtsil 1980 Viinis.

6.

Tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsiooni lisaprotokoll ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades, koostatud 24. veebruaril 1988 Montrealis.

7.

Meresõitu ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise konventsioon, koostatud 10. märtsil 1988 Roomas.

8.

Mandrilava püsiplatvorme ohustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamise protokoll, koostatud 10. märtsil 1988 Roomas.

9.

Pommiterrorismi vastane konventsioon, vastu võetud 15. detsembril 1997 New Yorgis.

10.

Terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 9. detsembril 1999 New Yorgis.

11.

Tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud 13. aprillil 2005 New Yorgis (1).

---

(1)  Ministrite asemike poolt 1034. koosolekul vastuvõetud lisa muudatus (11. september 2008, punkt 10.1), mis jõustus 13. septembril 2009 vastavalt konventsiooni artiklile 28.

1

---

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/15

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/890,

4. juuni 2018,

terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/1914 (2) kirjutati terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokollile (3) (edaspidi „lisaprotokoll“) alla 22. oktoobril 2015, eeldusel et see sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/1914 (2) kirjutati terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokollile (3) (edaspidi „lisaprotokoll“) alla 22. oktoobril 2015, eeldusel et see sõlmitakse.

| (2) | Lisaprotokolli artiklis 10 on sätestatud, et lisaprotokoll on liidule heakskiitmiseks avatud. |
| --- | --- |

(2)

Lisaprotokolli artiklis 10 on sätestatud, et lisaprotokoll on liidule heakskiitmiseks avatud.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/541 (4) kehtestati liidu ühised normid terrorismivastase võitluse kohta. Seega on liit juba võtnud meetmeid lisaprotokolliga hõlmatud eri valdkondades. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/541 (4) kehtestati liidu ühised normid terrorismivastase võitluse kohta. Seega on liit juba võtnud meetmeid lisaprotokolliga hõlmatud eri valdkondades.

| (4) | Lisaprotokoll tuleks seetõttu liidu nimel heaks kiita liidu pädevusse kuuluvates küsimustes niivõrd, kuivõrd lisaprotokoll võib mõjutada nimetatud ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse niivõrd, kuivõrd lisaprotokoll ei mõjuta ühiseid norme ega muuda nende kohaldamisala. |
| --- | --- |

(4)

Lisaprotokoll tuleks seetõttu liidu nimel heaks kiita liidu pädevusse kuuluvates küsimustes niivõrd, kuivõrd lisaprotokoll võib mõjutada nimetatud ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse niivõrd, kuivõrd lisaprotokoll ei mõjuta ühiseid norme ega muuda nende kohaldamisala.

| (5) | Lisaprotokolliga nõutakse igalt osaliselt kontaktpunkti määramist teabe vahetamiseks terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisivate isikute kohta. Liidu kontaktpunktiks tuleks määrata Europol. Samuti võib määrata liikmesriikide kontaktpunktid. |
| --- | --- |

(5)

Lisaprotokolliga nõutakse igalt osaliselt kontaktpunkti määramist teabe vahetamiseks terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisivate isikute kohta. Liidu kontaktpunktiks tuleks määrata Europol. Samuti võib määrata liikmesriikide kontaktpunktid.

| (6) | Nõukogu raamotsus 2002/475/JSK (5) on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu raamotsus 2002/475/JSK (5) on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni lisaprotokoll kiidetakse liidu pädevusse kuuluvates küsimustes liidu nimel heaks.

Lisaprotokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) määratakse vastavalt lisaprotokolli artiklis 7 sätestatule liidu kontaktpunktiks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (6).

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma lisaprotokolli artiklis 10 sätestatud heakskiitmiskirja (7).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 4. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

T. TSACHEVA

---

(1)  
  18. aprilli 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1914 terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) lisaprotokollile Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 280, 24.10.2015, lk 24).

2

(3)  CETS nr 217.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

4

(5)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

6

(7)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lisaprotokolli Euroopa Liidu suhtes jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

7

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/17

---

TERRORISMI ENNETAMISE EUROOPA NÕUKOGU KONVENTSIOONI LISAPROTOKOLL

Riia, 22. oktoober 2015

EUROOPA NÕUKOGU LIIKMESRIIGID JA TEISED TERRORISMI ENNETAMISE EUROOPA NÕUKOGU KONVENTSIOONI (CETS nr 196) OSALISED, kes on protokollile alla kirjutanud,

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu eesmärk on saavutada oma liikmete suurem ühtsus,

SOOVIDES veelgi tugevdada jõupingutusi terrorismi kõikide vormide ennetamiseks ja tõkestamiseks nii Euroopas kui ka kogu maailmas, austades samal ajal inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet,

MEENUTADES inimõigusi ja põhivabadusi, mis on sätestatud eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis (ETS nr 5) ja selle protokollides ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis,

VÄLJENDADES sügavat muret ohu üle, mida kujutavad endast isikud, kes reisivad välisriiki eesmärgiga panna toime terrorikuritegusid, nendele kaasa aidata või nendes osaleda või pakkuda või saada terrorismialast väljaõpet teise riigi territooriumil,

VÕTTES sellega seoses ARVESSE 24. septembril 2014 ÜRO Julgeolekunõukogus selle 7272. koosolekul vastu võetud resolutsiooni 2178 (2014), eriti selle punkte 4–6,

LEIDES, et on soovitav terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni teatavates aspektides täiendada,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Protokolli eesmärk on täiendada 16. mail 2005 Varssavis allakirjutamiseks avatud terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) sätteid seoses protokolli artiklites 2–6 kirjeldatud tegude kriminaliseerimisega, tugevdades sel teel konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste meetmetega kui ka rahvusvahelise koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju inimõigustele, esmajoones õigusele elada, võttes arvesse konventsiooniosaliste vahel kohaldatavaid mitme- ja kahepoolseid lepinguid ning kokkuleppeid.

Artikkel 2

Terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine

1.   Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine“ ühenduse või rühma tegevuses osalemine eesmärgiga panna toime üks või mitu terrorikuritegu või aidata kaasa ühe või mitme terrorikuriteo toimepanemisele ühenduse või rühma poolt.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 3

Terrorismialase väljaõppe saamine

1.   Protokolli tähenduses on „terrorismialase väljaõppe saamine“ teiselt isikult terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks juhiste saamine, sealhulgas teadmiste või praktiliste oskuste omandamine, lõhkeainete, tuli- või muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise kohta või muude erimeetodite või tehniliste võtete kohta.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terrorismialase väljaõppe saamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 4

Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine

1.   Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine“ sellisesse riiki reisimine, mis ei ole reisija kodakondsusjärgne riik ega elukohariik, terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks või selles osalemiseks või terrorismialase väljaõppe pakkumiseks või saamiseks.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses kuriteona lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine tema territooriumilt või tema kodanike poolt. Seda tehes võib konventsiooniosaline kehtestada oma põhiseaduslike põhimõtetega ettenähtud või kooskõlas olevaid tingimusi.

3.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses ja kooskõlas sellega käesolevas artiklis määratletud kuriteo katse kuriteona.

Artikkel 5

Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine

1.   Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine“ selliste rahaliste vahendite eraldamine või kogumine mis tahes viisil, otseselt või kaudselt, mis täielikult või osaliselt võimaldavad mis tahes isikul terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisida, nagu see on määratletud protokolli artikli 4 lõikes 1, teadmisel, et neid vahendeid kasutatakse täielikult või osaliselt sel eesmärgil.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 6

Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil hõlbustamine

1.   Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil hõlbustamine“ korraldav või hõlbustav tegu, millega abistatakse isikut, kes reisib välisriiki terroristlikel eesmärkidel, nagu see on määratletud protokolli artikli 4 lõikes 1, ja mis tehakse teadmisel, et abi antakse terroristlikel eesmärkidel.

2.   Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil hõlbustamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 7

Teabevahetus

1.   Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 3 lõike 2 punkti a kohaldamist, ning kooskõlas riigisisese õiguse ja kehtivate rahvusvaheliste kohustustega, võtab konventsiooniosaline meetmeid, et tugevdada konventsiooniosaliste vahel sellise kättesaadava asjakohase teabe õigeaegset vahetamist, mis käsitleb terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisivaid isikuid, nagu see on määratletud artiklis 4. Sel eesmärgil määrab konventsiooniosaline kontaktpunkti, mis on kättesaadav 24 tundi ööpäevas, seitse päeva nädalas.

2.   Konventsiooniosaline võib lõike 1 kohaselt määrata juba olemasoleva kontaktpunkti.

3.   Konventsiooniosalise kontaktpunkt peab olema suuteline pidama kiiret sidet teise konventsiooniosalise kontaktpunktiga.

Artikkel 8

Tingimused ja kaitsemeetmed

1.   Konventsiooniosaline järgib protokolli rakendamisel, sealhulgas artiklites 2–6 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis kehtestatud kohustusi, mis käsitlevad inimõigusi, esmajoones õigust liikumisvabadusele, sõnavabadusele, ühinemisvabadusele ja usuvabadusele, kui nimetatud konventsioon ja pakt tema suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel põhinevaid kohustusi.

2.   Protokolli artiklites 2–6 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel peab lisaks järgima proportsionaalsuse põhimõtet, pidades silmas seaduslikke eesmärke ja nende vajalikkust demokraatlikus ühiskonnas, ning välistama igasuguse omavoli ning ebavõrdse ja rassistliku kohtlemise.

Artikkel 9

Seos protokolli ja konventsiooni vahel

Protokollis kasutatud sõnu ja väljendeid tõlgendatakse konventsiooni tähenduses. Konventsiooniosaliste vahel kohaldatakse kõiki konventsiooni sätteid vastavalt, välja arvatud artikkel 9.

Artikkel 10

Allakirjutamine ja jõustumine

1.   Protokoll on avatud allakirjutamiseks konventsioonile allakirjutanud konventsiooniosalistele. Protokoll tuleb ratifitseerida või heaks kiita. Allakirjutanu ei või protokolli ratifitseerida ega heaks kiita, kui ta ei ole eelnevalt ratifitseerinud või heaks kiitnud konventsiooni või ei tee seda samaaegselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.

2.   Protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kuuenda ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisest, kusjuures ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiule andnud riikide hulgas peab olema vähemalt neli Euroopa Nõukogu liikmesriiki.

3.   Allakirjutanud riigi puhul, kes annab oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hiljem hoiule, jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmise päevast.

Artikkel 11

Protokolliga ühinemine

1.   Protokolli jõustumise järel võib riik, kes on ühinenud konventsiooniga, ühineda ka protokolliga või teha seda samaaegselt.

2.   Protokolliga lõike 1 kohaselt ühineva riigi suhtes jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ühinemiskirja hoiuleandmisest Euroopa Nõukogu peasekretärile.

Artikkel 12

Territoriaalne kohaldamine

1.   Riik või Euroopa Liit võib protokollile alla kirjutades või selle ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes täpsustada territooriumi või territooriumid, millele protokolli kohaldatakse.

2.   Konventsiooniosaline võib hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava deklaratsiooniga laiendada protokolli kohaldamist muule deklaratsioonis nimetatud territooriumile. Sellise territooriumi suhtes jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele deklaratsiooni laekumisest peasekretärile.

3.   Eelmise kahe lõike kohaselt tehtud deklaratsiooni võib selles nimetatud territooriumi suhtes tagasi võtta, teavitades sellest Euroopa Nõukogu peasekretäri. Tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil peasekretär on teate kätte saanud.

Artikkel 13

Denonsseerimine

1.   Konventsiooniosaline võib protokolli igal ajal denonsseerida Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava kirjaliku teatega.

2.   Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil Euroopa Nõukogu peasekretär on teate kätte saanud.

3.   Konventsiooni denonsseerimine hõlmab automaatselt ka protokolli denonsseerimist.

Artikkel 14

Teavitamine

Euroopa Nõukogu peasekretär teeb Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Liidule, protokolli väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning protokolliga ühinenud või ühinema kutsutud riikidele teatavaks iga:

| a) | allakirjutamise; |
| --- | --- |

a)

allakirjutamise;

| b) | ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise; |
| --- | --- |

b)

ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise;

| c) | protokolli artiklite 10 ja 11 kohase jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

c)

protokolli artiklite 10 ja 11 kohase jõustumise kuupäeva;

| d) | protokolliga seotud muu akti, deklaratsiooni, teate või teadaande. |
| --- | --- |

d)

protokolliga seotud muu akti, deklaratsiooni, teate või teadaande.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad protokollile alla kirjutanud.

Koostatud 22. oktoobril 2015. Riias inglise ja prantsuse keeles ühes eksemplaris, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed ja antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu peasekretär edastab tõestatud koopiad kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Liidule, protokolli väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning protokolliga ühinema kutsutud riikidele.

---

MÄÄRUSED

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/891,

21. juuni 2018,

millega kehtestatakse 2018. aastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1, artikli 36 lõiget 4, artikli 42 lõiget 2, artikli 47 lõiget 3, artikli 49 lõiget 2, artikli 51 lõiget 4 ja artikli 53 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast põhitoetuskava, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 22 lõikele 2 võetakse arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast põhitoetuskava, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 22 lõike 1 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 22 lõikele 2 võetakse arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi.

| (2) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast ühtse pindalatoetuse kava, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 36 lõike 4 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Komisjon peab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 teise lõigu kohaselt võtma ühtse pindalatoetuse kava iga-aastast riiklikku ülemmäära sätestades arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes rakendab määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 1. peatüki kohast ühtse pindalatoetuse kava, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 36 lõike 4 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, lahutades sama määruse II lisas sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast sama määruse artiklite 42, 47, 49, 51 ja 53 kohaselt sätestatavad ülemmäärad. Komisjon peab määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 teise lõigu kohaselt võtma ühtse pindalatoetuse kava iga-aastast riiklikku ülemmäära sätestades arvesse kõiki liikmesriikide poolt kõnealuse sätte kohaselt kohaldatud suurendamisi

| (3) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab ümberjaotavat toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 2. peatükile, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 42 lõike 2 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks liikmesriikide poolt sama määruse artikli 42 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab ümberjaotavat toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 2. peatükile, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 42 lõike 2 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks liikmesriikide poolt sama määruse artikli 42 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära.

| (4) | Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatüki kohase kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade 2018. aasta toetuse suhtes tuleb kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 3 osutatud iga-aastased riiklikud ülemmäärad 2018. aastaks arvutada kooskõlas sama määruse artikli 47 lõikega 1 ning need peavad moodustama 30 % asjakohase liikmesriigi riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud sama määruse II lisas. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 3. peatüki kohase kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade 2018. aasta toetuse suhtes tuleb kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 3 osutatud iga-aastased riiklikud ülemmäärad 2018. aastaks arvutada kooskõlas sama määruse artikli 47 lõikega 1 ning need peavad moodustama 30 % asjakohase liikmesriigi riiklikust ülemmäärast, mis on sätestatud sama määruse II lisas.

| (5) | Komisjon peab liikmesriikide jaoks, kes annavad looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükile, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 49 lõike 2 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, võttes aluseks asjaomaste liikmesriikide poolt sama määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peab liikmesriikide jaoks, kes annavad looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 4. peatükile, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 49 lõike 2 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, võttes aluseks asjaomaste liikmesriikide poolt sama määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära.

| (6) | Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatüki kohase noorte põllumajandustootjate toetuse suhtes peab komisjon liikmesriikide poolt sama määruse artikli 51 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära alusel sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, mis ei tohi ületada 2 % II lisas sätestatud iga-aastasest ülemmäärast. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1307/2013 III jaotise 5. peatüki kohase noorte põllumajandustootjate toetuse suhtes peab komisjon liikmesriikide poolt sama määruse artikli 51 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära alusel sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohased iga-aastased riiklikud ülemmäärad, mis ei tohi ületada 2 % II lisas sätestatud iga-aastasest ülemmäärast.

| (7) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõikega 2 nähakse ette, et kui liikmesriigis 2018. aastal antava noorte põllumajandustootjate toetuse kogusumma ületab kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohaselt sama liikmesriigi jaoks sätestatud ülemmäära, rahastab liikmesriik erinevuse, võttes arvesse sama määruse artikli 51 lõikes 1 sätestatud maksimumsummat. Selguse huvides on asjakohane sätestada see maksimumsumma iga liikmesriigi jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõikega 2 nähakse ette, et kui liikmesriigis 2018. aastal antava noorte põllumajandustootjate toetuse kogusumma ületab kõnealuse määruse artikli 51 lõike 4 kohaselt sama liikmesriigi jaoks sätestatud ülemmäära, rahastab liikmesriik erinevuse, võttes arvesse sama määruse artikli 51 lõikes 1 sätestatud maksimumsummat. Selguse huvides on asjakohane sätestada see maksimumsumma iga liikmesriigi jaoks.

| (8) | Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab 2018. aastal vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükile, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 53 lõike 7 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks asjakohase liikmesriigi poolt sama määruse artikli 54 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon peab iga liikmesriigi jaoks, kes annab 2018. aastal vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 IV jaotise 1. peatükile, sätestama 2018. aastaks kõnealuse määruse artikli 53 lõike 7 kohase iga-aastase riikliku ülemmäära, võttes aluseks asjakohase liikmesriigi poolt sama määruse artikli 54 lõike 1 kohaselt teatatud protsendimäära.

| (9) | Seoses 2018. aastaga hakati määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud otsetoetuskavasid rakendama 1. jaanuaril 2018. Et kõnealuse määruse kohaldatavus taotlusaasta 2018 puhul oleks kooskõlas vastavate eelarve ülemmäärade kohaldatavusega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Seoses 2018. aastaga hakati määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud otsetoetuskavasid rakendama 1. jaanuaril 2018. Et kõnealuse määruse kohaldatavus taotlusaasta 2018 puhul oleks kooskõlas vastavate eelarve ülemmäärade kohaldatavusega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates samast kuupäevast.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 22 lõike 1 kohase põhitoetuskava 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa I punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 kohase ühtse pindalatoetuse kava 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa II punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 42 lõike 2 kohase ümberjaotava toetuse 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa III punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 47 lõike 3 kohase kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa IV punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 49 lõike 2 kohase looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetuse 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa V punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 4 kohase noorte põllumajandustootjate toetuse 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa VI punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 1 kohase noorte põllumajandustootjate toetuse 2018. aasta maksimumsummad on esitatud käesoleva määruse lisa VII punktis.

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 53 lõike 7 kohase vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse 2018. aasta riiklikud ülemmäärad on esitatud käesoleva määruse lisa VIII punktis.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. juuni 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

1

---

LISA

I.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 22 lõike 1 kohase põhitoetuskava iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Belgia | 214 405 |
| Taani | 546 808 |
| Saksamaa | 3 005 470 |
| Iirimaa | 825 895 |
| Kreeka | 1 103 650 |
| Hispaania | 2 835 995 |
| Prantsusmaa | 3 036 371 |
| Horvaatia | 126 001 |
| Itaalia | 2 217 396 |
| Luksemburg | 22 760 |
| Malta | 649 |
| Madalmaad | 475 161 |
| Austria | 470 387 |
| Portugal | 273 500 |
| Sloveenia | 74 288 |
| Soome | 262 554 |
| Rootsi | 402 464 |
| Ühendkuningriik | 2 102 726 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Belgia

214 405

Taani

546 808

Saksamaa

3 005 470

Iirimaa

825 895

Kreeka

1 103 650

Hispaania

2 835 995

Prantsusmaa

3 036 371

Horvaatia

126 001

Itaalia

2 217 396

Luksemburg

22 760

Malta

649

Madalmaad

475 161

Austria

470 387

Portugal

273 500

Sloveenia

74 288

Soome

262 554

Rootsi

402 464

Ühendkuningriik

2 102 726

II.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 36 lõike 4 kohase ühtse pindalatoetuse kava iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Bulgaaria | 379 916 |
| Tšehhi Vabariik | 472 217 |
| Eesti | 87 170 |
| Küpros | 30 340 |
| Läti | 137 210 |
| Leedu | 184 186 |
| Ungari | 733 283 |
| Poola | 1 568 075 |
| Rumeenia | 989 564 |
| Slovakkia | 260 865 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Bulgaaria

379 916

Tšehhi Vabariik

472 217

Eesti

87 170

Küpros

30 340

Läti

137 210

Leedu

184 186

Ungari

733 283

Poola

1 568 075

Rumeenia

989 564

Slovakkia

260 865

III.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 42 lõike 2 kohase ümberjaotava toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Belgia | 46 780 |
| Bulgaaria | 55 872 |
| Saksamaa | 337 423 |
| Prantsusmaa | 690 084 |
| Horvaatia | 27 939 |
| Leedu | 71 298 |
| Poola | 293 930 |
| Portugal | 23 050 |
| Rumeenia | 99 436 |
| Ühendkuningriik | 64 991 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Belgia

46 780

Bulgaaria

55 872

Saksamaa

337 423

Prantsusmaa

690 084

Horvaatia

27 939

Leedu

71 298

Poola

293 930

Portugal

23 050

Rumeenia

99 436

Ühendkuningriik

64 991

IV.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 47 lõike 3 kohase kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Belgia | 146 689 |
| Bulgaaria | 238 428 |
| Tšehhi Vabariik | 258 512 |
| Taani | 248 032 |
| Saksamaa | 1 446 097 |
| Eesti | 40 181 |
| Iirimaa | 363 445 |
| Kreeka | 556 642 |
| Hispaania | 1 464 015 |
| Prantsusmaa | 2 070 253 |
| Horvaatia | 83 816 |
| Itaalia | 1 125 581 |
| Küpros | 14 747 |
| Läti | 76 588 |
| Leedu | 142 596 |
| Luksemburg | 10 038 |
| Ungari | 402 903 |
| Malta | 1 573 |
| Madalmaad | 204 785 |
| Austria | 207 524 |
| Poola | 1 029 371 |
| Portugal | 177 212 |
| Rumeenia | 561 846 |
| Sloveenia | 40 542 |
| Slovakkia | 134 447 |
| Soome | 157 219 |
| Rootsi | 209 617 |
| Ühendkuningriik | 958 734 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Belgia

146 689

Bulgaaria

238 428

Tšehhi Vabariik

258 512

Taani

248 032

Saksamaa

1 446 097

Eesti

40 181

Iirimaa

363 445

Kreeka

556 642

Hispaania

1 464 015

Prantsusmaa

2 070 253

Horvaatia

83 816

Itaalia

1 125 581

Küpros

14 747

Läti

76 588

Leedu

142 596

Luksemburg

10 038

Ungari

402 903

Malta

1 573

Madalmaad

204 785

Austria

207 524

Poola

1 029 371

Portugal

177 212

Rumeenia

561 846

Sloveenia

40 542

Slovakkia

134 447

Soome

157 219

Rootsi

209 617

Ühendkuningriik

958 734

V.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 49 lõike 2 kohase looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Taani | 2 857 |
| Sloveenia | 2 135 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Taani

2 857

Sloveenia

2 135

VI.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 4 kohase noorte põllumajandustootjate toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Belgia | 9 229 |
| Bulgaaria | 1 329 |
| Tšehhi Vabariik | 1 723 |
| Taani | 4 942 |
| Saksamaa | 48 203 |
| Eesti | 442 |
| Iirimaa | 24 230 |
| Kreeka | 37 109 |
| Hispaania | 97 601 |
| Prantsusmaa | 69 008 |
| Horvaatia | 5 588 |
| Itaalia | 37 519 |
| Küpros | 480 |
| Läti | 3 200 |
| Leedu | 5 941 |
| Luksemburg | 502 |
| Ungari | 5 372 |
| Malta | 21 |
| Madalmaad | 13 652 |
| Austria | 13 835 |
| Poola | 34 312 |
| Portugal | 11 814 |
| Rumeenia | 18 728 |
| Sloveenia | 2 027 |
| Slovakkia | 857 |
| Soome | 5 241 |
| Rootsi | 10 481 |
| Ühendkuningriik | 16 358 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Belgia

9 229

Bulgaaria

1 329

Tšehhi Vabariik

1 723

Taani

4 942

Saksamaa

48 203

Eesti

442

Iirimaa

24 230

Kreeka

37 109

Hispaania

97 601

Prantsusmaa

69 008

Horvaatia

5 588

Itaalia

37 519

Küpros

480

Läti

3 200

Leedu

5 941

Luksemburg

502

Ungari

5 372

Malta

21

Madalmaad

13 652

Austria

13 835

Poola

34 312

Portugal

11 814

Rumeenia

18 728

Sloveenia

2 027

Slovakkia

857

Soome

5 241

Rootsi

10 481

Ühendkuningriik

16 358

VII.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 51 lõike 1 kohase noorte põllumajandustootjate toetuse maksimumsummad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Belgia | 9 779 |
| Bulgaaria | 15 895 |
| Tšehhi Vabariik | 17 234 |
| Taani | 16 535 |
| Saksamaa | 96 406 |
| Eesti | 2 679 |
| Iirimaa | 24 230 |
| Kreeka | 37 109 |
| Hispaania | 97 601 |
| Prantsusmaa | 138 017 |
| Horvaatia | 5 588 |
| Itaalia | 75 039 |
| Küpros | 983 |
| Läti | 5 106 |
| Leedu | 9 506 |
| Luksemburg | 669 |
| Ungari | 26 860 |
| Malta | 105 |
| Madalmaad | 13 652 |
| Austria | 13 835 |
| Poola | 68 625 |
| Portugal | 11 814 |
| Rumeenia | 37 456 |
| Sloveenia | 2 703 |
| Slovakkia | 8 963 |
| Soome | 10 481 |
| Rootsi | 13 974 |
| Ühendkuningriik | 63 916 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Belgia

9 779

Bulgaaria

15 895

Tšehhi Vabariik

17 234

Taani

16 535

Saksamaa

96 406

Eesti

2 679

Iirimaa

24 230

Kreeka

37 109

Hispaania

97 601

Prantsusmaa

138 017

Horvaatia

5 588

Itaalia

75 039

Küpros

983

Läti

5 106

Leedu

9 506

Luksemburg

669

Ungari

26 860

Malta

105

Madalmaad

13 652

Austria

13 835

Poola

68 625

Portugal

11 814

Rumeenia

37 456

Sloveenia

2 703

Slovakkia

8 963

Soome

10 481

Rootsi

13 974

Ühendkuningriik

63 916

VIII.   Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 53 lõike 7 kohase vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse iga-aastased riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2018 |
| Belgia | 82 129 |
| Bulgaaria | 119 214 |
| Tšehhi Vabariik | 129 256 |
| Taani | 24 135 |
| Eesti | 6 142 |
| Iirimaa | 3 000 |
| Kreeka | 184 049 |
| Hispaania | 584 919 |
| Prantsusmaa | 1 035 126 |
| Horvaatia | 41 908 |
| Itaalia | 450 232 |
| Küpros | 3 932 |
| Läti | 38 294 |
| Leedu | 71 298 |
| Luksemburg | 160 |
| Ungari | 201 452 |
| Malta | 3 000 |
| Madalmaad | 3 353 |
| Austria | 14 527 |
| Poola | 505 548 |
| Portugal | 117 535 |
| Rumeenia | 242 576 |
| Sloveenia | 17 568 |
| Slovakkia | 58 260 |
| Soome | 102 716 |
| Rootsi | 90 834 |
| Ühendkuningriik | 52 972 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2018

Belgia

82 129

Bulgaaria

119 214

Tšehhi Vabariik

129 256

Taani

24 135

Eesti

6 142

Iirimaa

3 000

Kreeka

184 049

Hispaania

584 919

Prantsusmaa

1 035 126

Horvaatia

41 908

Itaalia

450 232

Küpros

3 932

Läti

38 294

Leedu

71 298

Luksemburg

160

Ungari

201 452

Malta

3 000

Madalmaad

3 353

Austria

14 527

Poola

505 548

Portugal

117 535

Rumeenia

242 576

Sloveenia

17 568

Slovakkia

58 260

Soome

102 716

Rootsi

90 834

Ühendkuningriik

52 972

---

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/892,

21. juuni 2018,

milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne esimeses osalises hankemenetluses

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel.

| (2) | Kahekümne esimese osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(2)

Kahekümne esimese osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas kahekümne esimeses osalises hankemenetluses, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 19. juunil 2018, kehtestatakse madalaim müügihind 119,50 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. juuni 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

2

(3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).

3

---

OTSUSED

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/31

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/893,

18. juuni 2018,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (isikuandmete kaitse üldmäärus)) muutmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (edaspidi „protokoll nr 37“). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ja protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (edaspidi „protokoll nr 37“).

| (3) | EMP lepingusse on vaja inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (3). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse on vaja inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (3).

| (4) | Määrusega (EL) 2016/679 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, (4) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb seega EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) 2016/679 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, (4) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja tuleb seega EMP lepingust välja jätta.

| (5) | EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 18. juuni 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

R. PORODZANOV

---

(1)  
  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  
  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu XI lisa „Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond“ ning protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse on vaja inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse on vaja inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1) (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“).

| (2) | Tunnistades, et andmekaitse on paljude rahvusvaheliste inimõigustealaste kokkulepetega kaitstud põhiõigus. |
| --- | --- |

(2)

Tunnistades, et andmekaitse on paljude rahvusvaheliste inimõigustealaste kokkulepetega kaitstud põhiõigus.

| (3) | Tunnistades Euroopa Majanduspiirkonna vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate võrdsete õiguste ja kohustuste tähtsust. |
| --- | --- |

(3)

Tunnistades Euroopa Majanduspiirkonna vastutavate töötlejate ja volitatud töötlejate võrdsete õiguste ja kohustuste tähtsust.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatakse, et EFTA riikide järelevalveasutused osalevad täielikult ühtse kontaktpunkti ja järjepidevuse mehhanismis ning neil on määrusega (EL) 2016/679 loodud Euroopa Andmekaitsenõukogus (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida andmekaitsenõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitjate valimistel. Seepärast tuleks EFTA riikide järelevalveasutused kaasata andmekaitsenõukogu tegevusse, sh kõigi allrühmade tegevusse, mida andmekaitsenõukogu oma ülesannete täitmiseks moodustab, ja anda neile kogu teave, mida nad tõhusaks osalemiseks vajavad, sh vajaduse korral täielik juurdepääs elektroonilisele teabevahetussüsteemile, mille andmekaitsenõukogu võib luua. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatakse, et EFTA riikide järelevalveasutused osalevad täielikult ühtse kontaktpunkti ja järjepidevuse mehhanismis ning neil on määrusega (EL) 2016/679 loodud Euroopa Andmekaitsenõukogus (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida andmekaitsenõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitjate valimistel. Seepärast tuleks EFTA riikide järelevalveasutused kaasata andmekaitsenõukogu tegevusse, sh kõigi allrühmade tegevusse, mida andmekaitsenõukogu oma ülesannete täitmiseks moodustab, ja anda neile kogu teave, mida nad tõhusaks osalemiseks vajavad, sh vajaduse korral täielik juurdepääs elektroonilisele teabevahetussüsteemile, mille andmekaitsenõukogu võib luua.

| (5) | Määrusega (EL) 2016/679 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, (2) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb seega EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EL) 2016/679 tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, (2) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb seega EMP lepingust välja jätta.

| (6) | EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu XI lisa punkti 5e (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

„
  32016 R 0679: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

| a) | EFTA riikide järelevalveasutused osalevad Euroopa Andmekaitsenõukogu (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) tegevuses. Seega on neil andmekaitsenõukogus samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida andmekaitsenõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitjate valimistel, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. EFTA riikide järelevalveasutuste seisukohad märgitakse andmekaitsenõukogus eraldi.
  Andmekaitsenõukogu kodukorras võetakse täiel määral arvesse EFTA riikide järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti osalemist, v.a õigust hääletada ja kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitjate valimistel. |
| --- | --- |

a)

EFTA riikide järelevalveasutused osalevad Euroopa Andmekaitsenõukogu (edaspidi „andmekaitsenõukogu“) tegevuses. Seega on neil andmekaitsenõukogus samad õigused ja kohustused kui ELi liikmesriikide järelevalveasutustel, välja arvatud õigus hääletada ja õigus kandideerida andmekaitsenõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitjate valimistel, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. EFTA riikide järelevalveasutuste seisukohad märgitakse andmekaitsenõukogus eraldi.

Andmekaitsenõukogu kodukorras võetakse täiel määral arvesse EFTA riikide järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti osalemist, v.a õigust hääletada ja kandideerida nõukogu eesistuja ja eesistuja asetäitjate valimistel.

| b) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „järelevalveasutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende järelevalveasutusi. |
| --- | --- |

b)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „järelevalveasutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende järelevalveasutusi.

| c) | Viiteid liidu õigusaktidele või liidu andmekaitsesätetele käsitatakse viidetena vastavalt EMP lepingule või selles sisalduvatele andmekaitsesätetele. |
| --- | --- |

c)

Viiteid liidu õigusaktidele või liidu andmekaitsesätetele käsitatakse viidetena vastavalt EMP lepingule või selles sisalduvatele andmekaitsesätetele.

| d) | Artikli 13 lõike 1 punkti f ja artikli 14 lõike 1 punkti f lisatakse EFTA riikidega seoses sõnade „kaitse piisavust käsitleva komisjoni otsuse“ järele sõnad „mida kohaldatakse EMP lepingu alusel“. |
| --- | --- |

d)

Artikli 13 lõike 1 punkti f ja artikli 14 lõike 1 punkti f lisatakse EFTA riikidega seoses sõnade „kaitse piisavust käsitleva komisjoni otsuse“ järele sõnad „mida kohaldatakse EMP lepingu alusel“.

| e) | Artiklissse 45 lisatakse EFTA riikidega seoses lõike 1 järele järgmine tekst:

  „1a.   Enne, kui EMP ühiskomitee teeb otsuse käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohase rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, võib EFTA riik otsustada kohaldada selles sätestatud meetmeid.
  Iga EFTA riik otsustab enne käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohaselt vastu võetud iga rakendusakti jõustumist, kas ta kohaldab selles sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EMP ühiskomitee ei tee vastupidist otsust, kohaldab iga EFTA riik käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega.
  Sõltumata lepingu artiklist 102 võib juhul, kui EFTA järelevalveamet ei jõua kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohaselt vastu võetud rakendusakti jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise üle, iga EFTA riik lõpetada nende meetmete kohaldamise ning asjaomane riik peab teatama sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile.
  Erandina artikli 1 lõikest 3 piiravad või keelavad teised EMP lepingu osalised isikuandmete vaba liikumise EFTA riiki, kes ei kohalda käesoleva artikli lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal viisil, kuna need meetmed takistavad isikuandmete edastamist kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.“ |
| --- | --- |

e)

Artiklissse 45 lisatakse EFTA riikidega seoses lõike 1 järele järgmine tekst:

„1a.   Enne, kui EMP ühiskomitee teeb otsuse käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohase rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, võib EFTA riik otsustada kohaldada selles sätestatud meetmeid.

Iga EFTA riik otsustab enne käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohaselt vastu võetud iga rakendusakti jõustumist, kas ta kohaldab selles sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EMP ühiskomitee ei tee vastupidist otsust, kohaldab iga EFTA riik käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega.

Sõltumata lepingu artiklist 102 võib juhul, kui EFTA järelevalveamet ei jõua kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva artikli lõike 3 või 5 kohaselt vastu võetud rakendusakti jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise üle, iga EFTA riik lõpetada nende meetmete kohaldamise ning asjaomane riik peab teatama sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile.

Erandina artikli 1 lõikest 3 piiravad või keelavad teised EMP lepingu osalised isikuandmete vaba liikumise EFTA riiki, kes ei kohalda käesoleva artikli lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal viisil, kuna need meetmed takistavad isikuandmete edastamist kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.“

| f) | Alati kui EL alustab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega konsultatsioone artikli 45 kohase kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmiseks, tuleb EFTA riike sellest nõuetekohaselt teavitada. Kui kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon võtab konkreetseid kohustusi seoses liikmesriikidest pärit isikuandmete töötlemisega, võtab EL arvesse EFTA riikide olukorda ja arutab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega võimalikke mehhanisme, mida EFTA riigid võivad seejärel kohaldada. |
| --- | --- |

f)

Alati kui EL alustab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega konsultatsioone artikli 45 kohase kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmiseks, tuleb EFTA riike sellest nõuetekohaselt teavitada. Kui kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon võtab konkreetseid kohustusi seoses liikmesriikidest pärit isikuandmete töötlemisega, võtab EL arvesse EFTA riikide olukorda ja arutab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega võimalikke mehhanisme, mida EFTA riigid võivad seejärel kohaldada.

| g) | Artikli 46 lõike 2 punkti d lisatakse järgmine tekst:

  „EFTA riikide järelevalveasutustel on ELi järelevalveasutustega samad õigused esitada komisjonile heakskiitmiseks standardseid andmekaitseklausleid vastavalt artikli 93 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.“ |
| --- | --- |

g)

Artikli 46 lõike 2 punkti d lisatakse järgmine tekst:

„EFTA riikide järelevalveasutustel on ELi järelevalveasutustega samad õigused esitada komisjonile heakskiitmiseks standardseid andmekaitseklausleid vastavalt artikli 93 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.“

| h) | Artiklisse 46 lisatakse EFTA riikidega seoses lõike 2 järele järgmine lõige:

  „2a.   Enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, võib lõikes 1 osutatud asjakohased kaitsemeetmed sätestada artikli 46 lõike 2 punktides c ja d osutatud standardsete andmekaitseklauslitega, kui EFTA riik kohaldab rakendusaktis sisalduvaid meetmeid.
  Iga EFTA riik otsustab enne artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusaktide jõustumist, kas ta kohaldab neis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EMP ühiskomitee ei tee vastupidist otsust, kohaldab iga EFTA riik artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega.
  Sõltumata lepingu artiklist 102 võib juhul, kui EFTA järelevalveamet ei jõua kaheteistkümne kuu jooksul alates artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusakti jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise üle, iga EFTA riik lõpetada nende meetmete kohaldamise ning asjaomane riik peab teatama sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile.“ |
| --- | --- |

h)

Artiklisse 46 lisatakse EFTA riikidega seoses lõike 2 järele järgmine lõige:

„2a.   Enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, võib lõikes 1 osutatud asjakohased kaitsemeetmed sätestada artikli 46 lõike 2 punktides c ja d osutatud standardsete andmekaitseklauslitega, kui EFTA riik kohaldab rakendusaktis sisalduvaid meetmeid.

Iga EFTA riik otsustab enne artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusaktide jõustumist, kas ta kohaldab neis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega enne seda, kui EMP ühiskomitee on teinud otsuse rakendusakti EMP lepingusse inkorporeerimise kohta, ning teavitab sellest komisjoni ja EFTA järelevalveametit. Kui EMP ühiskomitee ei tee vastupidist otsust, kohaldab iga EFTA riik artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusaktis sisalduvaid meetmeid samal ajal ELi liikmeriikidega.

Sõltumata lepingu artiklist 102 võib juhul, kui EFTA järelevalveamet ei jõua kaheteistkümne kuu jooksul alates artikli 46 lõike 2 punktide c ja d kohaselt vastu võetud rakendusakti jõustumisest kokkuleppele selle EMP lepingusse inkorporeerimise üle, iga EFTA riik lõpetada nende meetmete kohaldamise ning asjaomane riik peab teatama sellest viivitamata komisjonile ja EFTA järelevalveametile.“

| i) | Artikli 58 lõikes 4 ei kohaldata EFTA riikide puhul sõnu „kooskõlas hartaga“. |
| --- | --- |

i)

Artikli 58 lõikes 4 ei kohaldata EFTA riikide puhul sõnu „kooskõlas hartaga“.

| j) | Artiklisse 59 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „, EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

j)

Artiklisse 59 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „, EFTA järelevalveametile“.

| k) | EFTA järelevalveametil on õigus osaleda andmekaitsenõukogu kohtumistel ilma hääleõiguseta. EFTA järelevalveamet nimetab oma esindaja. |
| --- | --- |

k)

EFTA järelevalveametil on õigus osaleda andmekaitsenõukogu kohtumistel ilma hääleõiguseta. EFTA järelevalveamet nimetab oma esindaja.

| l) | Kui see on asjakohane käesoleva lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks, on EFTA järelevalveametil õigus taotleda andmekaitsenõukogult nõuandeid või arvamusi ning teavitada nõukogu vastavalt artiklile 63, artikli 64 lõikele 2, artikli 65 lõike 1 punktile c ja artikli 70 lõike 1 punktile e. Artiklisse 63 lisatakse sõna „komisjoniga“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveametiga“, artikli 64 lõikesse 2 ja artikli 65 lõike 1 punkti c lisatakse sõna „komisjon“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ ning artikli 70 lõike 1 punkti e lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

l)

Kui see on asjakohane käesoleva lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks, on EFTA järelevalveametil õigus taotleda andmekaitsenõukogult nõuandeid või arvamusi ning teavitada nõukogu vastavalt artiklile 63, artikli 64 lõikele 2, artikli 65 lõike 1 punktile c ja artikli 70 lõike 1 punktile e. Artiklisse 63 lisatakse sõna „komisjoniga“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveametiga“, artikli 64 lõikesse 2 ja artikli 65 lõike 1 punkti c lisatakse sõna „komisjon“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ ning artikli 70 lõike 1 punkti e lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveameti“.

| m) | Andmekaitsenõukogu eesistuja või sekretariaat teavitab EFTA järelevalveametit asjakohasel juhul nõukogu tegevusest vastavalt artikli 64 lõike 5 punktidele a ja b, artikli 65 lõikele 5 ja artikli 75 lõike 6 punktile b. Artikli 64 lõike 5 punktidesse a ja b ning artikli 75 lõike 6 punkti b lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveameti“, artikli 65 lõikesse 5 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveametile“.
  Kui see on asjakohane käesoleva lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks, on EFTA järelevalveametil õigus saada teavet asjaomase EFTA riigi järelevalveasutuselt vastavalt artikli 66 lõikele 1. Artikli 66 lõikesse 1 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

m)

Andmekaitsenõukogu eesistuja või sekretariaat teavitab EFTA järelevalveametit asjakohasel juhul nõukogu tegevusest vastavalt artikli 64 lõike 5 punktidele a ja b, artikli 65 lõikele 5 ja artikli 75 lõike 6 punktile b. Artikli 64 lõike 5 punktidesse a ja b ning artikli 75 lõike 6 punkti b lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveameti“, artikli 65 lõikesse 5 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveametile“.

Kui see on asjakohane käesoleva lepingu artikli 109 kohaste ülesannete täitmiseks, on EFTA järelevalveametil õigus saada teavet asjaomase EFTA riigi järelevalveasutuselt vastavalt artikli 66 lõikele 1. Artikli 66 lõikesse 1 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja asjakohasel juhul EFTA järelevalveametile“.

| n) | Artikli 71 lõikesse 1 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA riikide alalisele komiteele, EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

n)

Artikli 71 lõikesse 1 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA riikide alalisele komiteele, EFTA järelevalveametile“.

| o) | Artikli 73 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause:

  „EFTA riikidest pärit andmekaitsenõukogu liikmeid ei saa valida eesistujaks ega eesistuja asetäitjateks.“
  “ |
| --- | --- |

o)

Artikli 73 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause:

„EFTA riikidest pärit andmekaitsenõukogu liikmeid ei saa valida eesistujaks ega eesistuja asetäitjateks.“
  “

Artikkel 2

EMP lepingu protokolli nr 37 punkti 13 (Töörühm üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega) tekst jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruse (EL) 2016/679 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (*1).

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

2

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

---

Lepinguosaliste ühisavaldus, mis on lisatud ühiskomitee PP.KK.AA otsusele nr XX, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus)

Pidades meeles EMP lepingu kahest sambast koosnevat süsteemi ning võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu otsuste vahetut siduvat mõju EMP EFTA riikide riiklikele järelevalveasutustele, lepinguosalised

| — | võtavad teadmiseks asjaolu, et Euroopa Andmekaitsenõukogu otsused on suunatud riiklikele järelevalveasutustele, |
| --- | --- |

—

võtavad teadmiseks asjaolu, et Euroopa Andmekaitsenõukogu otsused on suunatud riiklikele järelevalveasutustele,

| — | tunnistavad, et see lahendus ei loo pretsedenti tulevasteks kohandusteks ELi õigusaktides, mis inkorporeeritakse EMP lepingusse. |
| --- | --- |

—

tunnistavad, et see lahendus ei loo pretsedenti tulevasteks kohandusteks ELi õigusaktides, mis inkorporeeritakse EMP lepingusse.

---

| 22.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/894,

21. juuni 2018,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2018) 4007 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/247 (3) võeti vastu pärast H5-alatüübi viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid mitmes liikmesriigis (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) ning asjaomaste liikmesriikide pädeva asutuse poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ (4) artikli 16 lõikele 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/247 (3) võeti vastu pärast H5-alatüübi viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid mitmes liikmesriigis (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) ning asjaomaste liikmesriikide pädeva asutuse poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivi 2005/94/EÜ (4) artikli 16 lõikele 1.

| (2) | Rakendusotsuses (EL) 2017/247 on sätestatud, et asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- või järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi. Rakendusotsuses (EL) 2017/247 on samuti sätestatud, et direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõike 1 ja artikli 31 kohaselt tuleb kaitse- ja järelevalvetsoonides kohaldatavaid meetmeid jätkata vähemalt nende tsoonide kohta kõnealuse rakendusotsuse lisas kindlaksmääratud kuupäevani. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuses (EL) 2017/247 on sätestatud, et asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- või järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi. Rakendusotsuses (EL) 2017/247 on samuti sätestatud, et direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõike 1 ja artikli 31 kohaselt tuleb kaitse- ja järelevalvetsoonides kohaldatavaid meetmeid jätkata vähemalt nende tsoonide kohta kõnealuse rakendusotsuse lisas kindlaksmääratud kuupäevani.

| (3) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2017/247 vastuvõtmist on seda mitu korda muudetud, et võtta arvesse linnugripi epidemioloogilise olukorra muutumist liidus. Kõigepealt muudeti rakendusotsust (EL) 2017/247 komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/696, (5) et kehtestada eeskirjad seoses ööpäevaseid tibusid sisaldavate saadetiste lähetamisega rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisas esitatud piirkondadest. Kõnealuses muudatuses võeti arvesse asjaolu, et võrreldes muude linnukasvatussaadustega on ööpäevaste tibude puhul kõrge patogeensusega linnugripi leviku risk väike. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2017/247 vastuvõtmist on seda mitu korda muudetud, et võtta arvesse linnugripi epidemioloogilise olukorra muutumist liidus. Kõigepealt muudeti rakendusotsust (EL) 2017/247 komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/696, (5) et kehtestada eeskirjad seoses ööpäevaseid tibusid sisaldavate saadetiste lähetamisega rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisas esitatud piirkondadest. Kõnealuses muudatuses võeti arvesse asjaolu, et võrreldes muude linnukasvatussaadustega on ööpäevaste tibude puhul kõrge patogeensusega linnugripi leviku risk väike.

| (4) | Rakendusotsust (EL) 2017/247 muudeti seejärel komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/1841, (6) millega tõhustatakse kohaldatavaid tauditõrje meetmeid juhul, kui esineb suurem risk kõrge patogeensusega linnugripi levikuks. Sellest tulenevalt on rakendusotsusega (EL) 2017/247 nüüd ette nähtud pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhangut või puhanguid kehtestada liidu tasandil asjaomastes liikmesriikides täiendavad piirangutsoonid, nagu on osutatud direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikes 4, ning nendes tsoonides kohaldatavate piirangute kestus. Rakendusotsuses (EL) 2017/247 on nüüd sätestatud ka eeskirjad eluskodulindude, ööpäevaste tibude ja haudemunade lähetamiseks täiendavatest piirangutsoonidest teistesse liikmesriikidesse teatavaid ohutusnõudeid arvestades. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsust (EL) 2017/247 muudeti seejärel komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/1841, (6) millega tõhustatakse kohaldatavaid tauditõrje meetmeid juhul, kui esineb suurem risk kõrge patogeensusega linnugripi levikuks. Sellest tulenevalt on rakendusotsusega (EL) 2017/247 nüüd ette nähtud pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhangut või puhanguid kehtestada liidu tasandil asjaomastes liikmesriikides täiendavad piirangutsoonid, nagu on osutatud direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikes 4, ning nendes tsoonides kohaldatavate piirangute kestus. Rakendusotsuses (EL) 2017/247 on nüüd sätestatud ka eeskirjad eluskodulindude, ööpäevaste tibude ja haudemunade lähetamiseks täiendavatest piirangutsoonidest teistesse liikmesriikidesse teatavaid ohutusnõudeid arvestades.

| (5) | Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudeti seejärel mitu korda peamiselt selleks, et võtta arvesse asjaomaste liikmesriikide poolt direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piiride muudatusi. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudeti seejärel mitu korda peamiselt selleks, et võtta arvesse asjaomaste liikmesriikide poolt direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piiride muudatusi.

| (6) | Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/821 (7) pärast seda, kui Bulgaaria teatas H5N8-alatüübi viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi uuest puhangust linnukasvatusettevõttes, mis asub kõnealuse liikmesriigi Dobrichi piirkonnas. Bulgaaria on ühtlasi komisjonile teatanud, et pärast kõnealust uut taudipuhangut on ta nõuetekohaselt võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutud vajalikud meetmed, sh kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid nakkusega linnukasvatusettevõtte ümber. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/821 (7) pärast seda, kui Bulgaaria teatas H5N8-alatüübi viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi uuest puhangust linnukasvatusettevõttes, mis asub kõnealuse liikmesriigi Dobrichi piirkonnas. Bulgaaria on ühtlasi komisjonile teatanud, et pärast kõnealust uut taudipuhangut on ta nõuetekohaselt võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutud vajalikud meetmed, sh kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid nakkusega linnukasvatusettevõtte ümber.

| (7) | Pärast rakendusotsusega (EL) 2018/821 rakendusotsuses (EL) 2017/247 tehtud viimase muudatuse kuupäeva on Bulgaaria teatanud komisjonile H5N8-alatüübi viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi täiendavast puhangust linnukasvatusettevõttes, mis asub taas selle liikmesriigi Dobrichi piirkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Pärast rakendusotsusega (EL) 2018/821 rakendusotsuses (EL) 2017/247 tehtud viimase muudatuse kuupäeva on Bulgaaria teatanud komisjonile H5N8-alatüübi viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi täiendavast puhangust linnukasvatusettevõttes, mis asub taas selle liikmesriigi Dobrichi piirkonnas.

| (8) | Bulgaaria on ühtlasi komisjonile teatanud, et ta on pärast kõnealust uut taudipuhangut võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad vajalikud meetmed, sh kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid selles liikmesriigis asuva nakkusega linnukasvatusettevõtte ümber. |
| --- | --- |

(8)

Bulgaaria on ühtlasi komisjonile teatanud, et ta on pärast kõnealust uut taudipuhangut võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad vajalikud meetmed, sh kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid selles liikmesriigis asuva nakkusega linnukasvatusettevõtte ümber.

| (9) | Komisjon on koostöös Bulgaariaga need meetmed läbi vaadanud ja on veendunud, et Bulgaaria pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel linnukasvatusettevõttest, kus uue haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on koostöös Bulgaariaga need meetmed läbi vaadanud ja on veendunud, et Bulgaaria pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel linnukasvatusettevõttest, kus uue haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud.

| (10) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Bulgaariaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kaitse- ja järelevalvetsoone, mis on kehtestatud Bulgaarias direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt pärast kõrge patogeensusega linnugripi uut puhangut kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Bulgaariaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kaitse- ja järelevalvetsoone, mis on kehtestatud Bulgaarias direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt pärast kõrge patogeensusega linnugripi uut puhangut kõnealuses liikmesriigis.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2017/247 ajakohastada, et võtta seoses kõrge patogeensusega linnugripiga arvesse ajakohastatud epidemioloogilist olukorda Bulgaarias. Eelkõige tuleks rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisas esitada kanded Bulgaarias hiljuti kehtestatud selliste kaitse- ja järelevalvetsoonide kohta, mille suhtes praegu kohaldatakse piiranguid vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2017/247 ajakohastada, et võtta seoses kõrge patogeensusega linnugripiga arvesse ajakohastatud epidemioloogilist olukorda Bulgaarias. Eelkõige tuleks rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisas esitada kanded Bulgaarias hiljuti kehtestatud selliste kaitse- ja järelevalvetsoonide kohta, mille suhtes praegu kohaldatakse piiranguid vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ.

| (12) | Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ Bulgaarias pärast kõrge patogeensusega linnugripi uut puhangut kõnealuses liikmesriigis kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid, ning nendes tsoonides kohaldatavate piirangute kestus. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ Bulgaarias pärast kõrge patogeensusega linnugripi uut puhangut kõnealuses liikmesriigis kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid, ning nendes tsoonides kohaldatavate piirangute kestus.

| (13) | Rakendusotsust (EL) 2017/247 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Rakendusotsust (EL) 2017/247 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. juuni 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 9. veebruari 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/247, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 36, 11.2.2017, lk 62).

3

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

4

(5)  Komisjoni 11. aprilli 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/696, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2017/247, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 101, 13.4.2017, lk 80).

5

(6)  Komisjoni 10. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1841, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2017/247, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 261, 11.10.2017, lk 26).

6

(7)  Komisjoni 1. juuni 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/821, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2017/247 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 137, 4.6.2018, lk 35).

7

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2017/247 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osas asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:

  „
  Liikmesriik: Bulgaaria







  Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- | --- |
| Dobrich region: |
| Municipality of Dobrich






  — | Donchevo |

1)

A osas asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:

„
  Liikmesriik: Bulgaaria

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Dobrich region:

Municipality of Dobrich

—

Donchevo

| — | Bogdan |
| --- | --- |

—

Bogdan

| — | Opanets |
| --- | --- |

—

Opanets

21.7.2018“

| 2) | B osas asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:

  „
  Liikmesriik: Bulgaaria







  Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- |
| Dobrich Region: |
| Municipality of Dobrich:






  — | Stefanovo |

2)

B osas asendatakse Bulgaariat käsitlev kanne järgmisega:

„
  Liikmesriik: Bulgaaria

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Dobrich Region:

Municipality of Dobrich:

—

Stefanovo

Alates 18.6.2018 kuni 30.7.2018

| — | Donchevo |
| --- | --- |

—

Donchevo

| — | Bogdan |
| --- | --- |

—

Bogdan

| — | Opanets |
| --- | --- |

—

Opanets

Alates 21.7.2018 kuni 30.7.2018

Municipality of Dobrich:

| — | Pchelino |
| --- | --- |

—

Pchelino

| — | Popgrigorovo |
| --- | --- |

—

Popgrigorovo

| — | Slaveevo |
| --- | --- |

—

Slaveevo

| — | Sokolnik |
| --- | --- |

—

Sokolnik

| — | Stozher |
| --- | --- |

—

Stozher

26.6.2018

Municipality of Dobrich:

| — | Stefanovo |
| --- | --- |

—

Stefanovo

| — | Branishte |
| --- | --- |

—

Branishte

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

| — | Dolina |
| --- | --- |

—

Dolina

| — | Draganovo |
| --- | --- |

—

Draganovo

| — | Novo Botevo |
| --- | --- |

—

Novo Botevo

| — | Odrintsi |
| --- | --- |

—

Odrintsi

| — | Plachidol |
| --- | --- |

—

Plachidol

| — | Vedrina |
| --- | --- |

—

Vedrina

| — | Vrachantsi |
| --- | --- |

—

Vrachantsi

| — | Zlatia |
| --- | --- |

—

Zlatia

| — | Malka Smolnitsa |
| --- | --- |

—

Malka Smolnitsa

30.7.2018“

---