# Uradni list L 159/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 159 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6122. junij 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 159

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6122. junij 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/889 z dne 4. junija 2018 o sklenitvi Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije | 1 |
| | | Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma | 3 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/890 z dne 4. junija 2018 o sklenitvi Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije | 15 |
| | | Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma | 17 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/891 z dne 21. junija 2018 o določitvi zgornjih mej proračuna za leto 2018 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 21 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/892 z dne 21. junija 2018 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za enaindvajseti delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080 | 30 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2018/893 z dne 18. junija 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP (Splošna uredba o varstvu podatkov) (
  1
  ) | 31 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/894 z dne 21. junija 2018 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 4007)

   (
  1
  ) | 37 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/889 z dne 4. junija 2018 o sklenitvi Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije

1

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma

3

*

Sklep Sveta (EU) 2018/890 z dne 4. junija 2018 o sklenitvi Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije

15

Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma

17

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/891 z dne 21. junija 2018 o določitvi zgornjih mej proračuna za leto 2018 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

21

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/892 z dne 21. junija 2018 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za enaindvajseti delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

30

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2018/893 z dne 18. junija 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP (Splošna uredba o varstvu podatkov) (
  1
  )

1

31

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/894 z dne 21. junija 2018 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 4007)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 4007)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/889

z dne 4. junija 2018

o sklenitvi Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 83(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1913 (2) je bila Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (3) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) podpisana 22. oktobra 2015, s pridržkom njene poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1913 (2) je bila Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (3) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) podpisana 22. oktobra 2015, s pridržkom njene poznejše sklenitve.

| (2) | Člen 23 Konvencije določa, da je Konvencija na voljo za odobritev Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 23 Konvencije določa, da je Konvencija na voljo za odobritev Uniji.

| (3) | V Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so določena skupna pravila Unije za boj proti terorizmu. Tako je Unija že sprejela ukrepe na različnih področjih, ki jih zajema Konvencija. |
| --- | --- |

(3)

V Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so določena skupna pravila Unije za boj proti terorizmu. Tako je Unija že sprejela ukrepe na različnih področjih, ki jih zajema Konvencija.

| (4) | Konvencijo bi bilo zato treba odobriti v imenu Unije v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, če bi lahko Konvencija vplivala na ta skupna pravila ali spremenila njihovo področje uporabe. Države članice ohranijo svojo pristojnost, če Konvencija ne vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Konvencijo bi bilo zato treba odobriti v imenu Unije v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, če bi lahko Konvencija vplivala na ta skupna pravila ali spremenila njihovo področje uporabe. Države članice ohranijo svojo pristojnost, če Konvencija ne vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe.

| (5) | Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ (5) je za Irsko zavezujoč, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa. |
| --- | --- |

(5)

Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ (5) je za Irsko zavezujoč, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, se odobri v imenu Unije.

Besedilo Konvencije je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 23 Konvencije (6).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 4. junija 2018

Za Svet

Predsednica

T. TSACHEVA

---

(1)  Odobritev z dne 18. aprila 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1913 z dne 18. septembra 2015 o podpisu Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (CETS št. 196) v imenu Evropske unije (UL L 280, 24.10.2015, str. 22).

2

(3)  CETS št. 196.

3

(4)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

4

(5)  Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (UL L 164, 22.6.2002, str. 3).

5

(6)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu objavil datum začetka veljavnosti Konvencije za Evropsko unijo.

6

---

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/3

---

KONVENCIJA SVETA EVROPE O PREPREČEVANJU TERORIZMA

Varšava, 16. maja 2005

DRŽAVE ČLANICE SVETA EVROPE IN DRUGE PODPISNICE TE KONVENCIJE SO SE –

GLEDE NA to, da je cilj Sveta Evrope doseči večjo enotnost med njegovimi članicami;

OB PRIZNAVANJU koristi okrepljenega sodelovanja z drugimi pogodbenicami te konvencije;

V ŽELJI sprejeti učinkovite ukrepe za preprečevanje terorizma in se zlasti upreti javnemu ščuvanju k terorističnim napadom ter novačenju in usposabljanju za terorizem;

OB ZAVEDANJU velike zaskrbljenosti zaradi povečevanja terorističnih kaznivih dejanj in naraščajoče nevarnosti terorizma;

OB ZAVEDANJU negotovega položaja tistih, ki jim grozi terorizem, in v tej povezavi ob ponovnem poudarjanju globoke solidarnosti z žrtvami terorizma in njihovimi družinami;

OB PRIZNAVANJU, da kazniva teroristična dejanja in kazniva dejanja, opredeljena v tej konvenciji, ne glede na to, kdo jih je zagrešil, nikakor niso opravičljiva iz političnih, filozofskih, ideoloških, rasnih, etničnih, verskih ali drugih podobnih razlogov, ter ob sklicevanju na obveznost vseh pogodbenic preprečevati taka kazniva dejanja, če pa niso preprečena, je treba storilce kazensko preganjati in zagotoviti, da so kaznovani s kaznimi glede na težo dejanja;

OB SKLICEVANJU na okrepitev boja proti terorizmu in ponovni potrditvi, da morajo vsi ukrepi, sprejeti za preprečevanje ali zatiranje terorističnih kaznivih dejanj, spoštovati načela pravne države, demokratične vrednote, človekove pravice, temeljne svoboščine in tudi druge določbe mednarodnega prava, če je primerno, tudi mednarodno humanitarno pravo;

OB ZAVEDANJU, da ta konvencija nima namena vplivati na uveljavljena načela svobode izražanja in svobode združevanja;

OB SPOZNANJU, da je namen terorističnih dejanj, da s svojo naravo ali vsebino resno zastrašijo prebivalstvo ali neupravičeno prisilijo vlado ali mednarodno organizacijo, da izvede kakršno koli dejanje ali se mu odreče, ali da resno destabilizirajo ali uničijo temeljne politične, ustavne, gospodarske ali socialne strukture države ali mednarodne organizacije;

SPORAZUMELE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Pomen izrazov

1.   V tej konvenciji „teroristično kaznivo dejanje“ pomeni vsako kaznivo dejanje v obsegu in kot je opredeljeno v mednarodnih pogodbah, navedenih v dodatku.

2.   Pri deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu lahko država ali Evropska skupnost, ki ni pogodbenica mednarodne pogodbe, navedene v dodatku, izjavi, da se pri izvajanju te konvencije v posamezni pogodbenici šteje, da pogodba ni vključena v dodatek. Veljavnost take izjave preneha takoj po začetku veljavnosti mednarodne pogodbe za pogodbenico, ki je dala tako izjavo, in mora o navedenem začetku veljavnosti uradno obvestiti generalnega sekretarja Sveta Evrope.

Člen 2

Namen

Namen te konvencije je okrepiti prizadevanja pogodbenic pri preprečevanju terorizma in njegovih negativnih vplivov na celovito uživanje človekovih pravic, zlasti pravice do življenja, z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na državni ravni in z mednarodnim sodelovanjem ob ustreznem upoštevanju veljavnih večstranskih ali dvostranskih mednarodnih pogodb ali sporazumov med pogodbenicami.

Člen 3

Državna politika preprečevanja

1.   Pogodbenica sprejme primerne ukrepe, zlasti za usposabljanje organov odkrivanja in pregona ter drugih organov, za izobraževanje, kulturo, obveščanje, sredstva javnega obveščanja ter večjo javno ozaveščenost zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj in njihovih negativnih učinkov ob obveznostih spoštovanja človekovih pravic, kot so določene v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah in drugih obveznostih v skladu z mednarodnim pravom, kadar se nanašajo na to pogodbenico.

2.   Pogodbenica sprejme ukrepe, ki bi lahko bili potrebni za izboljšanje in razvoj sodelovanja med državnimi organi zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj in njihovih negativnih učinkov, med drugim z:

| (a) | izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo podatkov;

| (b) | izboljšanjem fizične zaščite oseb in objektov; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanjem fizične zaščite oseb in objektov;

| (c) | okrepitvijo usposabljanja in usklajevalnih načrtov za civilne izredne razmere. |
| --- | --- |

(c)

okrepitvijo usposabljanja in usklajevalnih načrtov za civilne izredne razmere.

3.   Pogodbenica podpira strpnost s spodbujanjem medverskega in medkulturnega dogovarjanja, ki vključuje, kadar je primerno, nevladne organizacije in druge dele civilne družbe zaradi preprečevanja napetosti, ki bi lahko prispevale k storitvi terorističnih kaznivih dejanj.

4.   Pogodbenica si prizadeva spodbujati ozaveščenost javnosti glede obstoja, vzrokov, resnosti in nevarnosti, ki jih povzročajo teroristična kazniva dejanja in kazniva dejanja, opredeljena v tej konvenciji, in razmisli o spodbujanju javnosti glede zagotavljanja dejanske in posebne pomoči pristojnim organom, kar bi lahko pomagalo preprečevati teroristična kazniva dejanja in druga kazniva dejanja, opredeljena v tej konvenciji.

Člen 4

Mednarodno sodelovanje pri preprečevanju

Pogodbenice si primerno in ob ustreznem upoštevanju svojih zmogljivosti pomagajo in se medsebojno podpirajo zaradi okrepitve usposobljenosti pri preprečevanju naročila storitve kaznivih terorističnih dejanj, vključno z izmenjavo podatkov in izkušenj, ter tudi z usposabljanjem in drugimi skupnimi preprečevalnimi prizadevanji.

Člen 5

Javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja

1.   V tej konvenciji „javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja“ pomeni razširjanje sporočil ali njihovo dajanje na razpolago javnosti na kakšen drug način z namenom spodbujati storitev terorističnega kaznivega dejanja, kadar tako obnašanje, ki neposredno ali posredno zagovarja teroristična kazniva dejanja, povzroča nevarnost morebitne storitve enega ali več kaznivih dejanj.

2.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da določi javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja, opredeljenega v prejšnjem odstavku, kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno nezakonito in naklepno.

Člen 6

Novačenje za terorizem

1.   V tej konvenciji „novačenje za terorizem“ pomeni spodbujati drugo osebo k storitvi terorističnega kaznivega dejanja ali udeležbi pri terorističnem kaznivem dejanju ali priključitvi združbi ali skupini zaradi pomoči pri izvedbi enega ali več terorističnih kaznivih dejanj, ki jih stori ta združba ali skupina.

2.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da določi novačenje za terorizem, opredeljeno v prejšnjem odstavku, kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno nezakonito in naklepno.

Člen 7

Usposabljanje za terorizem

1.   V tej konvenciji „usposabljanje za terorizem“ pomeni zagotavljanje navodil za izdelavo ali uporabo razstreliva, strelnega orožja ter drugega orožja in škodljivih in nevarnih snovi ali za uporabo drugih posebnih metod ali tehnologij z namenom storitve ali prispevanja k storitvi terorističnega kaznivega dejanja, ob zavedanju, da je zagotovljeno znanje namenjeno uporabi za ta namen.

2.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da določi usposabljanje za terorizem, opredeljeno v prvem odstavku, kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno nezakonito in naklepno.

Člen 8

Nebistvenost storitve terorističnega kaznivega dejanja

Da bi se dejanje obravnavalo kot kaznivo dejanje v skladu s 5. do 7. členom konvencije, ni potrebno, da bi bilo teroristično kaznivo dejanje dejansko storjeno.

Člen 9

Dodatna kazniva dejanja

1.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da se v notranjem pravu kot kazniva dejanja določijo:

| (a) | udeležba pri kaznivih dejanjih iz 5. do 7. člena konvencije; |
| --- | --- |

(a)

udeležba pri kaznivih dejanjih iz 5. do 7. člena konvencije;

| (b) | organiziranje ali usmerjanje drugih k storitvi kaznivih dejanj iz 5. do 7. člena konvencije; |
| --- | --- |

(b)

organiziranje ali usmerjanje drugih k storitvi kaznivih dejanj iz 5. do 7. člena konvencije;

| (c) | prispevanje k storitvi enega ali več kaznivih dejanj iz 5. do 7. člena konvencije, ki jih stori skupina, ki deluje s skupnim namenom. Tak prispevek je naklepen in ima namen:






  (i) | s ciljem podpirati kaznivo dejavnost ali kazniv namen skupine, če taka dejavnost ali namen vključuje storitev kaznivega dejanja iz 5. do 7. člena konvencije, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

prispevanje k storitvi enega ali več kaznivih dejanj iz 5. do 7. člena konvencije, ki jih stori skupina, ki deluje s skupnim namenom. Tak prispevek je naklepen in ima namen:

(i)

s ciljem podpirati kaznivo dejavnost ali kazniv namen skupine, če taka dejavnost ali namen vključuje storitev kaznivega dejanja iz 5. do 7. člena konvencije, ali

| (ii) | z zavedanjem, da je namen skupine storiti kaznivo dejanje iz 5. do 7. člena konvencije. |
| --- | --- |

(ii)

z zavedanjem, da je namen skupine storiti kaznivo dejanje iz 5. do 7. člena konvencije.

2.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da se v skladu z njenim notranjim pravom kot kaznivo dejanje določi poskus storitve kaznivega dejanja iz 6. in 7. člena konvencije.

Člen 10

Odgovornost pravnih oseb

1.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da se v skladu z njenimi pravnimi načeli določi odgovornost pravnih oseb za sodelovanje pri storitvi kaznivih dejanj iz 5. do 7. in 9. člena konvencije.

2.   Ob upoštevanju pravnih načel pogodbenice je lahko odgovornost pravnih oseb kazenska, civilna ali upravna.

3.   Taka odgovornost ne vpliva na kazensko odgovornost fizičnih oseb, ki so storile kazniva dejanja.

Člen 11

Sankcije in ukrepi

1.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, da se za kazniva dejanja iz 5. do 7. in 9. člena konvencije določijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

2.   Predhodne pravnomočne obsodbe, izrečene v tujih državah za kazniva dejanja na podlagi te konvencije, se lahko v mejah, ki jih dovoljuje notranje pravo, upoštevajo zaradi določitve kazni v skladu z njo.

3.   Pogodbenica zagotovi, da se pravnim osebam, ki se po 10. členu štejejo za odgovorne, izrečejo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazenske ali nekazenske sankcije, vključno z denarnimi kaznimi.

Člen 12

Pogoji in zaščitne določbe

1.   Pogodbenica zagotovi, da se kaznivost iz 5. do 7. in 9. člena konvencije določa, uveljavlja in uporablja ob spoštovanju človekovih pravic, zlasti pravice do svobode izražanja, svobode združevanja in svobode veroizpovedi, kot so opredeljene v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah in drugih obveznostih v skladu z mednarodnim pravom, kadar se nanašajo na to pogodbenico.

2.   Določitev, uveljavitev in uporaba kaznivosti v skladu s 5. do 7. in 9. členom konvencije bi morale poleg tega temeljiti na načelu sorazmernosti ob upoštevanju prizadevanja za zakonite cilje in njihove nujnosti v demokratični družbi ter izključevati kakršno koli obliko samovolje ali diskriminacijskega ali rasističnega obravnavanja.

Člen 13

Varovanje, nadomestilo in podpora žrtvam terorizma

Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za varovanje in podporo žrtvam terorističnih dejanj, storjenih na njenem ozemlju. Ti ukrepi lahko s primernimi državnimi programi in ob upoštevanju notranje zakonodaje med drugim vključujejo finančno pomoč in nadomestilo za žrtve terorizma ter njihove bližnje družinske člane.

Člen 14

Jurisdikcija

1.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za določitev svoje jurisdikcije za kazniva dejanja, opredeljena v tej konvenciji:

| (a) | če je kaznivo dejanje storjeno na ozemlju posamezne pogodbenice; |
| --- | --- |

(a)

če je kaznivo dejanje storjeno na ozemlju posamezne pogodbenice;

| (b) | če je kaznivo dejanje storjeno na ladji, ki plove pod zastavo te pogodbenice, ali v letalu, registriranem po pravu te pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

če je kaznivo dejanje storjeno na ladji, ki plove pod zastavo te pogodbenice, ali v letalu, registriranem po pravu te pogodbenice;

| (c) | če kaznivo dejanje stori državljan te pogodbenice. |
| --- | --- |

(c)

če kaznivo dejanje stori državljan te pogodbenice.

2.   Prav tako lahko pogodbenica določi svojo jurisdikcijo za kazniva dejanja, opredeljena v tej konvenciji:

| (a) | če je bilo kaznivo dejanje namenjeno storitvi ali je bila posledica kaznivega dejanja storitev kaznivega dejanja iz 1. člena konvencije na ozemlju te pogodbenice ali proti njenemu državljanu; |
| --- | --- |

(a)

če je bilo kaznivo dejanje namenjeno storitvi ali je bila posledica kaznivega dejanja storitev kaznivega dejanja iz 1. člena konvencije na ozemlju te pogodbenice ali proti njenemu državljanu;

| (b) | če je bilo kaznivo dejanje namenjeno storitvi ali je bila posledica kaznivega dejanja storitev kaznivega dejanja iz 1. člena konvencije proti državi ali vladnemu objektu te pogodbenice v tujini, vključno z diplomatskimi ali konzularnimi prostori te pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

če je bilo kaznivo dejanje namenjeno storitvi ali je bila posledica kaznivega dejanja storitev kaznivega dejanja iz 1. člena konvencije proti državi ali vladnemu objektu te pogodbenice v tujini, vključno z diplomatskimi ali konzularnimi prostori te pogodbenice;

| (c) | če je bilo kaznivo dejanje namenjeno storitvi ali je bila posledica kaznivega dejanja storitev kaznivega dejanja iz 1. člena te konvencije in storjeno v prizadevanju prisiliti pogodbenico, da nekaj stori ali opusti; |
| --- | --- |

(c)

če je bilo kaznivo dejanje namenjeno storitvi ali je bila posledica kaznivega dejanja storitev kaznivega dejanja iz 1. člena te konvencije in storjeno v prizadevanju prisiliti pogodbenico, da nekaj stori ali opusti;

| (d) | če kaznivo dejanje stori oseba brez državljanstva, ki ima običajno prebivališče na ozemlju te pogodbenice; |
| --- | --- |

(d)

če kaznivo dejanje stori oseba brez državljanstva, ki ima običajno prebivališče na ozemlju te pogodbenice;

| (e) | če je kaznivo dejanje storjeno v letalu vlade pogodbenice. |
| --- | --- |

(e)

če je kaznivo dejanje storjeno v letalu vlade pogodbenice.

3.   Pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe zaradi vzpostavitve svoje jurisdikcije za kazniva dejanja iz te konvencije, če je domnevni storilec na njenem ozemlju in ga ne izroči pogodbenici, katere jurisdikcija temelji na enakih določbah glede jurisdikcije, kot so tiste po pravu zaprošene pogodbenice.

4.   Konvencija ne izključuje kazenske jurisdikcije, ki se izvaja v skladu z notranjim pravom.

5.   Če več pogodbenic uveljavlja jurisdikcijo za domnevno kaznivo dejanje iz te konvencije, se udeležene pogodbenice, kadar je to primerno, posvetujejo zaradi določitve najprimernejše jurisdikcije za kazenski pregon.

Člen 15

Dolžnost preiskave

1.   Ob prejemu informacije, da bi lahko bila oseba, ki je storila ali domnevno storila kaznivo dejanje, opredeljeno v tej konvenciji, na njenem ozemlju, sprejme pogodbenica vse potrebne ukrepe v skladu z notranjim pravom zaradi preiskave dejstev iz informacije.

2.   Ko so okoliščine utemeljene, sprejme pogodbenica, na ozemlju katere je storilec ali domnevni storilec kaznivega dejanja, primerne ukrepe v skladu z notranjim pravom, da bi s tem zagotovila prisotnost osebe zaradi kazenskega pregona ali izročitve.

3.   Oseba je glede ukrepov iz prejšnjega odstavka, ki se nanašajo nanjo, upravičena do:

| (a) | takojšnje vzpostavitve stika z najbližjim primernim predstavnikom države, katere državljan je, ali države, ki je sicer upravičena, da varuje pravice te osebe, če pa je oseba brez državljanstva, države, na ozemlju katere oseba običajno prebiva; |
| --- | --- |

(a)

takojšnje vzpostavitve stika z najbližjim primernim predstavnikom države, katere državljan je, ali države, ki je sicer upravičena, da varuje pravice te osebe, če pa je oseba brez državljanstva, države, na ozemlju katere oseba običajno prebiva;

| (b) | obiskov predstavnika te države; |
| --- | --- |

(b)

obiskov predstavnika te države;

| (c) | seznanitve s pravicami v skladu s prejšnjima pododstavkoma. |
| --- | --- |

(c)

seznanitve s pravicami v skladu s prejšnjima pododstavkoma.

4.   Pravice iz tretjega odstavka se uveljavljajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice, na ozemlju katere je storilec ali domnevni storilec kaznivega dejanja, ob upoštevanju določb, da morajo omenjeni zakoni omogočati popolno učinkovitost namenom, za katere se priznavajo pravice v skladu s prejšnjim odstavkom.

5.   Določbe tretjega in četrtega odstavka ne vplivajo na pravico pogodbenice, ki uveljavlja jurisdikcijo v skladu s pododstavkom c prvega odstavka in pododstavkom d drugega odstavka 14. člena, da povabi Mednarodni odbor Rdečega križa, naj vzpostavi stike z domnevnim storilcem kaznivega dejanja in ga tudi obišče.

Člen 16

Neuporaba konvencije

Konvencija se ne uporablja, če je bilo kaznivo dejanje iz 5. do 7. in 9. člena, storjeno v eni državi, če je domnevni storilec kaznivega dejanja državljan te države in je v tej državi in nobena druga država nima v skladu s prvim in drugim odstavkom 14. člena te konvencije pravice izvajati jurisdikcije, če se za take primere, kadar je to primerno, uporabljajo določbe 17. in 20. do 22. člena konvencije.

Člen 17

Mednarodno sodelovanje v kazenskih zadevah

1.   Pogodbenice si pomagajo pri preiskavi kaznivega dejanja ter v zvezi s kazenskimi ali izročitvenimi postopki glede kaznivih dejanj iz 5. do 7. in 9. člena konvencije, vključno s pomočjo pri pridobivanju dokazov, ki so v njihovi lasti, potrebnih za postopke.

2.   Pogodbenice uresničujejo svoje obveznosti iz prejšnjega odstavka v skladu s pogodbami ali drugimi sporazumi o vzajemni pravni pomoči, ki so jih morebiti sklenile. Kadar ni takih pogodb ali sporazumov, si pogodbenice pomagajo v skladu s svojim notranjim pravom.

3.   Pogodbenice čim bolj sodelujejo v skladu z veljavnim pravom, pogodbami, sporazumi in dogovori zaprošene pogodbenice glede kazenske preiskave ali postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, za katere bi lahko bila odgovorna pravna oseba v skladu z 10. členom konvencije na ozemlju pogodbenice prosilke.

4.   Pogodbenica lahko preuči možnost za vzpostavitev dodatnih ukrepov zaradi izmenjave informacij ali dokazov z drugimi pogodbenicami, ki so potrebni za ugotovitev kazenske, civilne ali upravne odgovornosti v skladu z 10. členom.

Člen 18

Izročitev ali kazenski pregon

1.   Pogodbenica, na ozemlju katere je domnevni storilec kaznivega dejanja in ima jurisdikcijo v skladu s 14. členom, a ne izroči osebe, mora brez kakršne koli izjeme in ne glede na to, ali je bilo kaznivo dejanje storjeno na njenem ozemlju ali ne, predložiti primer brez neprimernega zavlačevanja svojim pristojnim organom zaradi kazenskega pregona po postopkih po pravu te pogodbenice. Omenjeni organi ukrepajo tako kot pri katerem koli težjem kaznivem dejanju po pravu te pogodbenice.

2.   Če je pogodbenici dovoljeno, da v skladu z notranjim pravom izroči ali drugače preda enega od svojih državljanov le pod pogojem, da se oseba vrne tej pogodbenici zaradi prestajanja kazni, izrečene kot posledica sodne obravnave ali postopka zaradi zaprosila za izročitev ali predajo osebe in se ta pogodbenica in pogodbenica, ki skuša doseči izročitev, strinjata s to možnostjo in drugimi primernimi pogoji, je taka izročitev ali predaja zadosten razlog za opustitev obveznosti, opredeljene v prejšnjem odstavku.

Člen 19

Izročitev

1.   Za kazniva dejanja iz 5. do 7. in 9. člena konvencije se šteje, da so vključena v vsako pogodbo o izročitvi, ki velja za katero koli pogodbenico pred začetkom veljavnosti te konvencije, kot kazniva dejanja, za katera se dovoli izročitev. Pogodbenice se zavezujejo, da bodo vključile ta kazniva dejanja v vsako pogodbo o izročitvi, ki jo sklenejo pozneje.

2.   Če pogodbenica, ki izročitev pogojuje z obstojem pogodbe, prejme prošnjo za izročitev od pogodbenice, s katero nima sklenjene pogodbe o izročitvi, lahko zaprošena pogodbenica, če tako sklene, šteje to konvencijo kot pravno podlago za izročitev zaradi kaznivih dejanj iz 5. do 7. in 9. člena konvencije. Za izročitev veljajo drugi pogoji po pravu zaprošene pogodbenice.

3.   Pogodbenice, ki izročitve ne pogojujejo z obstojem pogodbe, štejejo kazniva dejanja iz 5. do 7. in 9. člena te konvencije kot kazniva dejanja, zaradi katerih se med njimi dovoli izročitev ob upoštevanju pogojev, določenih z zakonodajo zaprošene pogodbenice.

4.   Kadar je potrebno, se kazniva dejanja iz 5. do 7. in 9. člena konvencije zaradi izročitve med pogodbenicami obravnavajo, kot da bi bila storjena ne le v kraju, v katerem so se zgodila, ampak tudi na ozemlju pogodbenic, ki so določile jurisdikcijo v skladu s 14. členom.

5.   Za določbe vseh pogodb in sporazumov o izročitvah, sklenjenih med pogodbenicami glede kaznivih dejanj iz 5. do 7. in 9. člena konvencije, se šteje, da so jih pogodbenice spremenile, če niso združljive s konvencijo.

Člen 20

Izključitev določbe o politični izjemi

1.   Nobeno kaznivo dejanje iz 5. do 7. in 9. člena konvencije se zaradi izročitve ali medsebojne pravne pomoči ne obravnava kot politično kaznivo dejanje, kot kaznivo dejanje, povezano s političnim kaznivim dejanjem, ali kot kaznivo dejanje, spodbujeno iz političnih razlogov. Zaradi tega se prošnja za izročitev ali medsebojno pravno pomoč, ki temelji na takem kaznivem dejanju, ne sme zavrniti le zato, ker se nanaša na politično kaznivo dejanje ali kaznivo dejanje, povezano s političnim kaznivim dejanjem, ali kaznivo dejanje, spodbujeno iz političnih razlogov.

2.   Ne glede na uporabo 19. do 23. člena Dunajske konvencije o pravu mednarodnih pogodb z dne 23. maja 1969 v zvezi z drugimi členi konvencije, lahko vsaka država ali Evropska skupnost ob podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu h konvenciji izjavi, da si pridržuje pravico do neuporabe prejšnjega odstavka tega člena, če gre za izročitev zaradi kaznivega dejanja po tej konvenciji. Pogodbenica se zavezuje, da bo tak pridržek uporabljala za vsak primer posebej na podlagi ustrezno utemeljene odločbe.

3.   Pogodbenica lahko v celoti ali delno umakne pridržek, ki ga je dala v skladu s prejšnjim odstavkom, z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, ki začne veljati z dnem prejema.

4.   Pogodbenica, ki je dala pridržek v skladu z drugim odstavkom tega člena, ne more zahtevati, da pogodbenica uporablja prvi odstavek tega člena; če pa je njen pridržek delen ali pogojen, lahko zahteva uporabo tega člena v obsegu, ki ga je sprejela sama.

5.   Pridržek pogodbenice velja tri leta od dne začetka veljavnosti te konvencije. Pridržek se lahko obnavlja za enako obdobje.

6.   Generalni sekretar Sveta Evrope dvanajst mesecev pred potekom veljavnosti pridržka o tem obvesti pogodbenico. Najpozneje tri mesece pred potekom veljavnosti pogodbenica obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope o ohranitvi, spremembi ali umiku pridržka. Če pogodbenica obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope, da ohranja pridržek, pošlje obrazložitev razlogov, ki opravičujejo nadaljnji obstoj pridržka. Če pogodbenica uradnega obvestila ni poslala, obvesti generalni sekretar Sveta Evrope pogodbenico, da se njen pridržek samodejno podaljša za šest mesecev. Če pogodbenica ne pošlje uradnega obvestila o namenu, da ohrani ali spremeni svoj pridržek pred potekom veljavnosti tega obdobja, pridržek preneha veljati.

7.   Če pogodbenica ob uporabi tega pridržka osebe po prejemu prošnje za izročitev ne izroči drugi pogodbenici, predloži primer brez kakršne koli izjeme in brez nepotrebnega odlašanja svojim pristojnim organom zaradi kazenskega pregona, razen če se pogodbenica prosilka in zaprošena pogodbenica ne dogovorita drugače. Pristojni organi se odločijo o kazenskem pregonu na ozemlju zaprošene pogodbenice enako kot ob katerem koli težjem kaznivem dejanju po pravu pogodbenice. Zaprošena pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sporoči dokončen izid postopka pogodbenici prosilki in generalnemu sekretarju Sveta Evrope, ki ga pošlje Posvetovanju pogodbenic, ki ga določa 30. člen.

8.   Odločitev o zavrnitvi izročitve na podlagi tega pridržka se nemudoma pošlje pogodbenici prosilki. Če zaprošena pogodbenica v skladu s sedmim odstavkom v razumnem roku ne sprejme nobene vsebinske sodne odločitve, lahko pogodbenica prosilka to sporoči generalnemu sekretarju Sveta Evrope, ki predloži zadevo Posvetovanju pogodbenic, ki ga določa 30. člen. Posvetovanje preuči zadevo, poda mnenje o skladnosti zavrnitve s to konvencijo ter ga predloži Odboru ministrov z namenom sprejema izjave o tej zadevi. Pri izvajanju svojih nalog v skladu s tem odstavkom se Odbor ministrov sestane v sestavi, omejeni na države pogodbenice.

Člen 21

Diskriminacijska določba

1.   Nobena določba te konvencije se ne razlaga kot obveznost izročitve ali zagotavljanja vzajemne pravne pomoči, če ima zaprošena stranka utemeljene razloge za domnevo, da je bila prošnja za izročitev zaradi kaznivih dejanj iz 5. do 7. in 9. člena ali vzajemne pravne pomoči glede takih kaznivih dejanj predložena zaradi kazenskega pregona ali kaznovanja osebe zaradi njene rase, veroizpovedi, državljanstva, narodnosti ali političnega stališča ali če bi ugoditev prošnji prejudicirala položaj osebe iz katerega koli navedenega razloga.

2.   Nobena določba te konvencije se ne razlaga kot obveznost izročitve, če za osebo, ki jo je treba izročiti, obstaja nevarnost, da bo mučena, da bodo z njo nečloveško ali ponižujoče ravnali ali jo kaznovali.

3.   Nobena določba te konvencije se ne razlaga kot obveznost izročitve, če osebi, ki jo je treba izročiti, grozi smrtna kazen ali dosmrtni zapor brez možnosti pogojnega odpusta, če pravo zaprošene pogodbenice ne pozna dosmrtnega zapora, razen če ni zaprošena pogodbenica v skladu z veljavnimi pogodbami zavezana izročitvi, če pogodbenica prosilka predloži zagotovilo, ki je po mnenju zaprošene pogodbenice zadostno, da smrtna kazen ne bo izrečena, ali če je izrečena, ne bo izvršena, ali da oseba ne bo dosmrtno zaprta brez možnosti pogojnega odpusta.

Člen 22

Spontano obveščanje

1.   Ne glede na lastne preiskave ali postopke lahko pristojni organi pogodbenice brez predhodnega zaprosila pošljejo pristojnim organom druge pogodbenice podatke, pridobljene na podlagi lastnih preiskav, če menijo, da bi lahko njihovo razkritje pomagalo pogodbenici prejemnici začeti ali izvajati preiskave ali postopke oziroma bi lahko omogočilo, da pogodbenica pošlje zaprosilo na podlagi te konvencije.

2.   Pogodbenica, ki zagotovi podatke, lahko v skladu z notranjim pravom postavi pogoje glede njihove uporabe za pogodbenico prejemnico.

3.   Pogodbenico, ki prejme podatke, ti pogoji zavezujejo.

4.   Pogodbenica lahko kadar koli z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, izjavi, da si pridržuje pravico, da je pogoji, ki jih je postavila pogodbenica, ki zagotovi podatke v skladu 2. členom, ne zavezujejo, razen če ne prejme predhodnega obvestila o naravi morebitno zagotovljenega podatka in soglaša z njegovim pošiljanjem.

Člen 23

Podpis in začetek veljavnosti

1.   Konvencija je na voljo za podpis državam članicam Sveta Evrope, Evropski skupnosti in državam nečlanicam, ki so sodelovale pri njeni pripravi.

2.   Konvencija se ratificira, sprejme ali odobri. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

3.   Konvencija začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko se je šest podpisnic, vključno z najmanj štirimi državami članicami Sveta Evrope, strinjalo, da jih konvencija zavezuje v skladu z določbami prejšnjega odstavka.

4.   Za podpisnico, ki se pozneje strinja s tem, da jo konvencija zavezuje, začne konvencija veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po datumu, ko se je strinjala, da jo konvencija zavezuje v skladu z določbami drugega odstavka.

Člen 24

Pristop h konvenciji

1.   Po začetku veljavnosti konvencije lahko Odbor ministrov po posvetovanju s pogodbenicami in prejetju njihovega soglasja povabi katero koli državo, ki ni članica Sveta Evrope in ni sodelovala pri njeni pripravi, da pristopi h konvenciji. Sklep se sprejme z večino glasov, določeno v pododstavku d 20. člena Statuta Sveta Evrope, in s soglasnim sklepom pogodbenic, ki imajo pravico biti v Odboru ministrov.

2.   Za države, ki pristopijo h konvenciji v skladu s prejšnjim odstavkom, začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu deponiranja listine o pristopu pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

Člen 25

Ozemeljska veljavnost

1.   Vsaka država ali Evropska skupnost lahko ob podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu določi ozemlje ali ozemlja, na katerih velja konvencija.

2.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli pozneje z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, razširi veljavnost konvencije na katero koli drugo ozemlje, določeno v izjavi. Za tako ozemlje začne konvencija veljati prvi dan po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar Sveta Evrope prejel izjavo.

3.   Vsaka izjava, predložena v skladu s prejšnjima odstavkoma, se lahko umakne za katero koli ozemlje, določeno v izjavi, na podlagi uradnega obvestila, naslovljenega na generalnega sekretarja Sveta Evrope. Umik začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar Sveta Evrope prejel uradno obvestilo.

Člen 26

Učinki konvencije

1.   Ta konvencija dopolnjuje veljavne večstranske ali dvostranske pogodbe ali sporazume med pogodbenicami, vključno z določbami navedenih pogodb Sveta Evrope:

| — | Evropska konvencija o izročitvi, na voljo za podpis v Parizu 13. decembra 1957 (ETS št. 24), |
| --- | --- |

—

Evropska konvencija o izročitvi, na voljo za podpis v Parizu 13. decembra 1957 (ETS št. 24),

| — | Evropska konvencija o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, na voljo za podpis v Strasbourgu 20. aprila 1959 (ETS št. 30), |
| --- | --- |

—

Evropska konvencija o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, na voljo za podpis v Strasbourgu 20. aprila 1959 (ETS št. 30),

| — | Evropska konvencija o zatiranju terorizma, na voljo za podpis v Strasbourgu 27. januarja 1977 (ETS št. 90); |
| --- | --- |

—

Evropska konvencija o zatiranju terorizma, na voljo za podpis v Strasbourgu 27. januarja 1977 (ETS št. 90);

| — | Dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, na voljo za podpis v Strasbourgu 17. marca 1978 (ETS št. 99), |
| --- | --- |

—

Dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, na voljo za podpis v Strasbourgu 17. marca 1978 (ETS št. 99),

| — | Drugi dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, na voljo za podpis v Strasbourgu 8. novembra 2001 (ETS št. 182), |
| --- | --- |

—

Drugi dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, na voljo za podpis v Strasbourgu 8. novembra 2001 (ETS št. 182),

| — | Protokol, s katerim se spreminja Evropska konvencija o zatiranju terorizma, na voljo za podpis v Strasbourgu 15. maja 2003 (ETS št. 190). |
| --- | --- |

—

Protokol, s katerim se spreminja Evropska konvencija o zatiranju terorizma, na voljo za podpis v Strasbourgu 15. maja 2003 (ETS št. 190).

2.   Če sta dve ali je več pogodbenic že sklenilo mednarodno pogodbo ali sporazum glede zadev, ki jih obravnava konvencija, ali so drugače vzpostavile odnose glede teh zadev ali bodo to storile v prihodnje, so tudi upravičene uporabljati to mednarodno pogodbo ali sporazum ali ustrezno urejati odnose. Če pa pogodbenice vzpostavijo odnose glede zadev, ki jih obravnava ta konvencija, drugače, kot jih ureja konvencija, storijo to tako, da to ni v neskladju s cilji in načeli te konvencije.

3.   Pogodbenice, ki so članice Evropske unije, pri svojih medsebojnih odnosih upoštevajo pravila Skupnosti in Evropske unije, če obstajajo pravila Skupnosti in Evropske unije, ki urejajo posamezno področje in se uporabljajo v konkretnem primeru ne glede na cilj in namen konvencije ter v njeno celovito uporabo z drugimi pogodbenicami.

4.   Nobena določba te konvencije ne vpliva na druge pravice, obveznosti in odgovornosti pogodbenice ali posameznika po mednarodnem pravu, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom.

5.   Konvencija ne ureja dejavnosti oboroženih sil med oboroženim spopadom v skladu z opredelitvami mednarodnega humanitarnega prava, ki jih ureja to pravo, prav tako pa ne ureja dejavnosti vojaških sil pogodbenice pri izvajanju njihovih uradnih dolžnosti, če jih urejajo druga pravila mednarodnega prava.

Člen 27

Spremembe konvencije

1.   Spremembe konvencije lahko predlaga vsaka pogodbenica, Odbor ministrov Sveta Evrope ali Posvetovanje pogodbenic.

2.   Generalni sekretar vsak predlog za spremembo sporoči pogodbenicam.

3.   Poleg tega se vsaka sprememba, ki jo predlaga pogodbenica ali Odbor ministrov, pošlje Posvetovanju pogodbenic, ki Odboru ministrov predloži svoje mnenje o predlagani spremembi.

4.   Odbor ministrov preuči predlagano spremembo in kakršnokoli mnenje, ki ga prejme s strani Posvetovanja pogodbenic, na podlagi česar lahko spremembo odobri.

5.   Besedilo kakršne koli spremembe, ki jo Odbor ministrov odobri v skladu s prejšnjim odstavkom, se pošlje pogodbenicam v sprejetje.

6.   Vsaka sprememba, odobrena v skladu s četrtim odstavkom, začne veljati trideseti dan po tem, ko so vse pogodbenice obvestile generalnega sekretarja o njenem sprejetju.

Člen 28

Spremembe dodatka

1.   Zaradi posodobitve seznama pogodb v dodatku lahko vsaka pogodbenica ali Odbor ministrov predlaga spremembe. Ti predlogi za spremembe se nanašajo le na splošnoveljavne pogodbe, sklenjene pri Združenih narodih, ki se posebej ukvarjajo z mednarodnim terorizmom in že veljajo. Generalni sekretar Sveta Evrope sporoči predloge za spremembo pogodbenicam.

2.   Po posvetovanju s pogodbenicami nečlanicami lahko Odbor ministrov sprejme predlagano spremembo z večino glasov, določeno v pododstavku d 20. člena Statuta Sveta Evrope. Sprememba začne veljati eno leto po dnevu, ko je bila poslana pogodbenicam. V tem obdobju lahko vsaka pogodbenica uradno obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope, da se ne strinja z začetkom veljavnosti spremembe.

3.   Če ena tretjina pogodbenic obvesti generalnega sekretarja Sveta Evrope, da se ne strinja z začetkom njene veljavnosti, sprememba ne začne veljati.

4.   Če manj kot ena tretjina pogodbenic pošlje obvestilo o ugovoru, začne sprememba veljati za tiste pogodbenice, ki ga niso sporočile.

5.   Ko začne sprememba veljati v skladu z drugim odstavkom in je pogodbenica sporočila ugovor, začne ta sprememba zanjo veljati prvi dan meseca po dnevu, ko je generalnega sekretarja Sveta Evrope obvestila o njenem sprejetju.

Člen 29

Reševanje sporov

Ob sporu med pogodbenicami zaradi razlage ali uporabe konvencije se spor reši s pogajanji ali katerim koli drugim načinom mirnega reševanja sporov po izbiri pogodbenic, vključno s predložitvijo spora razsodišču, katerega odločitev je za pogodbenice v sporu zavezujoča, ali Meddržavnemu sodišču v skladu z dogovorom med vpletenimi pogodbenicami.

Člen 30

Posvetovanje pogodbenic

1.   Pogodbenice se redno posvetujejo zaradi:

| (a) | priprave predlogov, da bi olajšale ali izboljšale učinkovito uporabo in izvajanje konvencije, vključno s prepoznavanjem kakršnih koli težav in učinkov izjav, predloženih po konvenciji; |
| --- | --- |

(a)

priprave predlogov, da bi olajšale ali izboljšale učinkovito uporabo in izvajanje konvencije, vključno s prepoznavanjem kakršnih koli težav in učinkov izjav, predloženih po konvenciji;

| (b) | oblikovanja mnenja o skladnosti zavrnitve izročitve, naslovljene nanje v skladu z osmim odstavkom 20. člena; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanja mnenja o skladnosti zavrnitve izročitve, naslovljene nanje v skladu z osmim odstavkom 20. člena;

| (c) | dajanja predlogov za spremembo konvencije v skladu s 27. členom; |
| --- | --- |

(c)

dajanja predlogov za spremembo konvencije v skladu s 27. členom;

| (d) | oblikovanja mnenj o vsakem predlogu za spremembo konvencije, naslovljeno nanje v skladu s tretjim odstavkom 27. člena; |
| --- | --- |

(d)

oblikovanja mnenj o vsakem predlogu za spremembo konvencije, naslovljeno nanje v skladu s tretjim odstavkom 27. člena;

| (e) | izražanja mnenja o kakršnem koli vprašanju glede izvajanja konvencije in omogočanja izmenjave informacij o pomembnem pravnem, političnem ali tehnološkem razvoju. |
| --- | --- |

(e)

izražanja mnenja o kakršnem koli vprašanju glede izvajanja konvencije in omogočanja izmenjave informacij o pomembnem pravnem, političnem ali tehnološkem razvoju.

2.   Posvetovanje pogodbenic skliče generalni sekretar Sveta Evrope, kadar meni, da je to potrebno, vsekakor pa, kadar večina pogodbenic ali Odbor ministrov zahteva njegov sklic.

3.   Sekretariat Sveta Evrope pomaga pogodbenicam pri izvajanju njihovih nalog v skladu s tem členom.

Člen 31

Odpoved

1.   Pogodbenica lahko kadar koli odpove konvencijo z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope.

2.   Odpoved začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar Sveta Evrope prejel uradno obvestilo.

Člen 32

Uradno obvestilo

Generalni sekretar Sveta Evrope obvesti države članice Sveta Evrope, Evropsko skupnost, države nečlanice, ki so sodelovale pri pripravi konvencije, pa tudi vsako državo, ki je pristopila ali je bila povabljena k pristopu h konvenciji o:

| (a) | vsakem podpisu; |
| --- | --- |

(a)

vsakem podpisu;

| (b) | deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu; |
| --- | --- |

(b)

deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu;

| (c) | vsakem dnevu začetka veljavnosti konvencije v skladu s 23. členom; |
| --- | --- |

(c)

vsakem dnevu začetka veljavnosti konvencije v skladu s 23. členom;

| (d) | vsaki izjavi, predloženi v skladu z drugim odstavkom 1. člena, četrtim odstavkom 22. člena in 25. členom; |
| --- | --- |

(d)

vsaki izjavi, predloženi v skladu z drugim odstavkom 1. člena, četrtim odstavkom 22. člena in 25. členom;

| (e) | vsakem dejanju, uradnem obvestilu ali sporočilu, ki se nanaša na konvencijo. |
| --- | --- |

(e)

vsakem dejanju, uradnem obvestilu ali sporočilu, ki se nanaša na konvencijo.

DA BI TO POTRDILI, SO PODPISANI, ki so za to pravilno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

Sestavljeno v Varšavi 16. maja 2005 v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta besedili enako verodostojni, v enem izvodu, ki se shrani v arhivih Sveta Evrope. Generalni sekretar Sveta Evrope pošlje overjene izvode vsem državam članicam Sveta Evrope, Evropski skupnosti, državam nečlanicam, ki so sodelovale pri pripravi konvencije in tudi vsem državam, ki so bile povabljene k pristopu.

---

Dodatek

1.

Konvencija o zatiranju nezakonite ugrabitve zrakoplovov, podpisana 16. decembra 1970 v Haagu;

2.

Konvencija o zatiranju nezakonitih aktov zoper varnost civilnega zrakoplovstva, sklenjena 23. septembra 1971 v Montrealu;

3.

Konvencija o preprečevanju in kaznovanju kaznivih dejanj proti mednarodno zaščitenim osebam, vključno z diplomatskimi predstavniki, sprejeta 14. decembra 1973 v New Yorku;

4.

Mednarodna konvencija proti jemanju talcev, sprejeta 17. decembra 1979 v New Yorku;

5.

Konvencija o fizičnem varovanju jedrskega materiala, sprejeta 3. marca 1980 na Dunaju;

6.

Protokol o zatiranju nezakonitih dejanj zoper varnost civilnega letalstva, sestavljen 24. februarja 1988 v Montrealu;

7.

Konvencija za preprečevanje nezakonitih dejanj zoper varnost pomorske plovbe, sestavljena v Rimu 10. marca 1988;

8.

Protokol za preprečevanje nezakonitih dejanj zoper varnost ploščadi, postavljenih na epikontinentalnem pasu, sestavljen v Rimu 10. marca 1988;

9.

Mednarodna konvencija o zatiranju terorističnih bombnih napadov, sprejeta 15. decembra 1997 v New Yorku;

10.

Mednarodna konvencija o zatiranju financiranja terorizma, sprejeta 9. decembra 1999 v New Yorku;

11.

Mednarodna konvencija o zatiranju dejanj jedrskega terorizma, sprejeta v New Yorku 13. aprila 2005 (1).

---

(1)  Sprememba dodatka, ki so jo sprejeli namestniki ministrov na 1034. srečanju (11. septembra 2008, točka 10.1) in je začel veljati 13. septembra 2009 v skladu s členom 28 konvencije.

1

---

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/15

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/890

z dne 4. junija 2018

o sklenitvi Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 83(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1914 (2) je bil Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (3) (v nadaljnjem besedilu: Dodatni protokol) podpisan 22. oktobra 2015, s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1914 (2) je bil Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (3) (v nadaljnjem besedilu: Dodatni protokol) podpisan 22. oktobra 2015, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | Člen 10 Dodatnega protokola določa, da je Dodatni protokol na voljo za odobritev Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10 Dodatnega protokola določa, da je Dodatni protokol na voljo za odobritev Uniji.

| (3) | V Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so določena skupna pravila Unije za boj proti terorizmu. Tako je Unija že sprejela ukrepe na različnih področjih, ki jih zajema Dodatni protokol. |
| --- | --- |

(3)

V Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (4) so določena skupna pravila Unije za boj proti terorizmu. Tako je Unija že sprejela ukrepe na različnih področjih, ki jih zajema Dodatni protokol.

| (4) | Dodatni protokol bi bilo zato treba odobriti v imenu Unije v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, če bi lahko Dodatni protokol vplival na ta skupna pravila ali spremenil njihovo področje uporabe. Države članice ohranijo svojo pristojnost, če Dodatni protokol ne vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Dodatni protokol bi bilo zato treba odobriti v imenu Unije v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, če bi lahko Dodatni protokol vplival na ta skupna pravila ali spremenil njihovo področje uporabe. Države članice ohranijo svojo pristojnost, če Dodatni protokol ne vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe.

| (5) | Dodatni protokol od vsake pogodbenice zahteva, da določi kontaktno točko za izmenjavo informacij o osebah, ki potujejo v tujino za namen terorizma. Europol bi moral biti določen za kontaktno točko Unije. Lahko se določijo tudi kontaktne točke za države članice. |
| --- | --- |

(5)

Dodatni protokol od vsake pogodbenice zahteva, da določi kontaktno točko za izmenjavo informacij o osebah, ki potujejo v tujino za namen terorizma. Europol bi moral biti določen za kontaktno točko Unije. Lahko se določijo tudi kontaktne točke za države članice.

| (6) | Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ (5) je za Irsko zavezujoč, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ (5) je za Irsko zavezujoč, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

| (8) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, se odobri v imenu Unije.

Besedilo Dodatnega protokola je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol) se določi za kontaktno točko Unije iz člena 7 Dodatnega protokola in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 3

Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 10 Dodatnega protokola (7).

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 4. junija 2018

Za Svet

Predsednica

T. TSACHEVA

---

(1)  Odobritev z dne 18. aprila 2018 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1914 z dne 18. septembra 2015 o podpisu Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (CETS št. 196) v imenu Evropske unije (UL L 280, 24.10.2015, str. 24).

2

(3)  CETS št. 217.

3

(4)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

4

(5)  Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (UL L 164, 22.6.2002, str. 3).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

6

(7)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Dodatnega protokola za Evropsko unijo.

7

Uradnem listu Evropske unije

---

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/17

---

DODATNI PROTOKOL H KONVENCIJI SVETA EVROPE O PREPREČEVANJU TERORIZMA

Riga, 22. oktobra 2015

DRŽAVE ČLANICE SVETA EVROPE IN DRUGE POGODBENICE KONVENCIJE SVETA EVROPE O PREPREČEVANJU TERORIZMA (CETS št. 196), ki so podpisnice tega protokola, so se –

GLEDE NA TO, da je cilj Sveta Evrope doseči večjo enotnost med njegovimi članicami;

V ŽELJI po nadaljnji krepitvi prizadevanj za preprečevanje in zatiranje terorizma v vseh njegovih oblikah, tako v Evropi kot v svetu, ob spoštovanju človekovih pravic in vladavine prava;

OB SKLICEVANJU na človekove pravice in temeljne svoboščine, potrjene zlasti v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (ETS št. 5) in njenih protokolih kot tudi v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah;

IZRAŽAJOČ svojo veliko zaskrbljenost nad nevarnostjo, ki jo predstavljajo osebe, ki potujejo v tujino z namenom storitve terorističnega kaznivega dejanja, prispevanja k takemu dejanju ali udeležbe pri njem, ali nudenja ali prejemanja usposabljanja za terorizem na ozemlju druge države;

OB UPOŠTEVANJU v zvezi s tem Resolucije 2178 (2014), ki jo je Varnostni svet Združenih narodov sprejel na svojem 7272. zasedanju dne 24. septembra 2014, zlasti odstavkov 4 do 6 Resolucije;

GLEDE NA TO, da bi bilo zaželeno, da se v nekaterih vidikih dopolni Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Namen

Namen tega protokola je dopolniti določbe Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma, ki je bila odprta za podpis v Varšavi 16. maja 2005 (v nadaljnjem besedilu: konvencija), glede inkrimincaij dejanj, opredeljenih v členih 2 do 6 tega protokola, ter s tem okrepiti prizadevanja pogodbenic pri preprečevanju terorizma in njegovih negativnih učinkov na polno uživanje človekovih pravic, zlasti pravice do življenja, z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na nacionalni ravni in z mednarodnim sodelovanjem ob upoštevanju obstoječih veljavnih večstranskih ali dvostranskih pogodb ali sporazumov med pogodbenicami.

Člen 2

Sodelovanje v združbi ali skupini za namen terorizma

1.   V tem protokolu „sodelovanje v združbi ali skupini za namen terorizma“ pomeni udeležbo pri dejavnostih združbe ali skupine z namenom storitve ali prispevanja k storitvi enega ali več terorističnih kaznivih dejanj s strani združbe ali skupine.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, da se „sodelovanje v združbi ali skupini za namen terorizma“, kot je opredeljeno v odstavku 1, določi kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno protipravno in naklepno.

Člen 3

Prejemanje usposabljanja za terorizem

1.   V tem protokolu „prejemanje usposabljanja za terorizem“ pomeni prejemanje navodil, vključno s pridobivanjem znanja ali praktičnih spretnosti, od druge osebe za izdelavo ali uporabo razstreliva, strelnega orožja in drugega orožja ter škodljivih in nevarnih snovi ali za uporabo drugih posebnih metod ali tehnik z namenom storitve ali prispevanja k storitvi terorističnega kaznivega dejanja.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, da se „prejemanje usposabljanja za terorizem“, kot je opredeljeno v odstavku 1, določi kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno protipravno in naklepno.

Člen 4

Potovanje v tujino za namen terorizma

1.   V tem protokolu „potovanje v tujino za namen terorizma“ pomeni potovanje v državo, ki ni država državljanstva ali prebivališča potnika, za namen storitve terorističnega kaznivega dejanja, prispevanja k takemu dejanju ali udeležbe pri njem ali nudenja ali prejemanja usposabljanja za terorizem.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, da se „potovanje v tujino za namen terorizma“, kot je opredeljeno v odstavku 1, z njenega ozemlja ali s strani njenih državljanov določi kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno protipravno in naklepno. Pri tem pogodbenica lahko določi pogoje, ki se zahtevajo in so v skladu z njenimi ustavnimi načeli.

3.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, da se v skladu z njenim notranjim pravom kot kaznivo dejanje določi poskus storitve kaznivega dejanja iz tega člena.

Člen 5

Financiranje potovanja v tujino za namen terorizma

1.   V tem protokolu „financiranje potovanja v tujino za namen terorizma“ pomeni ponujanje ali zbiranje na kateri koli način, neposredno ali posredno, finančnih sredstev, ki v celoti ali delno omogočajo kateri koli osebi, da potuje v tujino za namen terorizma, kot je opredeljeno v odstavku 1 člena 4, ob zavedanju, da so sredstva v celoti ali delno namenjena uporabi za ta namen.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, da se „financiranje potovanja v tujino za namen terorizma“, kot je opredeljeno v odstavku 1, določi kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno protipravno in naklepno.

Člen 6

Organiziranje ali drugačno omogočanje potovanja v tujino za namen terorizma

1.   V tem protokolu „organiziranje ali drugačno omogočanje potovanja v tujino za namen terorizma“ pomeni katero koli dejanje organiziranja ali omogočanja, ki pomaga kateri koli osebi pri potovanju v tujino za namen terorizma, kot je opredeljeno v odstavku 1 člena 4 tega protokola, ob zavedanju, da je pomoč zagotovljena za namen terorizma.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe, da se „organiziranje ali drugačno omogočanje potovanja v tujino za namen terorizma“, kot je opredeljeno v odstavku 1, določi kot kaznivo dejanje po njenem notranjem pravu, če je bilo storjeno protipravno in naklepno.

Člen 7

Izmenjava informacij

1.   Brez poseganja v pododstavek a odstaveka 2 člena 3 konvencije vsaka pogodbenica v skladu s svojim notranjim pravom in obstoječimi mednarodnimi obveznostmi sprejme vse potrebne ukrepe, da se med pogodbenicami okrepi pravočasna izmenjava vseh pomembnih informacij, ki so na voljo o osebah, ki potujejo v tujino za namen terorizma, kot je opredeljeno v členu 4. V ta namen vsaka pogodbenica določi kontaktno točko, ki je na voljo 24 ur na dan in sedem dni v tednu.

2.   Pogodbenica lahko za namene odstavka 1 določi že obstoječo kontaktno točko.

3.   Kontaktna točka pogodbenice mora imeti zmožnosti hitre izvedbe komunikacije s kontaktno točko druge pogodbenice.

Člen 8

Pogoji in jamstva

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se pri izvajanju tega protokola, vključno z določitvijo, uveljavitvijo in uporabo inkriminacij iz členov 2 do 6, spoštujejo obveznosti glede človekovih pravic, zlasti pravica do svobode gibanja, svobode izražanja, svobode združevanja in svobode veroizpovedi, kot so opredeljene v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah ter drugih obveznostih v skladu z mednarodnim pravom, kadar se nanašajo na to pogodbenico.

2.   Določitev, uveljavitev in uporaba inkriminacij iz členov 2 do 6 tega protokola bi morale poleg tega temeljiti na načelu sorazmernosti ob upoštevanju prizadevanja za zakonite cilje in njihove nujnosti v demokratični družbi ter izključevati kakršno koli obliko samovolje ali diskriminacijskega ali rasističnega obravnavanja.

Člen 9

Razmerje med tem protokolom in konvencijo

Besede in izrazi, ki se uporabljajo v tem protokolu, se razlagajo v skladu s konvencijo. Pogodbenice temu ustrezno uporabljajo vse določbe konvencije, razen člena 9.

Člen 10

Podpis in začetek veljavnosti

1.   Ta protokol je odprt za podpis podpisnicam konvencije. Protokol se ratificira, sprejme ali odobri. Podpisnice lahko ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo, samo če so predhodno ratificirale, sprejele ali odobrile konvencijo ali če to naredijo hkrati. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

2.   Protokol začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev od dneva deponiranja šeste listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, kar mora vključevati vsaj štiri države članice Sveta Evrope.

3.   Za vsako podpisnico, ki pozneje deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, začne protokol veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev od dneva deponiranja listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.

Člen 11

Pristop k protokolu

1.   Vsaka država, ki je pristopila h konvenciji, lahko pristopi k temu protokolu po začetku njegove veljavnosti ali pa to naredi hkrati ob pristopu h konvenciji.

2.   Za države, ki pristopijo k protokolu v skladu z odstavkom 1, začne protokol veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu deponiranja listine o pristopu pri generalnem sekretarju Sveta Evrope.

Člen 12

Ozemeljska veljavnost

1.   Vsaka država ali Evropska unija lahko ob podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu določi ozemlje ali ozemlja, na katerih velja ta protokol.

2.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli pozneje z izjavo, naslovljeno na generalnega sekretarja Sveta Evrope, razširi veljavnost tega protokola na katero koli drugo ozemlje, določeno v izjavi. Za tako ozemlje začne protokol veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar prejel izjavo.

3.   Vsaka izjava, predložena v skladu s prejšnjima odstavkoma, se lahko umakne za katero koli ozemlje, določeno v izjavi, na podlagi uradnega obvestila, naslovljenega na generalnega sekretarja Sveta Evrope. Umik začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar Sveta Evrope prejel uradno obvestilo.

Člen 13

Odpoved

1.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli odpove ta protokol z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega sekretarja Sveta Evrope.

2.   Odpoved začne veljati prvi dan meseca po poteku treh mesecev po dnevu, ko je generalni sekretar Sveta Evrope prejel uradno obvestilo.

3.   Odpoved konvencije samodejno pomeni odpoved tega protokola.

Člen 14

Uradna obvestila

Generalni sekretar Sveta Evrope obvesti države članice Sveta Evrope, Evropsko unijo, države nečlanice, ki so sodelovale pri pripravi tega protokola, pa tudi vsako državo, ki je pristopila ali je bila povabljena k pristopu k protokolu, o:

| a. | vsakem podpisu; |
| --- | --- |

a.

vsakem podpisu;

| b. | deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu; |
| --- | --- |

b.

deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu;

| c. | vsakem dnevu začetka veljavnosti protokola v skladu s členoma 10 in 11; |
| --- | --- |

c.

vsakem dnevu začetka veljavnosti protokola v skladu s členoma 10 in 11;

| d. | vsakem drugem dejanju, izjavi, obvestilu ali sporočilu v zvezi s tem protokolom. |
| --- | --- |

d.

vsakem drugem dejanju, izjavi, obvestilu ali sporočilu v zvezi s tem protokolom.

DA BI TO POTRDILI, so podpisani, ki so za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta protokol.

Sestavljeno v Rigi, dne 22. oktobra 2015, v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta besedili enako verodostojni, v enem izvodu, ki se shrani v arhivih Sveta Evrope. Generalni sekretar Sveta Evrope pošlje overjene izvode vsem državam članicam Sveta Evrope, Evropski uniji, državam nečlanicam, ki so sodelovale pri pripravi tega protokola, in tudi vsem državam, ki so bile povabljene k pristopu k protokolu.

---

UREDBE

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/891

z dne 21. junija 2018

o določitvi zgornjih mej proračuna za leto 2018 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (1) ter zlasti členov 22(1), 36(4), 42(2), 47(3), 49(2), 51(4) in 53(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za vsako državo članico, ki izvaja shemo osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 22(1) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija, tako da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je treba upoštevati vsako povečanje, ki ga države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo. |
| --- | --- |

(1)

Za vsako državo članico, ki izvaja shemo osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 22(1) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija, tako da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu s členom 22(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je treba upoštevati vsako povečanje, ki ga države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo.

| (2) | Za vsako državo članico, ki izvaja shemo enotnega plačila na površino iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 36(4) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija, tako da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu z drugim pododstavkom člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 mora Komisija pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino upoštevati vsa povečanja, ki jih države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo. |
| --- | --- |

(2)

Za vsako državo članico, ki izvaja shemo enotnega plačila na površino iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 36(4) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija, tako da od letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi odšteje zgornje meje, določene v skladu s členi 42, 47, 49, 51 in 53 navedene uredbe. V skladu z drugim pododstavkom člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 mora Komisija pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino upoštevati vsa povečanja, ki jih države članice uporabijo v skladu z navedeno določbo.

| (3) | Za vsako državo članico, ki odobri prerazporeditveno plačilo iz poglavja 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 42(2) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 42(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Za vsako državo članico, ki odobri prerazporeditveno plačilo iz poglavja 2 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letno nacionalno zgornjo mejo iz člena 42(2) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 42(1) navedene uredbe.

| (4) | Glede plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2018, je treba izračunati letne nacionalne zgornje meje iz člena 47(3) navedene uredbe za leto 2018 v skladu s členom 47(1) navedene uredbe in znesek do 30 % nacionalne zgornje meje zadevne države članice, kot je določeno v Prilogi II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Glede plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2018, je treba izračunati letne nacionalne zgornje meje iz člena 47(3) navedene uredbe za leto 2018 v skladu s členom 47(1) navedene uredbe in znesek do 30 % nacionalne zgornje meje zadevne države članice, kot je določeno v Prilogi II k navedeni uredbi.

| (5) | Za države članice, ki odobrijo plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letne nacionalne zgornje meje iz člena 49(2) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 49(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Za države članice, ki odobrijo plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letne nacionalne zgornje meje iz člena 49(2) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki so ga zadevne države članice sporočile v skladu s členom 49(1) navedene uredbe.

| (6) | Glede plačila za mlade kmete iz poglavja 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letne nacionalne zgornje meje iz člena 51(4) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki so ga države članice sporočile v skladu s členom 51(1) navedene uredbe, te pa ne smejo biti višje od 2 % letne zgornje meje iz Priloge II. |
| --- | --- |

(6)

Glede plačila za mlade kmete iz poglavja 5 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, mora letne nacionalne zgornje meje iz člena 51(4) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki so ga države članice sporočile v skladu s členom 51(1) navedene uredbe, te pa ne smejo biti višje od 2 % letne zgornje meje iz Priloge II.

| (7) | Kadar celotni znesek plačila za mlade kmete, zahtevan v državi članici v letu 2018, presega zgornjo mejo iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 za navedeno državo članico, mora ta država članica financirati razliko v skladu s členom 51(2) navedene uredbe, ob upoštevanju najvišjega zneska iz člena 51(1) navedene uredbe. Zaradi jasnosti je primerno, da se določi najvišji znesek za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(7)

Kadar celotni znesek plačila za mlade kmete, zahtevan v državi članici v letu 2018, presega zgornjo mejo iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 za navedeno državo članico, mora ta država članica financirati razliko v skladu s členom 51(2) navedene uredbe, ob upoštevanju najvišjega zneska iz člena 51(1) navedene uredbe. Zaradi jasnosti je primerno, da se določi najvišji znesek za vsako državo članico.

| (8) | Za vsako državo članico, ki odobri prostovoljno vezano podporo iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2018, mora letne nacionalne zgornje meje iz člena 53(7) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki ga je zadevna država članica sporočila v skladu s členom 54(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Za vsako državo članico, ki odobri prostovoljno vezano podporo iz poglavja 1 naslova IV Uredbe (EU) št. 1307/2013 v letu 2018, mora letne nacionalne zgornje meje iz člena 53(7) navedene uredbe za leto 2018 določiti Komisija na podlagi odstotka, ki ga je zadevna država članica sporočila v skladu s členom 54(1) navedene uredbe.

| (9) | Za leto 2018 se je izvajanje shem neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 začelo 1. januarja 2018. Zaradi skladnosti med uporabo navedene uredbe za leto zahtevka 2018 in uporabo ustreznih zgornjih mej proračuna bi se morala ta uredba uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(9)

Za leto 2018 se je izvajanje shem neposrednih podpor iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 začelo 1. januarja 2018. Zaradi skladnosti med uporabo navedene uredbe za leto zahtevka 2018 in uporabo ustreznih zgornjih mej proračuna bi se morala ta uredba uporabljati od istega datuma.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za shemo osnovnega plačila iz člena 22(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki I Priloge k tej uredbi.

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za shemo enotnega plačila na površino iz člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki II Priloge k tej uredbi.

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za prerazporeditveno plačilo iz člena 42(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki III Priloge k tej uredbi.

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz člena 47(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki IV Priloge k tej uredbi.

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz člena 49(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki V Priloge k tej uredbi.

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za plačilo za mlade kmete iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki VI Priloge k tej uredbi.

Najvišji zneski za leto 2018 za plačilo za mlade kmete iz člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določeni v točki VII Priloge k tej uredbi.

Letne nacionalne zgornje meje za leto 2018 za prostovoljno vezano podporo iz člena 53(7) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določene v točki VIII Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. junija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

1

---

PRILOGA

I.   Letne nacionalne zgornje meje za shemo osnovnega plačila iz člena 22(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Belgija | 214 405 |
| Danska | 546 808 |
| Nemčija | 3 005 470 |
| Irska | 825 895 |
| Grčija | 1 103 650 |
| Španija | 2 835 995 |
| Francija | 3 036 371 |
| Hrvaška | 126 001 |
| Italija | 2 217 396 |
| Luksemburg | 22 760 |
| Malta | 649 |
| Nizozemska | 475 161 |
| Avstrija | 470 387 |
| Portugalska | 273 500 |
| Slovenija | 74 288 |
| Finska | 262 554 |
| Švedska | 402 464 |
| Združeno kraljestvo | 2 102 726 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Belgija

214 405

Danska

546 808

Nemčija

3 005 470

Irska

825 895

Grčija

1 103 650

Španija

2 835 995

Francija

3 036 371

Hrvaška

126 001

Italija

2 217 396

Luksemburg

22 760

Malta

649

Nizozemska

475 161

Avstrija

470 387

Portugalska

273 500

Slovenija

74 288

Finska

262 554

Švedska

402 464

Združeno kraljestvo

2 102 726

II.   Letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino iz člena 36(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Bolgarija | 379 916 |
| Češka | 472 217 |
| Estonija | 87 170 |
| Ciper | 30 340 |
| Latvija | 137 210 |
| Litva | 184 186 |
| Madžarska | 733 283 |
| Poljska | 1 568 075 |
| Romunija | 989 564 |
| Slovaška | 260 865 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Bolgarija

379 916

Češka

472 217

Estonija

87 170

Ciper

30 340

Latvija

137 210

Litva

184 186

Madžarska

733 283

Poljska

1 568 075

Romunija

989 564

Slovaška

260 865

III.   Letne nacionalne zgornje meje za prerazporeditveno plačilo iz člena 42(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Belgija | 46 780 |
| Bolgarija | 55 872 |
| Nemčija | 337 423 |
| Francija | 690 084 |
| Hrvaška | 27 939 |
| Litva | 71 298 |
| Poljska | 293 930 |
| Portugalska | 23 050 |
| Romunija | 99 436 |
| Združeno kraljestvo | 64 991 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Belgija

46 780

Bolgarija

55 872

Nemčija

337 423

Francija

690 084

Hrvaška

27 939

Litva

71 298

Poljska

293 930

Portugalska

23 050

Romunija

99 436

Združeno kraljestvo

64 991

IV.   Letne nacionalne zgornje meje za plačilo za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz člena 47(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Belgija | 146 689 |
| Bolgarija | 238 428 |
| Češka | 258 512 |
| Danska | 248 032 |
| Nemčija | 1 446 097 |
| Estonija | 40 181 |
| Irska | 363 445 |
| Grčija | 556 642 |
| Španija | 1 464 015 |
| Francija | 2 070 253 |
| Hrvaška | 83 816 |
| Italija | 1 125 581 |
| Ciper | 14 747 |
| Latvija | 76 588 |
| Litva | 142 596 |
| Luksemburg | 10 038 |
| Madžarska | 402 903 |
| Malta | 1 573 |
| Nizozemska | 204 785 |
| Avstrija | 207 524 |
| Poljska | 1 029 371 |
| Portugalska | 177 212 |
| Romunija | 561 846 |
| Slovenija | 40 542 |
| Slovaška | 134 447 |
| Finska | 157 219 |
| Švedska | 209 617 |
| Združeno kraljestvo | 958 734 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Belgija

146 689

Bolgarija

238 428

Češka

258 512

Danska

248 032

Nemčija

1 446 097

Estonija

40 181

Irska

363 445

Grčija

556 642

Španija

1 464 015

Francija

2 070 253

Hrvaška

83 816

Italija

1 125 581

Ciper

14 747

Latvija

76 588

Litva

142 596

Luksemburg

10 038

Madžarska

402 903

Malta

1 573

Nizozemska

204 785

Avstrija

207 524

Poljska

1 029 371

Portugalska

177 212

Romunija

561 846

Slovenija

40 542

Slovaška

134 447

Finska

157 219

Švedska

209 617

Združeno kraljestvo

958 734

V.   Letne nacionalne zgornje meje za plačilo za območja z naravnimi omejitvami iz člena 49(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Danska | 2 857 |
| Slovenija | 2 135 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Danska

2 857

Slovenija

2 135

VI.   Letne nacionalne zgornje meje za plačilo za mlade kmete iz člena 51(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Belgija | 9 229 |
| Bolgarija | 1 329 |
| Češka | 1 723 |
| Danska | 4 942 |
| Nemčija | 48 203 |
| Estonija | 442 |
| Irska | 24 230 |
| Grčija | 37 109 |
| Španija | 97 601 |
| Francija | 69 008 |
| Hrvaška | 5 588 |
| Italija | 37 519 |
| Ciper | 480 |
| Latvija | 3 200 |
| Litva | 5 941 |
| Luksemburg | 502 |
| Madžarska | 5 372 |
| Malta | 21 |
| Nizozemska | 13 652 |
| Avstrija | 13 835 |
| Poljska | 34 312 |
| Portugalska | 11 814 |
| Romunija | 18 728 |
| Slovenija | 2 027 |
| Slovaška | 857 |
| Finska | 5 241 |
| Švedska | 10 481 |
| Združeno kraljestvo | 16 358 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Belgija

9 229

Bolgarija

1 329

Češka

1 723

Danska

4 942

Nemčija

48 203

Estonija

442

Irska

24 230

Grčija

37 109

Španija

97 601

Francija

69 008

Hrvaška

5 588

Italija

37 519

Ciper

480

Latvija

3 200

Litva

5 941

Luksemburg

502

Madžarska

5 372

Malta

21

Nizozemska

13 652

Avstrija

13 835

Poljska

34 312

Portugalska

11 814

Romunija

18 728

Slovenija

2 027

Slovaška

857

Finska

5 241

Švedska

10 481

Združeno kraljestvo

16 358

VII.   Najvišji zneski za plačilo za mlade kmete iz člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Belgija | 9 779 |
| Bolgarija | 15 895 |
| Češka | 17 234 |
| Danska | 16 535 |
| Nemčija | 96 406 |
| Estonija | 2 679 |
| Irska | 24 230 |
| Grčija | 37 109 |
| Španija | 97 601 |
| Francija | 138 017 |
| Hrvaška | 5 588 |
| Italija | 75 039 |
| Ciper | 983 |
| Latvija | 5 106 |
| Litva | 9 506 |
| Luksemburg | 669 |
| Madžarska | 26 860 |
| Malta | 105 |
| Nizozemska | 13 652 |
| Avstrija | 13 835 |
| Poljska | 68 625 |
| Portugalska | 11 814 |
| Romunija | 37 456 |
| Slovenija | 2 703 |
| Slovaška | 8 963 |
| Finska | 10 481 |
| Švedska | 13 974 |
| Združeno kraljestvo | 63 916 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Belgija

9 779

Bolgarija

15 895

Češka

17 234

Danska

16 535

Nemčija

96 406

Estonija

2 679

Irska

24 230

Grčija

37 109

Španija

97 601

Francija

138 017

Hrvaška

5 588

Italija

75 039

Ciper

983

Latvija

5 106

Litva

9 506

Luksemburg

669

Madžarska

26 860

Malta

105

Nizozemska

13 652

Avstrija

13 835

Poljska

68 625

Portugalska

11 814

Romunija

37 456

Slovenija

2 703

Slovaška

8 963

Finska

10 481

Švedska

13 974

Združeno kraljestvo

63 916

VIII.   Letne nacionalne zgornje meje za prostovoljno vezano podporo iz člena 53(7) Uredbe (EU) št. 1307/2013

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2018 |
| Belgija | 82 129 |
| Bolgarija | 119 214 |
| Češka | 129 256 |
| Danska | 24 135 |
| Estonija | 6 142 |
| Irska | 3 000 |
| Grčija | 184 049 |
| Španija | 584 919 |
| Francija | 1 035 126 |
| Hrvaška | 41 908 |
| Italija | 450 232 |
| Ciper | 3 932 |
| Latvija | 38 294 |
| Litva | 71 298 |
| Luksemburg | 160 |
| Madžarska | 201 452 |
| Malta | 3 000 |
| Nizozemska | 3 353 |
| Avstrija | 14 527 |
| Poljska | 505 548 |
| Portugalska | 117 535 |
| Romunija | 242 576 |
| Slovenija | 17 568 |
| Slovaška | 58 260 |
| Finska | 102 716 |
| Švedska | 90 834 |
| Združeno kraljestvo | 52 972 |

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2018

Belgija

82 129

Bolgarija

119 214

Češka

129 256

Danska

24 135

Estonija

6 142

Irska

3 000

Grčija

184 049

Španija

584 919

Francija

1 035 126

Hrvaška

41 908

Italija

450 232

Ciper

3 932

Latvija

38 294

Litva

71 298

Luksemburg

160

Madžarska

201 452

Malta

3 000

Nizozemska

3 353

Avstrija

14 527

Poljska

505 548

Portugalska

117 535

Romunija

242 576

Slovenija

17 568

Slovaška

58 260

Finska

102 716

Švedska

90 834

Združeno kraljestvo

52 972

---

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/892

z dne 21. junija 2018

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za enaindvajseti delni razpis v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1240 z dne 18. maja 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje (2) ter zlasti člena 32 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2080 (3) se je začela prodaja posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom.

| (2) | Glede na ponudbe, predložene za enaindvajseti delni razpis, je treba določiti najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, predložene za enaindvajseti delni razpis, je treba določiti najnižjo prodajno ceno.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za enaindvajseti delni razpis za prodajo posnetega mleka v prahu v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) 2016/2080, katerega rok za predložitev ponudb je potekel 19. junija 2018, znaša najnižja prodajna cena 119,50 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. junija 2018

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 206, 30.7.2016, str. 71.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2080 z dne 25. novembra 2016 o začetku prodaje posnetega mleka v prahu z razpisnim postopkom (UL L 321, 29.11.2016, str. 45).

3

---

SKLEPI

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/31

---

SKLEP SVETA (EU) 2018/893

z dne 18. junija 2018

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP (Splošna uredba o varstvu podatkov)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

| (2) | V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Prilogo XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokol 37 s seznamom iz člena 101 (v nadaljnjem besedilu: Protokol 37) k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Prilogo XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokol 37 s seznamom iz člena 101 (v nadaljnjem besedilu: Protokol 37) k Sporazumu EGP.

| (3) | Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (4) | Uredba (EU) 2016/679 razveljavlja Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) 2016/679 razveljavlja Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

| (5) | Prilogo XI in Protokol 37 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo XI in Protokol 37 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženem temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 18. junija 2018

Za Svet

Predsednik

R. PORODZANOV

---

(1)  
  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

3

(4)  
  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

4

---

OSNUTEK

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. ...

z dne ...

o spremembi Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) in Protokola 37 s seznamom iz člena 101 k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(1)

Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (2) | Varstvo podatkov je temeljna pravica, ki je zaščitena v različnih mednarodnih sporazumih o človekovih pravicah. |
| --- | --- |

(2)

Varstvo podatkov je temeljna pravica, ki je zaščitena v različnih mednarodnih sporazumih o človekovih pravicah.

| (3) | Priznati je treba pomen enakih pravic in obveznosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov v EGP. |
| --- | --- |

(3)

Priznati je treba pomen enakih pravic in obveznosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov v EGP.

| (4) | Ta sklep določa, da nadzorni organi držav Efte v celoti sodelujejo v mehanizmu „vse na enem mestu“ in mehanizmu za skladnost ter imajo v Evropskem odboru za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: odbor), ustanovljenem z Uredbo (EU) 2016/679, enake pravice in obveznosti kot nadzorni organi držav članic EU vendar nimajo pravice do glasovanja in kandidiranja za predsednika ali namestnika predsednika tega odbora. V ta namen se nadzorne organe držav Efte vključi v dejavnosti odbora, vključno z dejavnostmi morebitnih podskupin, ki jih lahko odbor ustanovi za opravljanje dela, ti organi pa bi morali tudi prejeti vse potrebne informacije za njihovo učinkovito sodelovanje, med drugim tudi prek popolnega dostopa do morebitnih elektronskih sistemov za izmenjavo, ki jih lahko odbor vzpostavi. |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep določa, da nadzorni organi držav Efte v celoti sodelujejo v mehanizmu „vse na enem mestu“ in mehanizmu za skladnost ter imajo v Evropskem odboru za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: odbor), ustanovljenem z Uredbo (EU) 2016/679, enake pravice in obveznosti kot nadzorni organi držav članic EU vendar nimajo pravice do glasovanja in kandidiranja za predsednika ali namestnika predsednika tega odbora. V ta namen se nadzorne organe držav Efte vključi v dejavnosti odbora, vključno z dejavnostmi morebitnih podskupin, ki jih lahko odbor ustanovi za opravljanje dela, ti organi pa bi morali tudi prejeti vse potrebne informacije za njihovo učinkovito sodelovanje, med drugim tudi prek popolnega dostopa do morebitnih elektronskih sistemov za izmenjavo, ki jih lahko odbor vzpostavi.

| (5) | Uredba (EU) 2016/679 razveljavlja Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) 2016/679 razveljavlja Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

| (6) | Prilogo XI in Protokol 37 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Prilogo XI in Protokol 37 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Besedilo točke 5e (Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XI k Sporazumu EGP se nadomesti z naslednjim:

„
  32016 R 0679: Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:

| (a) | Nadzorni organi držav Efte sodelujejo v dejavnostih Evropskega odbora za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: odbor). V ta namen imajo z izjemo pravice do glasovanja in kandidiranja za predsednika ali namestnika predsednika odbora v odboru enake pravice in obveznosti kot nadzorni organi držav članic EU, razen če je v tem sporazumu določeno drugače. Stališča nadzornih organov držav Efte odbor evidentira ločeno.
  Poslovnik odbora v celoti upošteva sodelovanje nadzornih organov držav Efte in Nadzornega organa Efte z izjemo pravice do glasovanja in kandidiranja za predsednika ali namestnika predsednika odbora. |
| --- | --- |

(a)

Nadzorni organi držav Efte sodelujejo v dejavnostih Evropskega odbora za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: odbor). V ta namen imajo z izjemo pravice do glasovanja in kandidiranja za predsednika ali namestnika predsednika odbora v odboru enake pravice in obveznosti kot nadzorni organi držav članic EU, razen če je v tem sporazumu določeno drugače. Stališča nadzornih organov držav Efte odbor evidentira ločeno.

Poslovnik odbora v celoti upošteva sodelovanje nadzornih organov držav Efte in Nadzornega organa Efte z izjemo pravice do glasovanja in kandidiranja za predsednika ali namestnika predsednika odbora.

| (b) | Ne glede na določbe Protokola 1 k temu sporazumu se izraz ‚država(-e) članica(-e)‘ oziroma ‚nadzorni organi‘, če v tem sporazumu ni določeno drugače, razume tako, da poleg svojega pomena v Uredbi vključuje tudi države Efte oziroma njihove nadzorne organe. |
| --- | --- |

(b)

Ne glede na določbe Protokola 1 k temu sporazumu se izraz ‚država(-e) članica(-e)‘ oziroma ‚nadzorni organi‘, če v tem sporazumu ni določeno drugače, razume tako, da poleg svojega pomena v Uredbi vključuje tudi države Efte oziroma njihove nadzorne organe.

| (c) | Sklicevanja na pravo Unije oziroma določbe prava Unije o varstvu podatkov se razumejo kot sklicevanja na Sporazum EGP oziroma njegove določbe o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(c)

Sklicevanja na pravo Unije oziroma določbe prava Unije o varstvu podatkov se razumejo kot sklicevanja na Sporazum EGP oziroma njegove določbe o varstvu podatkov.

| (d) | V členih 13(1)(f) in 14(1)(f) se, kar zadeva države Efte, za besedilom ‚sklepa Komisije o ustreznosti‘ vstavi besedilo ‚ki se uporablja v skladu s Sporazumom EGP,‘. |
| --- | --- |

(d)

V členih 13(1)(f) in 14(1)(f) se, kar zadeva države Efte, za besedilom ‚sklepa Komisije o ustreznosti‘ vstavi besedilo ‚ki se uporablja v skladu s Sporazumom EGP,‘.

| (e) | V členu 45 se, kar zadeva države Efte, za odstavkom 1 vstavi naslednje:

  ‚1a.   Preden Skupni odbor EGP sprejme sklep o vključitvi izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, v Sporazum EGP, se lahko država Efte odloči, da bo uporabljala ukrepe iz tega akta.
  Vsaka država Efte se pred začetkom veljavnosti morebitnega izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, odloči, ali bo do sklepa Skupnega odbora EGP o vključitvi izvedbenega akta v Sporazum EGP uporabljala ukrepe iz tega akta istočasno kot države članice EU ali ne, ter o tem obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte. Vsaka država Efte, če se ne odloči drugače, uporablja ukrepe iz izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, istočasno kot države članice EU.
  Ne glede na člen 102 Sporazuma EGP lahko vsaka država Efte, če v dvanajstih mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, v Skupnem odboru EGP ni mogoče doseči dogovora o njegovi vključitvi v Sporazum EGP, preneha uporabljati take ukrepe ter o tem nemudoma obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte.
  Druge pogodbenice Sporazuma EGP z odstopanjem od člena 1(3) omejijo ali prepovejo prosti pretok osebnih podatkov v državo Efte, ki ne uporablja ukrepov iz izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 5 tega člena, na enak način, saj ti ukrepi preprečujejo prenos osebnih podatkov tretji državi ali mednarodni organizaciji.‘ |
| --- | --- |

(e)

V členu 45 se, kar zadeva države Efte, za odstavkom 1 vstavi naslednje:

‚1a.   Preden Skupni odbor EGP sprejme sklep o vključitvi izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, v Sporazum EGP, se lahko država Efte odloči, da bo uporabljala ukrepe iz tega akta.

Vsaka država Efte se pred začetkom veljavnosti morebitnega izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, odloči, ali bo do sklepa Skupnega odbora EGP o vključitvi izvedbenega akta v Sporazum EGP uporabljala ukrepe iz tega akta istočasno kot države članice EU ali ne, ter o tem obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte. Vsaka država Efte, če se ne odloči drugače, uporablja ukrepe iz izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, istočasno kot države članice EU.

Ne glede na člen 102 Sporazuma EGP lahko vsaka država Efte, če v dvanajstih mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 3 ali 5 tega člena, v Skupnem odboru EGP ni mogoče doseči dogovora o njegovi vključitvi v Sporazum EGP, preneha uporabljati take ukrepe ter o tem nemudoma obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte.

Druge pogodbenice Sporazuma EGP z odstopanjem od člena 1(3) omejijo ali prepovejo prosti pretok osebnih podatkov v državo Efte, ki ne uporablja ukrepov iz izvedbenega akta, sprejetega v skladu z odstavkom 5 tega člena, na enak način, saj ti ukrepi preprečujejo prenos osebnih podatkov tretji državi ali mednarodni organizaciji.‘

| (f) | Kadar se EU posvetuje s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi sprejetja sklepa o ustreznosti v skladu s členom 45, so države Efte o tem ustrezno obveščene. Kadar tretja država ali mednarodna organizacija prevzame posebne obveznosti držav članic EU v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, EU upošteva položaj držav Efte in se s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami dogovori o možnih mehanizmih za morebitno poznejšo uporabo s strani držav Efte. |
| --- | --- |

(f)

Kadar se EU posvetuje s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami zaradi sprejetja sklepa o ustreznosti v skladu s členom 45, so države Efte o tem ustrezno obveščene. Kadar tretja država ali mednarodna organizacija prevzame posebne obveznosti držav članic EU v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, EU upošteva položaj držav Efte in se s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami dogovori o možnih mehanizmih za morebitno poznejšo uporabo s strani držav Efte.

| (g) | V členu 46(2)(d) se doda naslednje:

  ‚Nadzorni organi držav Efte imajo enako pravico kot nadzorni organi EU, da standardna določila o varstvu podatkov predložijo Komisiji v odobritev v skladu s postopkom pregleda iz člena 93(2).‘ |
| --- | --- |

(g)

V členu 46(2)(d) se doda naslednje:

‚Nadzorni organi držav Efte imajo enako pravico kot nadzorni organi EU, da standardna določila o varstvu podatkov predložijo Komisiji v odobritev v skladu s postopkom pregleda iz člena 93(2).‘

| (h) | V členu 46 se, kar zadeva države Efte, za odstavkom 2 vstavi naslednji odstavek:

  ‚2a.   Do sklepa Skupnega odbora EGP o vključitvi izvedbenega akta v Sporazum EGP se lahko ustrezni zaščitni ukrepi iz odstavka 1 zagotovijo s standardnimi določili o varstvu podatkov iz točk (c) in (d) člena 46(2), kadar država Efte uporablja ukrepe iz tega akta.
  Vsaka država Efte se pred začetkom veljavnosti izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s točkama (c) in (d) člena 46(2), odloči, ali bo do sklepa Skupnega odbora EGP o vključitvi izvedbenega akta v Sporazum EGP uporabljala ukrepe iz tega akta istočasno kot države članice EU ali ne, ter o tem obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte. Vsaka država Efte, če se ne odloči drugače, uporablja ukrepe iz izvedbenega akta, sprejetega v skladu s točkama (c) in (d) člena 46(2), istočasno kot države članice EU.
  Ne glede na člen 102 Sporazuma EGP lahko vsaka država Efte, če v dvanajstih mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega akta, sprejetega v skladu s točkama (c) in (d) člena 46(2), v Skupnem odboru EGP ni mogoče doseči dogovora o njegovi vključitvi v Sporazum EGP, preneha uporabljati take ukrepe ter o tem nemudoma obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte.‘ |
| --- | --- |

(h)

V členu 46 se, kar zadeva države Efte, za odstavkom 2 vstavi naslednji odstavek:

‚2a.   Do sklepa Skupnega odbora EGP o vključitvi izvedbenega akta v Sporazum EGP se lahko ustrezni zaščitni ukrepi iz odstavka 1 zagotovijo s standardnimi določili o varstvu podatkov iz točk (c) in (d) člena 46(2), kadar država Efte uporablja ukrepe iz tega akta.

Vsaka država Efte se pred začetkom veljavnosti izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s točkama (c) in (d) člena 46(2), odloči, ali bo do sklepa Skupnega odbora EGP o vključitvi izvedbenega akta v Sporazum EGP uporabljala ukrepe iz tega akta istočasno kot države članice EU ali ne, ter o tem obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte. Vsaka država Efte, če se ne odloči drugače, uporablja ukrepe iz izvedbenega akta, sprejetega v skladu s točkama (c) in (d) člena 46(2), istočasno kot države članice EU.

Ne glede na člen 102 Sporazuma EGP lahko vsaka država Efte, če v dvanajstih mesecih od začetka veljavnosti izvedbenega akta, sprejetega v skladu s točkama (c) in (d) člena 46(2), v Skupnem odboru EGP ni mogoče doseči dogovora o njegovi vključitvi v Sporazum EGP, preneha uporabljati take ukrepe ter o tem nemudoma obvesti Komisijo in Nadzorni organ Efte.‘

| (i) | V členu 58(4) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚v skladu z Listino‘ ne uporablja. |
| --- | --- |

(i)

V členu 58(4) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚v skladu z Listino‘ ne uporablja.

| (j) | V členu 59 se za besedo ‚Komisiji‘ doda besedilo ‚, Nadzornemu organu Efte‘. |
| --- | --- |

(j)

V členu 59 se za besedo ‚Komisiji‘ doda besedilo ‚, Nadzornemu organu Efte‘.

| (k) | Nadzorni organ Efte ima pravico, da sodeluje na sestankih odbora, vendar nima pravice do glasovanja. Nadzorni organ Efte imenuje predstavnika. |
| --- | --- |

(k)

Nadzorni organ Efte ima pravico, da sodeluje na sestankih odbora, vendar nima pravice do glasovanja. Nadzorni organ Efte imenuje predstavnika.

| (l) | Nadzorni organ Efte ima pravico, da zaprosi za nasvet ali mnenje odbora ali da mu posreduje zadeve v skladu s členom 63, členom 64(2) ter členoma 65(1)(c) in 70(1)(e), kadar je to pomembno za opravljanje njegovih nalog iz člena 109 tega sporazuma. V členu 63, členu 64(2) ter členih 65(1)(c) in 70(1)(e) se za besedo ‚Komisija‘ v ustreznem sklonu doda besedilo ‚in po potrebi Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu. |
| --- | --- |

(l)

Nadzorni organ Efte ima pravico, da zaprosi za nasvet ali mnenje odbora ali da mu posreduje zadeve v skladu s členom 63, členom 64(2) ter členoma 65(1)(c) in 70(1)(e), kadar je to pomembno za opravljanje njegovih nalog iz člena 109 tega sporazuma. V členu 63, členu 64(2) ter členih 65(1)(c) in 70(1)(e) se za besedo ‚Komisija‘ v ustreznem sklonu doda besedilo ‚in po potrebi Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu.

| (m) | Predsednik odbora ali sekretariat sporoči Nadzornemu organu Efte dejavnosti odbora, kadar je to pomembno v skladu s členom 64(5)(a) in (b), členom 65(5) in členom 75(6)(b). V členu 64(5)(a) in (b), členu 65(5) in členu 75(6)(b) se za besedo ‚Komisija‘ v ustreznem sklonu doda besedilo ‚in po potrebi Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu.
  Nadzorni organ Efte ima pravico, da prejme informacije od nadzornega organa ene od držav Efte v skladu s členom 66(1), kadar je to pomembno za opravljanje njegovih nalog iz člena 109 tega sporazuma. V členu 66(1) se za besedo ‚Komisijo‘ doda besedilo ‚ter po potrebi Nadzorni organ Efte‘. |
| --- | --- |

(m)

Predsednik odbora ali sekretariat sporoči Nadzornemu organu Efte dejavnosti odbora, kadar je to pomembno v skladu s členom 64(5)(a) in (b), členom 65(5) in členom 75(6)(b). V členu 64(5)(a) in (b), členu 65(5) in členu 75(6)(b) se za besedo ‚Komisija‘ v ustreznem sklonu doda besedilo ‚in po potrebi Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu.

Nadzorni organ Efte ima pravico, da prejme informacije od nadzornega organa ene od držav Efte v skladu s členom 66(1), kadar je to pomembno za opravljanje njegovih nalog iz člena 109 tega sporazuma. V členu 66(1) se za besedo ‚Komisijo‘ doda besedilo ‚ter po potrebi Nadzorni organ Efte‘.

| (n) | V členu 71(1) se za besedo ‚Svetu‘ vstavi besedilo ‚, Stalnemu odboru držav Efte, Nadzornemu organu Efte‘. |
| --- | --- |

(n)

V členu 71(1) se za besedo ‚Svetu‘ vstavi besedilo ‚, Stalnemu odboru držav Efte, Nadzornemu organu Efte‘.

| (o) | V členu 73(1) se doda naslednji stavek:

  ‚Člani odbora iz držav Efte ne morejo biti izvoljeni za predsednika ali namestnika predsednika.‘
  “ |
| --- | --- |

(o)

V členu 73(1) se doda naslednji stavek:

‚Člani odbora iz držav Efte ne morejo biti izvoljeni za predsednika ali namestnika predsednika.‘
  “

Člen 2

Besedilo točke 13 (Delovna skupina za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov) Protokola 37 k Sporazumu EGP se črta.

Člen 3

Besedilo Uredbe (EU) 2016/679 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).

Člen 5

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

---

(1)  
  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

1

(2)  
  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

2

(*1)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

*1

---

Skupna izjava pogodbenic k sklepu Skupnega odbora EGP št. XX z dne DD.MM.LL o vključitvi Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) v Sporazum EGP

Ob upoštevanju dvostebrnega sistema Sporazuma EGP in neposrednega zavezujočega učinka sklepov Evropskega odbora za varstvo podatkov na nacionalne nadzorne organe držav Efte, ki so del EGP, pogodbenice:

| — | upoštevajo dejstvo, da so sklepi Evropskega odbora za varstvo podatkov namenjeni nacionalnim nadzornim organom, |
| --- | --- |

—

upoštevajo dejstvo, da so sklepi Evropskega odbora za varstvo podatkov namenjeni nacionalnim nadzornim organom,

| — | priznavajo, da ta rešitev ne ustvarja precedensa za vključitev prihodnjih prilagoditev aktov EU v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

—

priznavajo, da ta rešitev ne ustvarja precedensa za vključitev prihodnjih prilagoditev aktov EU v Sporazum EGP.

---

| 22.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 159/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 159/37

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/894

z dne 21. junija 2018

o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 4007)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2) ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/247 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5 v številnih državah članicah (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) ter po tem, ko so pristojni organi zadevnih držav članic v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavili okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/247 (3) je bil sprejet po izbruhih visokopatogene aviarne influence podtipa H5 v številnih državah članicah (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) ter po tem, ko so pristojni organi zadevnih držav članic v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 2005/94/ES (4) vzpostavili okužena in ogrožena območja.

| (2) | Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih pristojni organi zadevnih držav članic vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 prav tako določa, da je treba ukrepe, ki se morajo izvajati na okuženih in ogroženih območjih v skladu s členom 29(1) in členom 31 Direktive 2005/94/ES, ohraniti vsaj do datumov, ki so za navedena območja določeni v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 določa, da morajo okužena in ogrožena območja, ki jih pristojni organi zadevnih držav članic vzpostavijo v skladu z Direktivo 2005/94/ES, obsegati vsaj območja, navedena kot okužena in ogrožena območja v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu. Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 prav tako določa, da je treba ukrepe, ki se morajo izvajati na okuženih in ogroženih območjih v skladu s členom 29(1) in členom 31 Direktive 2005/94/ES, ohraniti vsaj do datumov, ki so za navedena območja določeni v Prilogi k navedenemu izvedbenemu sklepu.

| (3) | Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 je bil od datuma sprejetja večkrat spremenjen, da bi se upošteval razvoj epidemioloških razmer glede aviarne influence v Uniji. Zlasti je bil Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/696 (5), da bi se določila pravila glede odpreme pošiljk enodnevnih piščancev z območij iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247. Pri navedeni spremembi se je upoštevalo dejstvo, da enodnevni piščanci pomenijo zelo majhno tveganje širjenja visokopatogene aviarne influence v primerjavi z drugim perutninskim blagom. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 je bil od datuma sprejetja večkrat spremenjen, da bi se upošteval razvoj epidemioloških razmer glede aviarne influence v Uniji. Zlasti je bil Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/696 (5), da bi se določila pravila glede odpreme pošiljk enodnevnih piščancev z območij iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247. Pri navedeni spremembi se je upoštevalo dejstvo, da enodnevni piščanci pomenijo zelo majhno tveganje širjenja visokopatogene aviarne influence v primerjavi z drugim perutninskim blagom.

| (4) | Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 je bil naknadno spremenjen tudi z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/1841 (6) za učinkovitejše ukrepe za obvladovanje bolezni, ki se izvajajo, kjer obstaja povečano tveganje za širjenje visokopatogene aviarne influence. Zato Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 zdaj določa na ravni Unije, da se po izbruhu ali izbruhih visokopatogene aviarne influence vzpostavijo druga območja z omejitvami v zadevnih državah članicah, kot je navedeno v členu 16(4) Direktive 2005/94/ES, in določi trajanje ukrepov, ki se izvajajo na njih. Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 zdaj določa tudi pravila za odpremo žive perutnine, enodnevnih piščancev in valilnih jajc z drugih območij z omejitvami v druge države članice pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 je bil naknadno spremenjen tudi z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2017/1841 (6) za učinkovitejše ukrepe za obvladovanje bolezni, ki se izvajajo, kjer obstaja povečano tveganje za širjenje visokopatogene aviarne influence. Zato Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 zdaj določa na ravni Unije, da se po izbruhu ali izbruhih visokopatogene aviarne influence vzpostavijo druga območja z omejitvami v zadevnih državah članicah, kot je navedeno v členu 16(4) Direktive 2005/94/ES, in določi trajanje ukrepov, ki se izvajajo na njih. Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 zdaj določa tudi pravila za odpremo žive perutnine, enodnevnih piščancev in valilnih jajc z drugih območij z omejitvami v druge države članice pod določenimi pogoji.

| (5) | Poleg tega je bila Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 večkrat spremenjena, da bi se zlasti upoštevale spremembe mej okuženih in ogroženih območij, ki so jih zadevne države članice vzpostavile v skladu z Direktivo 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je bila Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 večkrat spremenjena, da bi se zlasti upoštevale spremembe mej okuženih in ogroženih območij, ki so jih zadevne države članice vzpostavile v skladu z Direktivo 2005/94/ES.

| (6) | Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/821 (7) po uradnem obvestilu Bolgarije o novem izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s perutnino v okrožju Dobrich v navedeni državi članici. Bolgarija je prav tako obvestila Komisijo, da je po tem novem izbruhu sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli okuženega gospodarstva s perutnino. |
| --- | --- |

(6)

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/821 (7) po uradnem obvestilu Bolgarije o novem izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s perutnino v okrožju Dobrich v navedeni državi članici. Bolgarija je prav tako obvestila Komisijo, da je po tem novem izbruhu sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli okuženega gospodarstva s perutnino.

| (7) | Od datuma zadnje spremembe Izvedbenega sklepa (EU) 2017/247 z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/821 je Bolgarija obvestila Komisijo o nadaljnjem izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s perutnino, zopet v okrožju Dobrich v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Od datuma zadnje spremembe Izvedbenega sklepa (EU) 2017/247 z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/821 je Bolgarija obvestila Komisijo o nadaljnjem izbruhu visokopatogene aviarne influence podtipa H5N8 na gospodarstvu s perutnino, zopet v okrožju Dobrich v navedeni državi članici.

| (8) | Bolgarija je prav tako obvestila Komisijo, da je po navedenem novem izbruhu sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli okuženega gospodarstva s perutnino v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(8)

Bolgarija je prav tako obvestila Komisijo, da je po navedenem novem izbruhu sprejela potrebne ukrepe v skladu z Direktivo 2005/94/ES, vključno z vzpostavitvijo okuženih in ogroženih območij okoli okuženega gospodarstva s perutnino v navedeni državi članici.

| (9) | Komisija je v sodelovanju z Bolgarijo proučila navedene ukrepe in presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki jih je vzpostavil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od gospodarstva s perutnino, na katerem je bil potrjen novi izbruh. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v sodelovanju z Bolgarijo proučila navedene ukrepe in presodila, da so meje okuženih in ogroženih območij, ki jih je vzpostavil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od gospodarstva s perutnino, na katerem je bil potrjen novi izbruh.

| (10) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba po novem izbruhu visokopatogene aviarne influence v Bolgariji na ravni Unije v sodelovanju z navedeno državo članico takoj opredeliti okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v navedeni državi članici v skladu z Direktivo 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(10)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba po novem izbruhu visokopatogene aviarne influence v Bolgariji na ravni Unije v sodelovanju z navedeno državo članico takoj opredeliti okužena in ogrožena območja, vzpostavljena v navedeni državi članici v skladu z Direktivo 2005/94/ES.

| (11) | Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 bi bilo zato treba posodobiti, da bi se upoštevale najnovejše epidemiološke razmere glede visokopatogene aviarne influence v Bolgariji. Zlasti bi bilo treba na seznam iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 dodati na novo vzpostavljena okužena in ogrožena območja v Bolgariji, za katera zdaj veljajo omejitve v skladu z Direktivo 2005/94/ES. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 bi bilo zato treba posodobiti, da bi se upoštevale najnovejše epidemiološke razmere glede visokopatogene aviarne influence v Bolgariji. Zlasti bi bilo treba na seznam iz Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 dodati na novo vzpostavljena okužena in ogrožena območja v Bolgariji, za katera zdaj veljajo omejitve v skladu z Direktivo 2005/94/ES.

| (12) | Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 bi bilo zato treba spremeniti, da se bosta po novem izbruhu visokopatogene aviarne influence v Bolgariji posodobila regionalizacija na ravni Unije z vključitvijo okuženih in ogroženih območij, vzpostavljenih v navedeni državi članici v skladu z Direktivo 2005/94/ES, ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo. |
| --- | --- |

(12)

Prilogo k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 bi bilo zato treba spremeniti, da se bosta po novem izbruhu visokopatogene aviarne influence v Bolgariji posodobila regionalizacija na ravni Unije z vključitvijo okuženih in ogroženih območij, vzpostavljenih v navedeni državi članici v skladu z Direktivo 2005/94/ES, ter trajanje omejitev, ki se na njih izvajajo.

| (13) | Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Izvedbeni sklep (EU) 2017/247 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 21. junija 2018

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/247 z dne 9. februarja 2017 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah (UL L 36, 11.2.2017, str. 62).

3

(4)  Direktiva Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (UL L 10, 14.1.2006, str. 16).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/696 z dne 11. aprila 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/247 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah (UL L 101, 13.4.2017, str. 80).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1841 z dne 10. oktobra 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2017/247 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah (UL L 261, 11.10.2017, str. 26).

6

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/821 z dne 1. junija 2018 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 o zaščitnih ukrepih zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence v nekaterih državah članicah (UL L 137, 4.6.2018, str. 35).

7

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbenemu sklepu (EU) 2017/247 se spremeni:

| (1) | v delu A se vnos za Bolgarijo nadomesti z naslednjim:

  „
  Država članica: Bolgarija







  Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Dobrich region: |
| Municipality of Dobrich:






  — | Donchevo |

(1)

v delu A se vnos za Bolgarijo nadomesti z naslednjim:

„
  Država članica: Bolgarija

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 29(1) Direktive 2005/94/ES

Dobrich region:

Municipality of Dobrich:

—

Donchevo

| — | Bogdan |
| --- | --- |

—

Bogdan

| — | Opanets |
| --- | --- |

—

Opanets

21.7.2018“

| (2) | v delu B se vnos za Bolgarijo nadomesti z naslednjim:

  „
  Država članica: Bolgarija







  Območje zajema: | Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES |
| --- | --- | --- |
| Dobrich Region: |
| Municipality of Dobrich:






  — | Stefanovo |

(2)

v delu B se vnos za Bolgarijo nadomesti z naslednjim:

„
  Država članica: Bolgarija

Območje zajema:

Datum konca izvajanja v skladu s členom 31 Direktive 2005/94/ES

Dobrich Region:

Municipality of Dobrich:

—

Stefanovo

od 18.6.2018 do 30.7.2018

| — | Donchevo |
| --- | --- |

—

Donchevo

| — | Bogdan |
| --- | --- |

—

Bogdan

| — | Opanets |
| --- | --- |

—

Opanets

od 21.7.2018 do 30.7.2018

Municipality of Dobrich:

| — | Pchelino |
| --- | --- |

—

Pchelino

| — | Popgrigorovo |
| --- | --- |

—

Popgrigorovo

| — | Slaveevo |
| --- | --- |

—

Slaveevo

| — | Sokolnik |
| --- | --- |

—

Sokolnik

| — | Stozher |
| --- | --- |

—

Stozher

26.6.2018

Municipality of Dobrich:

| — | Stefanovo |
| --- | --- |

—

Stefanovo

| — | Branishte |
| --- | --- |

—

Branishte

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

| — | Dolina |
| --- | --- |

—

Dolina

| — | Draganovo |
| --- | --- |

—

Draganovo

| — | Novo Botevo |
| --- | --- |

—

Novo Botevo

| — | Odrintsi |
| --- | --- |

—

Odrintsi

| — | Plachidol |
| --- | --- |

—

Plachidol

| — | Vedrina |
| --- | --- |

—

Vedrina

| — | Vrachantsi |
| --- | --- |

—

Vrachantsi

| — | Zlatia |
| --- | --- |

—

Zlatia

| — | Malka Smolnitsa |
| --- | --- |

—

Malka Smolnitsa

30.7.2018“

---