# Euroopan unionin L 181/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 181 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta18. heinäkuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 181

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta18. heinäkuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1009, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/1509 täytäntöönpanosta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1010, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Radicchio Variegato di Castelfranco (SMM)) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1011, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, luvan antamisesta UV-käsiteltyjen herkkusienten käytön laajentamiseksi uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1012, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/671 muuttamisesta | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1013, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamisesta käyttöön tiettyjen terästuotteiden tuonnissa | 39 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2018/1014, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 84 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/1015, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, alueiden komitean kahden jäsenen ja kolmen varajäsenen, joita Luxemburgin suurherttuakunta on ehdottanut, nimeämisestä | 85 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2018/1016, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 täytäntöönpanosta | 86 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1009, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/1509 täytäntöönpanosta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1010, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Radicchio Variegato di Castelfranco (SMM))

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1011, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, luvan antamisesta UV-käsiteltyjen herkkusienten käytön laajentamiseksi uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta (
  1
  )

1

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1012, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/671 muuttamisesta

7

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1013, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamisesta käyttöön tiettyjen terästuotteiden tuonnissa

39

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2018/1014, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

84

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/1015, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018, alueiden komitean kahden jäsenen ja kolmen varajäsenen, joita Luxemburgin suurherttuakunta on ehdottanut, nimeämisestä

85

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2018/1016, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 täytäntöönpanosta

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1009,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018,

Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/1509 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 329/2007 kumoamisesta 30 päivänä elokuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1509 (1) ja erityisesti sen 47 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 30 päivänä elokuuta 2017 asetuksen (EU) 2017/1509. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 30 päivänä elokuuta 2017 asetuksen (EU) 2017/1509.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea muutti 9 päivänä heinäkuuta 2018 listausta yhden henkilön ja yhden yhteisön osalta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea muutti 9 päivänä heinäkuuta 2018 listausta yhden henkilön ja yhden yhteisön osalta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Asetuksen (EU) 2017/1509 liite XIII olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2017/1509 liite XIII olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1509 liite XIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BLÜMEL

---

(1)  
  EUVL L 224, 31.8.2017, s. 1.

1

---

LIITE

| 1. | Korvataan asetuksen (EU) 2017/1509 liitteessä XIII olevassa kohdassa ”a) Luonnolliset henkilöt” oleva 4 kohta seuraavasti:










  ”4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Yongbyonin ydintutkimuskeskuksen entinen johtaja ja ydinaseinstituutin johtaja; valvoi kolmea keskeistä laitosta, jotka osallistuvat ydinasekelpoisen plutoniumin tuotantoon: polttoaineen tuotantolaitos, ydinreaktori ja jälleenkäsittelylaitos.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Korvataan asetuksen (EU) 2017/1509 liitteessä XIII olevassa kohdassa ”a) Luonnolliset henkilöt” oleva 4 kohta seuraavasti:

”4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Yongbyonin ydintutkimuskeskuksen entinen johtaja ja ydinaseinstituutin johtaja; valvoi kolmea keskeistä laitosta, jotka osallistuvat ydinasekelpoisen plutoniumin tuotantoon: polttoaineen tuotantolaitos, ydinreaktori ja jälleenkäsittelylaitos.”

| 2. | Korvataan asetuksen (EU) 2017/1509 liitteessä XIII olevassa kohdassa ”b) Oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet” oleva 28 kohta seuraavasti:










  ”28. | Munitions Industry Department | Military Supplies Industry Department | Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta | 2.3.2016 | Sotatarviketeollisuusosastolla (MID) on keskeinen rooli Korean demokraattisen kansantasavallan ohjusohjelmassa. Osasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ballististen ohjusten, muun muassa Taepo Dong-2 -ohjuksen, kehittämistä. Se valvoo maan asetuotantoa ja tutkimus- ja kehittämisohjelmia, ballististen ohjusten ohjelma mukaan lukien. Toinen talouskomitea ja toinen luonnontieteiden akatemia, jotka myös nimettiin elokuussa 2010, toimivat sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa. Sotatarviketeollisuusosasto on viime vuosina työskennellyt liikkuvalta alustalta laukaistavan mannertenvälisen ballistisen ohjuksen (KN08) kehittämiseksi. Sotatarviketeollisuusosasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmaa. Ydinaseinstituutti toimii sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Korvataan asetuksen (EU) 2017/1509 liitteessä XIII olevassa kohdassa ”b) Oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet” oleva 28 kohta seuraavasti:

”28.

Munitions Industry Department

Military Supplies Industry Department

Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta

2.3.2016

Sotatarviketeollisuusosastolla (MID) on keskeinen rooli Korean demokraattisen kansantasavallan ohjusohjelmassa. Osasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ballististen ohjusten, muun muassa Taepo Dong-2 -ohjuksen, kehittämistä. Se valvoo maan asetuotantoa ja tutkimus- ja kehittämisohjelmia, ballististen ohjusten ohjelma mukaan lukien. Toinen talouskomitea ja toinen luonnontieteiden akatemia, jotka myös nimettiin elokuussa 2010, toimivat sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa. Sotatarviketeollisuusosasto on viime vuosina työskennellyt liikkuvalta alustalta laukaistavan mannertenvälisen ballistisen ohjuksen (KN08) kehittämiseksi. Sotatarviketeollisuusosasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmaa. Ydinaseinstituutti toimii sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa.”

---

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1010,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Radicchio Variegato di Castelfranco” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1263/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 783/2008 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Radicchio Variegato di Castelfranco” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1263/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 783/2008 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Radicchio Variegato di Castelfranco” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Radicchio Variegato di Castelfranco” (SMM) koskeva eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1263/96, annettu 1 päivänä heinäkuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten nimien ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä (EYVL L 163, 2.7.1996, s. 19).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 783/2008, annettu 5 päivänä elokuuta 2008, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Radicchio Variegato di Castelfranco (SMM)) (EUVL L 209, 6.8.2008, s. 5).

3

(4)  
  EUVL C 51, 10.2.2018, s. 8.

4

---

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1011,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018,

luvan antamisesta UV-käsiteltyjen herkkusienten käytön laajentamiseksi uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti sekä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 ja komission asetuksen (EY) N:o 1852/2001 kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin luettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetään, että unionin markkinoille voidaan saattaa vain sellaisia uuselintarvikkeita, jotka on hyväksytty ja jotka mainitaan unionin luettelossa.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470 (2), jossa vahvistetaan unionin luettelo hyväksytyistä uuselintarvikkeista, annettiin asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470 (2), jossa vahvistetaan unionin luettelo hyväksytyistä uuselintarvikkeista, annettiin asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklan nojalla.

| (3) | Komission päättää asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan nojalla uuselintarvikkeen hyväksymisestä ja unionin markkinoille saattamisesta ja unionin luettelon saattamisesta ajan tasalle. |
| --- | --- |

(3)

Komission päättää asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan nojalla uuselintarvikkeen hyväksymisestä ja unionin markkinoille saattamisesta ja unionin luettelon saattamisesta ajan tasalle.

| (4) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/2355 (3) hyväksyttiin UV-käsiteltyjen sienten saattaminen markkinoille uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/2355 (3) hyväksyttiin UV-käsiteltyjen sienten saattaminen markkinoille uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (4) mukaisesti.

| (5) | Yritykset Banken Champignons Group B.V. ja J.K. Holding B.V. toimittivat 23 päivänä heinäkuuta 2015 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle hakemuksen UV-käsiteltyjen sienten (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, saattamisesta unionin markkinoille asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuna uuselintarvikkeena. |
| --- | --- |

(5)

Yritykset Banken Champignons Group B.V. ja J.K. Holding B.V. toimittivat 23 päivänä heinäkuuta 2015 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle hakemuksen UV-käsiteltyjen sienten (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, saattamisesta unionin markkinoille asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuna uuselintarvikkeena.

| (6) | Kyseisestä hyväksynnästä tuli tammikuussa 2018 yleishyväksyntä täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2470. Koska kyseisen yrityksen hakemus koskee sieniä, joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, tätä asetusta olisi pidettävä käytön laajentamista koskevana hyväksyntänä. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisestä hyväksynnästä tuli tammikuussa 2018 yleishyväksyntä täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2470. Koska kyseisen yrityksen hakemus koskee sieniä, joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, tätä asetusta olisi pidettävä käytön laajentamista koskevana hyväksyntänä.

| (7) | Asetuksen (EU) 2015/2283 35 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikkia jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan mukaisesti toimitettuja uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamista koskevia hakemuksia, joista ei ole tehty lopullista päätöstä ennen 1 päivää tammikuuta 2018, on käsiteltävä asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisina hakemuksina. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) 2015/2283 35 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikkia jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan mukaisesti toimitettuja uuselintarvikkeiden unionin markkinoille saattamista koskevia hakemuksia, joista ei ole tehty lopullista päätöstä ennen 1 päivää tammikuuta 2018, on käsiteltävä asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisina hakemuksina.

| (8) | Hakemus, joka koskee UV-käsiteltyjen sienten (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, saattamista markkinoille unionissa uuselintarvikkeena, on toimitettu jäsenvaltiolle asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan mukaisesti, mutta se täyttää myös asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(8)

Hakemus, joka koskee UV-käsiteltyjen sienten (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, saattamista markkinoille unionissa uuselintarvikkeena, on toimitettu jäsenvaltiolle asetuksen (EY) N:o 258/97 4 artiklan mukaisesti, mutta se täyttää myös asetuksessa (EU) 2015/2283 säädetyt vaatimukset.

| (9) | Alankomaiden toimivaltainen viranomainen antoi ensiarvioraporttinsa 20 päivänä syyskuuta 2017. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, täyttävät asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa uuselintarvikkeille asetetut arviointiperusteet. |
| --- | --- |

(9)

Alankomaiden toimivaltainen viranomainen antoi ensiarvioraporttinsa 20 päivänä syyskuuta 2017. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, täyttävät asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa uuselintarvikkeille asetetut arviointiperusteet.

| (10) | Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 5 päivänä lokakuuta 2017. Muut jäsenvaltiot esittivät huomautuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa sen varmistamiseksi, että EFSAn (5) vahvistamat D-vitamiinin siedettävän päiväsaannin enimmäismäärät eivät ylity. |
| --- | --- |

(10)

Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 5 päivänä lokakuuta 2017. Muut jäsenvaltiot esittivät huomautuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa sen varmistamiseksi, että EFSAn (5) vahvistamat D-vitamiinin siedettävän päiväsaannin enimmäismäärät eivät ylity.

| (11) | Hakija antoi muiden jäsenvaltioiden esittämien huomautusten perusteella lisäselvityksiä, jotka lievensivät tätä huolta jäsenvaltioita ja komissiota tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

(11)

Hakija antoi muiden jäsenvaltioiden esittämien huomautusten perusteella lisäselvityksiä, jotka lievensivät tätä huolta jäsenvaltioita ja komissiota tyydyttävällä tavalla.

| (12) | Kyseiset selvitykset antavat riittävät perusteet vahvistaa, että UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, täyttävät ehdotetuilla käyttömäärillä asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

(12)

Kyseiset selvitykset antavat riittävät perusteet vahvistaa, että UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus), joiden D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty, täyttävät ehdotetuilla käyttömäärillä asetuksen (EU) 2015/2283 12 artiklan 1 kohdan vaatimukset.

| (13) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (6) liitteessä VI olevan A osan 1 kohdassa edellytetään, että elintarvikkeen nimen on sisällettävä tai siihen on oltava liitettyinä tarkat tiedot elintarvikkeelle suoritetuista erityiskäsittelyistä, jos tällaisen tiedon poisjättäminen saattaisi johtaa kuluttajaa harhaan. Koska kuluttajat eivät yleensä odota sienten olevan UV-käsiteltyjä, tämän elintarvikkeen nimen on sisällettävä tai siihen on liitettävä tämä tieto, jotta kuluttajia ei johdeta harhaan. |
| --- | --- |

(13)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (6) liitteessä VI olevan A osan 1 kohdassa edellytetään, että elintarvikkeen nimen on sisällettävä tai siihen on oltava liitettyinä tarkat tiedot elintarvikkeelle suoritetuista erityiskäsittelyistä, jos tällaisen tiedon poisjättäminen saattaisi johtaa kuluttajaa harhaan. Koska kuluttajat eivät yleensä odota sienten olevan UV-käsiteltyjä, tämän elintarvikkeen nimen on sisällettävä tai siihen on liitettävä tämä tieto, jotta kuluttajia ei johdeta harhaan.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Muutetaan asetuksen (EU) 2015/2283 8 artiklassa säädetyssä, hyväksyttyjä uuselintarvikkeita koskevassa unionin luettelossa olevaa UV-käsiteltyjä sieniä koskevaa kohtaa tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2.   Lisätään 1 kohdassa tarkoitettuun unionin luettelossa olevaan kohtaan tämän asetuksen liitteessä säädetyt käyttöedellytykset ja merkintävaatimukset.

2 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470, annettu 20 päivänä joulukuuta 2017, unionin uuselintarvikeluettelon laatimisesta uuselintarvikkeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti (EUVL L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2355, annettu 14 päivänä joulukuuta 2017, luvan antamisesta UV-käsiteltyjen sienten saattamiseksi markkinoille uuselintarvikkeena Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti (EUVL L 336, 16.12.2017, s. 52).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 258/97, annettu 27 päivänä tammikuuta 1997, uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista (EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1).

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(7):2813

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

6

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liite seuraavasti:

| 1) | Korvataan taulukossa 1 (Hyväksytyt uuselintarvikkeet) oleva kohta ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)” seuraavasti:









  Hyväksytty uuselintarvike | Uuselintarvikkeen käyttöedellytykset | Merkintöjä koskevat lisävaatimukset | Muut vaatimukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus) | Määritelty elintarvikeluokka | D2-vitamiinin enimmäismäärät | 1. | Uuselintarvikkeen nimitys itse uuselintarvikkeen tai sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)”. |

1)

Korvataan taulukossa 1 (Hyväksytyt uuselintarvikkeet) oleva kohta ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)” seuraavasti:

Hyväksytty uuselintarvike

Uuselintarvikkeen käyttöedellytykset

Merkintöjä koskevat lisävaatimukset

Muut vaatimukset

”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)

Määritelty elintarvikeluokka

D2-vitamiinin enimmäismäärät

1.

Uuselintarvikkeen nimitys itse uuselintarvikkeen tai sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)”.

| 2. | Uuselintarvikkeen nimitykseen itse uuselintarvikkeen tai sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on liitettävä maininta siitä, että ”D-vitamiinipitoisuutta on lisätty hallitulla valokäsittelyllä” tai ”D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty UV-käsittelyllä”.” |
| --- | --- |

2.

Uuselintarvikkeen nimitykseen itse uuselintarvikkeen tai sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on liitettävä maininta siitä, että ”D-vitamiinipitoisuutta on lisätty hallitulla valokäsittelyllä” tai ”D2-vitamiinipitoisuutta on lisätty UV-käsittelyllä”.”

Sienet (Agaricus bisporus)

20 μg D2-vitamiinia/100 g tuorepainossa

| 2) | Korvataan taulukossa 2 (Eritelmät) oleva kohta ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)” seuraavasti:






  Hyväksytty uuselintarvike | Eritelmä |
| --- | --- | --- |
| ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus) | Kuvaus/Määritelmä:

  Kaupallisesti kasvatetut Agaricus bisporus -sienet poimitaan ja käsitellään UV-valolla.
  UV-säteily: säteilytys ultraviolettivalossa aallonpituusalueella 200–800 nm.

  D2-vitamiini:

  Kemiallinen nimi: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-oli
  Synonyymi: Ergokalsiferoli
  CAS-numero: 50-14-6
  Molekyylipaino: 396,65 g/mol

  Sisältö:

  D2-vitamiinia lopputuotteessa: 5–20 μg/100 g tuorepainossa kelpoisuusajan päättyessä” |

2)

Korvataan taulukossa 2 (Eritelmät) oleva kohta ”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)” seuraavasti:

Hyväksytty uuselintarvike

Eritelmä

”UV-käsitellyt sienet (Agaricus bisporus)

Kuvaus/Määritelmä:

Kaupallisesti kasvatetut Agaricus bisporus -sienet poimitaan ja käsitellään UV-valolla.

UV-säteily: säteilytys ultraviolettivalossa aallonpituusalueella 200–800 nm.

D2-vitamiini:

Kemiallinen nimi: (3β,5Z,7E,22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-oli

Synonyymi: Ergokalsiferoli

CAS-numero: 50-14-6

Molekyylipaino: 396,65 g/mol

Sisältö:

D2-vitamiinia lopputuotteessa: 5–20 μg/100 g tuorepainossa kelpoisuusajan päättyessä”

---

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1012,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/671 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) (perusasetus) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 20 päivänä lokakuuta 2017 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien apumoottorilla varustettujen polkupyörien, joissa on sähkömoottori, jäljempänä ’sähköpolkupyörät’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 20 päivänä lokakuuta 2017 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien apumoottorilla varustettujen polkupyörien, joissa on sähkömoottori, jäljempänä ’sähköpolkupyörät’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan perusteella.

| (2) | Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (3) | Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 8 päivänä syyskuuta 2017 Euroopan polkupyöränvalmistajien järjestön, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EBMA’, toimittaman valituksen. Valituksen tekijöiden osuus sähköpolkupyörien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan 8 päivänä syyskuuta 2017 Euroopan polkupyöränvalmistajien järjestön, jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’EBMA’, toimittaman valituksen. Valituksen tekijöiden osuus sähköpolkupyörien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (4) | Komissio pani 21 päivänä joulukuuta 2017 vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia unioniin, ja käynnisti erillisen tutkimuksen. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen (3)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pani 21 päivänä joulukuuta 2017 vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia unioniin, ja käynnisti erillisen tutkimuksen. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen (3)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

1.2   Tuonnin kirjaaminen

Tuonnin kirjaaminen

| (5) | Valituksen tekijä esitti 31 päivänä tammikuuta 2018 Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnin kirjaamista koskevan pyynnön perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio antoi 3 päivänä toukokuuta 2018 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/671 (4), jäljempänä ’kirjaamista koskeva asetus’, jolla asetetaan Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 4 päivästä toukokuuta 2018 alkaen. |
| --- | --- |

(5)

Valituksen tekijä esitti 31 päivänä tammikuuta 2018 Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnin kirjaamista koskevan pyynnön perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio antoi 3 päivänä toukokuuta 2018 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/671 (4), jäljempänä ’kirjaamista koskeva asetus’, jolla asetetaan Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 4 päivästä toukokuuta 2018 alkaen.

4

| (6) | Kirjaamispyynnön julkaisemisen jälkeen asianomaiset osapuolet toimittivat huomautuksia, joita käsiteltiin kirjaamista koskevassa asetuksessa. Komissio vahvistaa, että valituksen tekijät toimittivat riittävästi näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen. Kiinasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus kasvoivat jyrkästi. Sen vuoksi nämä huomautukset hylättiin. |
| --- | --- |

(6)

Kirjaamispyynnön julkaisemisen jälkeen asianomaiset osapuolet toimittivat huomautuksia, joita käsiteltiin kirjaamista koskevassa asetuksessa. Komissio vahvistaa, että valituksen tekijät toimittivat riittävästi näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen. Kiinasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus kasvoivat jyrkästi. Sen vuoksi nämä huomautukset hylättiin.

1.3   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (7) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (8) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(8)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (9) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (10) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Sveitsin markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Sveitsin markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (11) | Jotkin valitusta tukevat asianomaiset osapuolet pyysivät identiteettinsä luottamuksellista käsittelyä vastatoimenpiteiden pelossa, koska ne ostavat sähköpolkupyöriensä jotkin osat Kiinasta. Komissio myöntyi näihin pyyntöihin arvioituaan esitetyt väitteet. |
| --- | --- |

(11)

Jotkin valitusta tukevat asianomaiset osapuolet pyysivät identiteettinsä luottamuksellista käsittelyä vastatoimenpiteiden pelossa, koska ne ostavat sähköpolkupyöriensä jotkin osat Kiinasta. Komissio myöntyi näihin pyyntöihin arvioituaan esitetyt väitteet.

| (12) | Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari, jäljempänä ’CCCME’, ja sähköpolkupyörien eurooppalaisten tuojien kollektiivi, jäljempänä ’CEIEB’, jotka molemmat edustivat useita asianomaisia osapuolia, toimittivat huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen. |
| --- | --- |

(12)

Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari, jäljempänä ’CCCME’, ja sähköpolkupyörien eurooppalaisten tuojien kollektiivi, jäljempänä ’CEIEB’, jotka molemmat edustivat useita asianomaisia osapuolia, toimittivat huomautuksia menettelyn vireillepanon jälkeen.

| (13) | CCCME väitti, että syyt, joiden vuoksi komissio myönsi luottamuksellisen kohtelun joidenkin valitusta tukevien asianomaisten osapuolten identiteetille, olivat sekä riittämättömät että perusteettomat. CCCME:n mukaan jotkin unionin tuotannonalan jäsenet tuovat koottuja sähköpolkupyöriä Kiinasta, minkä vuoksi niitä ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella voida ehkä pitää unionin tuotannonalaan kuuluvina. CCCME toi esiin, että joidenkin asianomaisten osapuolten identiteetin luottamuksellinen käsittely estää vientiä harjoittavia tuottajia tutkimasta asianmukaisesti edustavuutta tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(13)

CCCME väitti, että syyt, joiden vuoksi komissio myönsi luottamuksellisen kohtelun joidenkin valitusta tukevien asianomaisten osapuolten identiteetille, olivat sekä riittämättömät että perusteettomat. CCCME:n mukaan jotkin unionin tuotannonalan jäsenet tuovat koottuja sähköpolkupyöriä Kiinasta, minkä vuoksi niitä ei perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella voida ehkä pitää unionin tuotannonalaan kuuluvina. CCCME toi esiin, että joidenkin asianomaisten osapuolten identiteetin luottamuksellinen käsittely estää vientiä harjoittavia tuottajia tutkimasta asianmukaisesti edustavuutta tässä tapauksessa.

| (14) | CEIEB väitti samansuuntaisesti, että valitus ei sisällä luetteloa kaikista tiedossa olevista samankaltaisen tuotteen unionin tuottajista eikä näiden tuottajien tuottamaa määrää eikä arvoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Valitukseen sisältyy luettelo tiedossa olevista tuottajista unionissa (5) sekä niiden tuotannon kokonaismäärä (6). CEIEB kykeni näin ollen arvioimaan luetteloa samankaltaisen tuotteen tiedossa olevista unionin tuottajista. |
| --- | --- |

(14)

CEIEB väitti samansuuntaisesti, että valitus ei sisällä luetteloa kaikista tiedossa olevista samankaltaisen tuotteen unionin tuottajista eikä näiden tuottajien tuottamaa määrää eikä arvoa. Komissio hylkäsi tämän väitteen. Valitukseen sisältyy luettelo tiedossa olevista tuottajista unionissa (5) sekä niiden tuotannon kokonaismäärä (6). CEIEB kykeni näin ollen arvioimaan luetteloa samankaltaisen tuotteen tiedossa olevista unionin tuottajista.

5

6

| (15) | Näiden tietojen perusteella CEIEB kykeni yksilöimään, että kaksi unionin tuottajiksi lueteltua yritystä myös tuo tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta asianomaisesta maasta. Sen vuoksi on selvää, että CEIEB pystyi käyttämään täysimääräisesti puolustusoikeuttaan tältä osin. Tästä syystä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(15)

Näiden tietojen perusteella CEIEB kykeni yksilöimään, että kaksi unionin tuottajiksi lueteltua yritystä myös tuo tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta asianomaisesta maasta. Sen vuoksi on selvää, että CEIEB pystyi käyttämään täysimääräisesti puolustusoikeuttaan tältä osin. Tästä syystä väitteet hylättiin.

| (16) | CCCME väitti vielä, että valituksessa ei ollut tutkimuksen vireillepanoon riittävästi näyttöä. CCCME antoi tähän neljä syytä. |
| --- | --- |

(16)

CCCME väitti vielä, että valituksessa ei ollut tutkimuksen vireillepanoon riittävästi näyttöä. CCCME antoi tähän neljä syytä.

| (17) | Ensinnäkään tuontitietoja, jotka perustuvat Kiinan tullista saatuihin vientitilastoihin ja niihin tehtyihin mukautuksiin, jotta saatiin suodatettua esiin tämän tutkimuksen kohteena oleva tuote, ei olisi pitänyt pitää luottamuksellisina ja komission olisi pitänyt tutkia asianmukaisesti tietolähde. |
| --- | --- |

(17)

Ensinnäkään tuontitietoja, jotka perustuvat Kiinan tullista saatuihin vientitilastoihin ja niihin tehtyihin mukautuksiin, jotta saatiin suodatettua esiin tämän tutkimuksen kohteena oleva tuote, ei olisi pitänyt pitää luottamuksellisina ja komission olisi pitänyt tutkia asianmukaisesti tietolähde.

| (18) | Toiseksi jotkin valituksen tiedot, kuten väitetty alan ylikapasiteetti Kiinassa, ovat harhaanjohtavia, koska ne eivät liity pelkästään sähköpolkupyöriin vaan yhdessä sekä sähköpolkupyöriin että polkupyöriin. Samoin unionin sähköpolkupyörien markkinoiden arvo on yliarvioitu, koska se kattaa kaikki kevyet sähkökäyttöiset ajoneuvot eikä pelkästään sähköpolkupyöriä. |
| --- | --- |

(18)

Toiseksi jotkin valituksen tiedot, kuten väitetty alan ylikapasiteetti Kiinassa, ovat harhaanjohtavia, koska ne eivät liity pelkästään sähköpolkupyöriin vaan yhdessä sekä sähköpolkupyöriin että polkupyöriin. Samoin unionin sähköpolkupyörien markkinoiden arvo on yliarvioitu, koska se kattaa kaikki kevyet sähkökäyttöiset ajoneuvot eikä pelkästään sähköpolkupyöriä.

| (19) | Kolmanneksi valituksessa esitetyt tukea koskevat väitteet ovat perusteettomia, ja niistä olisi tehtävä oma tukien vastainen tutkimus. |
| --- | --- |

(19)

Kolmanneksi valituksessa esitetyt tukea koskevat väitteet ovat perusteettomia, ja niistä olisi tehtävä oma tukien vastainen tutkimus.

| (20) | Neljänneksi CCCME:n mukaan valituksessa esitetään useita perusteettomia väitteitä, jotka ovat vahingollisia Kiinan sähköpolkupyörien tuotannonalalle. Niiden mukaan unionin tuottajat ovat alan innovoinnin taustalla ja kiinalaiset tuottajat vain kopioivat unionissa kehitettyä sähköpolkupyöräteknologiaa. |
| --- | --- |

(20)

Neljänneksi CCCME:n mukaan valituksessa esitetään useita perusteettomia väitteitä, jotka ovat vahingollisia Kiinan sähköpolkupyörien tuotannonalalle. Niiden mukaan unionin tuottajat ovat alan innovoinnin taustalla ja kiinalaiset tuottajat vain kopioivat unionissa kehitettyä sähköpolkupyöräteknologiaa.

| (21) | Komissio tutki valituksen perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ja tuli siihen tulokseen, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät eli valituksen tekijän esittämä näyttö oli tarpeeksi täsmällistä ja riittävää. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan valitukseen on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä siinä esitetyistä seikoista. Komissio katsoi toimitetun näytön perusteella, että vaatimus täyttyi. |
| --- | --- |

(21)

Komissio tutki valituksen perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti ja tuli siihen tulokseen, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät eli valituksen tekijän esittämä näyttö oli tarpeeksi täsmällistä ja riittävää. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan valitukseen on sisällyttävä sellaista tietoa, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä siinä esitetyistä seikoista. Komissio katsoi toimitetun näytön perusteella, että vaatimus täyttyi.

| (22) | Kiinan tuontitietoja koskevan väitteen osalta komissio viittaa kirjaamista koskevan asetuksen 3.2 jaksoon ja tämän asetuksen 4.3 jaksoon, joissa kyseistä väitettä käsitellään riittävällä tavalla. |
| --- | --- |

(22)

Kiinan tuontitietoja koskevan väitteen osalta komissio viittaa kirjaamista koskevan asetuksen 3.2 jaksoon ja tämän asetuksen 4.3 jaksoon, joissa kyseistä väitettä käsitellään riittävällä tavalla.

| (23) | Ylikapasiteettia koskevasta väitteestä voidaan todeta, että sähköpolkupyörien ja polkupyörien ylikapasiteettia on itse asiassa syytä tarkastella yhdessä, koska polkupyörien tuotantokapasiteetti voidaan muuntaa sähköpyörien tuotantokapasiteetiksi vähin kustannuksin tai ponnistuksin (ks. 172 kappale) ja on näyttöä, että näin tehdäänkin säännöllisesti yrityksissä, jotka tuottavat molempia tuotteita. |
| --- | --- |

(23)

Ylikapasiteettia koskevasta väitteestä voidaan todeta, että sähköpolkupyörien ja polkupyörien ylikapasiteettia on itse asiassa syytä tarkastella yhdessä, koska polkupyörien tuotantokapasiteetti voidaan muuntaa sähköpyörien tuotantokapasiteetiksi vähin kustannuksin tai ponnistuksin (ks. 172 kappale) ja on näyttöä, että näin tehdäänkin säännöllisesti yrityksissä, jotka tuottavat molempia tuotteita.

| (24) | Mitä tulee väitettyjä tukia Kiinan markkinoilla koskeviin huomautuksiin, komissio pani 21 päivänä joulukuuta 2017 vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia unioniin, ja käynnisti erillisen tutkimuksen. Kyseinen tutkimus on edelleen käynnissä. |
| --- | --- |

(24)

Mitä tulee väitettyjä tukia Kiinan markkinoilla koskeviin huomautuksiin, komissio pani 21 päivänä joulukuuta 2017 vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuontia unioniin, ja käynnisti erillisen tutkimuksen. Kyseinen tutkimus on edelleen käynnissä.

| (25) | Innovointia ja kopiointia koskevista väitteistä voidaan todeta, että kohdassa neljä mainituilla väitteillä ei ollut painoarvoa komission arvioinnissa, joka koski tämän tapauksen vireillepanoa, koska kyseessä eivät ole tekijät, jotka otetaan tässä yhteydessä huomioon. |
| --- | --- |

(25)

Innovointia ja kopiointia koskevista väitteistä voidaan todeta, että kohdassa neljä mainituilla väitteillä ei ollut painoarvoa komission arvioinnissa, joka koski tämän tapauksen vireillepanoa, koska kyseessä eivät ole tekijät, jotka otetaan tässä yhteydessä huomioon.

| (26) | Komissio totesi näin ollen, että valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(26)

Komissio totesi näin ollen, että valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.5   Otanta

Otanta

| (27) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin, unionin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin, unionin tuottajiin ja etuyhteydettömiin tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.5.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (28) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tutkimusajanjaksolle ajoittuvan suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen tuotelajien valinnan ja maantieteellisen jakauman. |
| --- | --- |

(28)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tutkimusajanjaksolle ajoittuvan suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen tuotelajien valinnan ja maantieteellisen jakauman.

| (29) | Otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus kokonaistuotantomäärästä oli 60 prosenttia ja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä 58 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. |
| --- | --- |

(29)

Otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus kokonaistuotantomäärästä oli 60 prosenttia ja unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä 58 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

| (30) | EBMA väitti, että otoksessa painotetaan liiaksi Alankomaiden markkinoita eikä anneta asianmukaista painoarvoa Ranskan tuottajille. |
| --- | --- |

(30)

EBMA väitti, että otoksessa painotetaan liiaksi Alankomaiden markkinoita eikä anneta asianmukaista painoarvoa Ranskan tuottajille.

| (31) | Komissio totesi, että otokseen sisältyivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen suurimmat markkinat ja määrän ja myynnin mukaan suurimmat unionin markkinoiden tuottajat, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(31)

Komissio totesi, että otokseen sisältyivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen suurimmat markkinat ja määrän ja myynnin mukaan suurimmat unionin markkinoiden tuottajat, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (32) | Komissio totesi myös, että ranskalaisten tuottajien tuotannon osuus unionin sähköpolkupyörien tuotannosta oli vain vähäinen. Sen vuoksi otokseen ei ole välttämätöntä sisällyttää ranskalaista tuottajaa edustavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Komissio totesi myös, että ranskalaisten tuottajien tuotannon osuus unionin sähköpolkupyörien tuotannosta oli vain vähäinen. Sen vuoksi otokseen ei ole välttämätöntä sisällyttää ranskalaista tuottajaa edustavuuden varmistamiseksi.

| (33) | Yksi asianomainen osapuoli ehdotti saksalaisen valmistajan lisäämistä otokseen. Kyseinen yritys ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä, ja huomautus oli näin ollen jätettävä huomiotta. Tämä ei vaikuttanut otoksen edustavuuteen, koska otos kattoi 60 prosenttia tuotantomäärästä ja siihen sisältyi yksi saksalainen valmistaja. |
| --- | --- |

(33)

Yksi asianomainen osapuoli ehdotti saksalaisen valmistajan lisäämistä otokseen. Kyseinen yritys ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä, ja huomautus oli näin ollen jätettävä huomiotta. Tämä ei vaikuttanut otoksen edustavuuteen, koska otos kattoi 60 prosenttia tuotantomäärästä ja siihen sisältyi yksi saksalainen valmistaja.

| (34) | Edellä sanottu huomioon ottaen komissio vahvisti, että otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(34)

Edellä sanottu huomioon ottaen komissio vahvisti, että otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.5.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (35) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(35)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (36) | Kaksikymmentäyksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti viiden etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteena suurinta unioniin suuntautuvan tuonnin määrää. Kaikkia tiedossa olevia tuojia, joita asian tiedettiin koskevan, kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Kaksikymmentäyksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti viiden etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteena suurinta unioniin suuntautuvan tuonnin määrää. Kaikkia tiedossa olevia tuojia, joita asian tiedettiin koskevan, kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (37) | Yksi asiaan liittyvä osapuoli huomautti, että tuojien otos ei ole edustava, koska siinä ei ole tuojia Tanskasta, Saksasta, Italiasta eikä Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja siinä keskitytään liiaksi kaupunkisähköpolkupyöriä ostaviin tuojiin. |
| --- | --- |

(37)

Yksi asiaan liittyvä osapuoli huomautti, että tuojien otos ei ole edustava, koska siinä ei ole tuojia Tanskasta, Saksasta, Italiasta eikä Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja siinä keskitytään liiaksi kaupunkisähköpolkupyöriä ostaviin tuojiin.

| (38) | Yhteistyössä toimineet Tanskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tuojat olivat kuitenkin paljon pienempiä kuin otokseen valitut tuojat, eikä yksikään italialainen tuoja toiminut yhteistyössä. Otokseen valitut tuojat myös toivat laajan valikoiman tuotteita, esimerkiksi kaupunki-, retki- ja maastosähköpolkupyöriä sekä taitettavia sähköpolkupyöriä. |
| --- | --- |

(38)

Yhteistyössä toimineet Tanskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tuojat olivat kuitenkin paljon pienempiä kuin otokseen valitut tuojat, eikä yksikään italialainen tuoja toiminut yhteistyössä. Otokseen valitut tuojat myös toivat laajan valikoiman tuotteita, esimerkiksi kaupunki-, retki- ja maastosähköpolkupyöriä sekä taitettavia sähköpolkupyöriä.

| (39) | Komissio huomauttaa myös, että otokseen sisältyi suurin tuontimäärä, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(39)

Komissio huomauttaa myös, että otokseen sisältyi suurin tuontimäärä, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (40) | Edellä sanottu huomioon ottaen komissio vahvisti, että otos on yhteistyössä toimineita tuojia edustava. |
| --- | --- |

(40)

Edellä sanottu huomioon ottaen komissio vahvisti, että otos on yhteistyössä toimineita tuojia edustava.

1.5.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (41) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(41)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (42) | 96 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi tuottaja ei vienyt sähköpolkupyöriä EU:hun tutkimusajanjakson aikana, eikä sitä tämän vuoksi voitu hyväksyä otokseen. Komissio valitsi alustavasti neljän yhteistyössä toimineen tuottajaryhmän otoksen unioniin suuntautuneen viennin suurimman edustavan määrän perusteella. |
| --- | --- |

(42)

96 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi tuottaja ei vienyt sähköpolkupyöriä EU:hun tutkimusajanjakson aikana, eikä sitä tämän vuoksi voitu hyväksyä otokseen. Komissio valitsi alustavasti neljän yhteistyössä toimineen tuottajaryhmän otoksen unioniin suuntautuneen viennin suurimman edustavan määrän perusteella.

| (43) | Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita sähköpolkupyörien vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin valitusta otoksesta. |
| --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita sähköpolkupyörien vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin valitusta otoksesta.

| (44) | Kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joita ei valittu otokseen, katsoivat että ne olisi pitänyt sisällyttää otokseen niiden tuotannon tai myynnin väitettyjen erityispiirteiden vuoksi, jotka erottivat ne joistakin tai kaikista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista. |
| --- | --- |

(44)

Kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joita ei valittu otokseen, katsoivat että ne olisi pitänyt sisällyttää otokseen niiden tuotannon tai myynnin väitettyjen erityispiirteiden vuoksi, jotka erottivat ne joistakin tai kaikista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista.

| (45) | Nämä seikat eivät ole merkityksellisiä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan kannalta, jonka perusteella otos valitaan. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksikään kolmesta otoksen ulkopuolisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei kiistänyt sitä, että ne eivät täyttäneet näitä perusteita otokseen valintaa varten, eivätkä ne väittäneet, että näitä perusteita pitäisi muuttaa. Tästä syystä kaikki kolme pyyntöä hylättiin. |
| --- | --- |

(45)

Nämä seikat eivät ole merkityksellisiä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan kannalta, jonka perusteella otos valitaan. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksikään kolmesta otoksen ulkopuolisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei kiistänyt sitä, että ne eivät täyttäneet näitä perusteita otokseen valintaa varten, eivätkä ne väittäneet, että näitä perusteita pitäisi muuttaa. Tästä syystä kaikki kolme pyyntöä hylättiin.

| (46) | Otannasta esitettäville huomautuksille asetetun määräajan päättymisen jälkeen ja otoksen valinnan ja kyselylomakkeiden lähettämisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui ja pyysi, että sen katsottaisiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, koska se oli vastannut ajoissa otantakyselyyn rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Pyyntö evättiin, koska yritys ei ilmoittautunut määräajassa tähän tutkimukseen. |
| --- | --- |

(46)

Otannasta esitettäville huomautuksille asetetun määräajan päättymisen jälkeen ja otoksen valinnan ja kyselylomakkeiden lähettämisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui ja pyysi, että sen katsottaisiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, koska se oli vastannut ajoissa otantakyselyyn rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Pyyntö evättiin, koska yritys ei ilmoittautunut määräajassa tähän tutkimukseen.

1.6   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (47) | Kuusi otoksen ulkopuolista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi virallisesti perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Kaksi niistä pyysi markkinatalouskohtelua, mikä tarkoittaa sitä, että vielä kaksi uutta markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevaa lomaketta on analysoitava ja tarkastettava. Lisäksi kolme niistä yrityksistä, jotka pyysivät virallisesti yksilöllistä tarkastelua, on yritysryhmiä, joihin kuuluu yhteensä kuusi etuyhteydessä olevaa kauppiasta. Asiaa käsittelevien tiimien on analysoitava ja tarkastettava myös niiden vastaukset polkumyyntiä koskevan kyselylomakkeen asianomaisiin kohtiin. Näin lukuisten pyyntöjen tarkastelu olisi kohtuuttoman raskasta eikä sitä voida kohtuudella olettaa tehtävän tähän tutkimukseen käytettävissä olevassa ajassa. Sen vuoksi komissio päätti olla suostumatta yhteenkään yksilöllistä tarkastelua koskevaan pyyntöön. |
| --- | --- |

(47)

Kuusi otoksen ulkopuolista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi virallisesti perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua. Kaksi niistä pyysi markkinatalouskohtelua, mikä tarkoittaa sitä, että vielä kaksi uutta markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevaa lomaketta on analysoitava ja tarkastettava. Lisäksi kolme niistä yrityksistä, jotka pyysivät virallisesti yksilöllistä tarkastelua, on yritysryhmiä, joihin kuuluu yhteensä kuusi etuyhteydessä olevaa kauppiasta. Asiaa käsittelevien tiimien on analysoitava ja tarkastettava myös niiden vastaukset polkumyyntiä koskevan kyselylomakkeen asianomaisiin kohtiin. Näin lukuisten pyyntöjen tarkastelu olisi kohtuuttoman raskasta eikä sitä voida kohtuudella olettaa tehtävän tähän tutkimukseen käytettävissä olevassa ajassa. Sen vuoksi komissio päätti olla suostumatta yhteenkään yksilöllistä tarkastelua koskevaan pyyntöön.

1.7   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

| (48) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan soveltamiseksi komissio lähetti markkinatalouskohtelua koskevat lomakkeet kaikille yhteistyössä toimiville ja otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat hakea yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Ainoastaan yksi otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen, jonka komissio arvioi. |
| --- | --- |

(48)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan soveltamiseksi komissio lähetti markkinatalouskohtelua koskevat lomakkeet kaikille yhteistyössä toimiville ja otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat hakea yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Ainoastaan yksi otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen, jonka komissio arvioi.

1.8   Kyselyvastaukset

Kyselyvastaukset

| (49) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille yrityksille, kaikille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka aikoivat pyytää yksilöllistä tarkastelua, sekä 27 tuottajalle mahdollisissa vertailumaissa eli Australiassa, Etelä-Koreassa, Japanissa, Meksikossa, Sveitsissä, Taiwanissa, Thaimaassa, Turkissa ja Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(49)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille otokseen valituille yrityksille, kaikille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka aikoivat pyytää yksilöllistä tarkastelua, sekä 27 tuottajalle mahdollisissa vertailumaissa eli Australiassa, Etelä-Koreassa, Japanissa, Meksikossa, Sveitsissä, Taiwanissa, Thaimaassa, Turkissa ja Yhdysvalloissa.

| (50) | Komissio sai täytetyt kyselyvastaukset kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta etuyhteydettömiltä tuojilta, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, niiltä vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, ja yhdeltä vertailumaan tuottajalta Sveitsistä. |
| --- | --- |

(50)

Komissio sai täytetyt kyselyvastaukset kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta etuyhteydettömiltä tuojilta, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, niiltä vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, ja yhdeltä vertailumaan tuottajalta Sveitsistä.

1.9   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (51) | Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat:






  — | Accell Group NV (Heerenveen, Alankomaat); |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat:

—

Accell Group NV (Heerenveen, Alankomaat);

| — | Eurosport DHS SA (Deva, Romania) ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Saksa); |
| --- | --- |

—

Eurosport DHS SA (Deva, Romania) ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Saksa);

| — | Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Saksa); |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Saksa);

| — | Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Alankomaat); |
| --- | --- |

—

Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Alankomaat);

| | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin); |
| --- | --- | --- |

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Bodo Vehicle Group Co., Ltd (Tianjin);

| — | Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd; Giant (China) Co. (Kunshan), Ltd ja Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin); |
| --- | --- |

—

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd; Giant (China) Co. (Kunshan), Ltd ja Giant (Tianjin) Co., Ltd (Tianjin);

| — | Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua); |
| --- | --- |

—

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd (Jinhua);

| — | Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou); |
| --- | --- |

—

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd (Suzhou);

| | Vertailumaan tuottajat:






  — | Bicycletec AG (Huttwil, Sveitsi); |
| --- | --- | --- |

Vertailumaan tuottajat:

—

Bicycletec AG (Huttwil, Sveitsi);

| | Etuyhteydettömät tuojat unionissa:






  — | Hartmobile B.V. (Amsterdam, Alankomaat); |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydettömät tuojat unionissa:

—

Hartmobile B.V. (Amsterdam, Alankomaat);

| — | Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Alankomaat); |
| --- | --- |

—

Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Alankomaat);

| | Etuyhteydessä olevat tuojat unionissa:






  — | Giant Europe B.V. (Lelystad, Alankomaat); |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat tuojat unionissa:

—

Giant Europe B.V. (Lelystad, Alankomaat);

| — | Giant Benelux B.V. (Lelystad, Alankomaat); |
| --- | --- |

—

Giant Benelux B.V. (Lelystad, Alankomaat);

| — | Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Saksa). |
| --- | --- |

—

Giant Deutschland GmbH. (Düsseldorf, Saksa).

1.10   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (52) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(52)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (53) | Tarkasteltavana ovat Kiinasta peräisin olevat apumoottorilla varustetut polkupyörät, joissa on sähkömoottori ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (Taric-koodi 8711609010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(53)

Tarkasteltavana ovat Kiinasta peräisin olevat apumoottorilla varustetut polkupyörät, joissa on sähkömoottori ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (Taric-koodi 8711609010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (54) | Määritelmä kattaa erityyppisiä sähköpolkupyöriä. |
| --- | --- |

(54)

Määritelmä kattaa erityyppisiä sähköpolkupyöriä.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (55) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:






  a) | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(55)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:

a)

tarkasteltavana oleva tuote;

| b) | alustavasti vertailumaana toimineen Sveitsin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; |
| --- | --- |

b)

alustavasti vertailumaana toimineen Sveitsin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

| c) | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

c)

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (56) | Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(56)

Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (57) | Tutkimuksen vireillepanon jälkeen toimittamissaan huomautuksissa CCCME vastusti komission aietta ryhmitellä kaikki sähköpolkupyörät yhdeksi tuotteeksi. Se väitti erityisesti, että nopeat sähköpolkupyörät (nopeus on yli 25 km/h ja enintään 45 km/h) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Tavallisen sähköpolkupyörän moottorin enimmäisteho (7) on 250 W, mutta nopeiden sähköpolkupyörien moottorin teho voi olla 350–500 W. |
| --- | --- |

(57)

Tutkimuksen vireillepanon jälkeen toimittamissaan huomautuksissa CCCME vastusti komission aietta ryhmitellä kaikki sähköpolkupyörät yhdeksi tuotteeksi. Se väitti erityisesti, että nopeat sähköpolkupyörät (nopeus on yli 25 km/h ja enintään 45 km/h) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Tavallisen sähköpolkupyörän moottorin enimmäisteho (7) on 250 W, mutta nopeiden sähköpolkupyörien moottorin teho voi olla 350–500 W.

7

| (58) | CCCME väitti, että näiden polkupyörien ominaisuudet ja käyttötarkoitukset samoin kuin hinnat ovat merkittävästi erilaiset. Kuluttajan näkökulmasta nopeat sähköpolkupyörät ja kaikki muut tutkimuksen piiriin kuuluvat sähköpolkupyörät eivät ole keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(58)

CCCME väitti, että näiden polkupyörien ominaisuudet ja käyttötarkoitukset samoin kuin hinnat ovat merkittävästi erilaiset. Kuluttajan näkökulmasta nopeat sähköpolkupyörät ja kaikki muut tutkimuksen piiriin kuuluvat sähköpolkupyörät eivät ole keskenään vaihdettavissa.

| (59) | CCCME:n mukaan on useita syitä, joiden vuoksi nopeat sähköpolkupyörät eroavat muista sähköpolkupyöristä. Ensinnäkin raaka-aineet ja komponentit ovat erilaisia. Esimerkiksi nopeiden sähköpolkupyörien moottorin nimellisteho on korkeampi ja sähköpolkupyörien materiaalit ovat lujempia ja laadultaan parempia. |
| --- | --- |

(59)

CCCME:n mukaan on useita syitä, joiden vuoksi nopeat sähköpolkupyörät eroavat muista sähköpolkupyöristä. Ensinnäkin raaka-aineet ja komponentit ovat erilaisia. Esimerkiksi nopeiden sähköpolkupyörien moottorin nimellisteho on korkeampi ja sähköpolkupyörien materiaalit ovat lujempia ja laadultaan parempia.

| (60) | Toiseksi kustannukset ja hinnat ovat merkittävästi erilaisia. Koska nopeiden sähköpolkupyörien tuottamiseen tarkoitettujen osien laatu- ja lujuusvaatimukset ovat tiukemmat, niiden tuotantokustannukset ovat korkeammat kuin tavallisten sähköpolkupyörien, mikä puolestaan korottaa lopullisia myyntihintoja. |
| --- | --- |

(60)

Toiseksi kustannukset ja hinnat ovat merkittävästi erilaisia. Koska nopeiden sähköpolkupyörien tuottamiseen tarkoitettujen osien laatu- ja lujuusvaatimukset ovat tiukemmat, niiden tuotantokustannukset ovat korkeammat kuin tavallisten sähköpolkupyörien, mikä puolestaan korottaa lopullisia myyntihintoja.

| (61) | Kolmanneksi niillä on myös eri CN-koodit. Tavalliset sähköpolkupyörät on 1 päivästä tammikuuta 2017 luokiteltu CN-koodiin 8711 60 10 ja nopeat sähköpolkupyörät CN-koodiin 8711 60 90. Ennen vuotta 2017 tavalliset sähköpolkupyörät luokiteltiin (ex) CN-koodiin 8711 90 10 ja nopeat sähköpolkupyörät (ex) CN-koodiin 8711 90 90. |
| --- | --- |

(61)

Kolmanneksi niillä on myös eri CN-koodit. Tavalliset sähköpolkupyörät on 1 päivästä tammikuuta 2017 luokiteltu CN-koodiin 8711 60 10 ja nopeat sähköpolkupyörät CN-koodiin 8711 60 90. Ennen vuotta 2017 tavalliset sähköpolkupyörät luokiteltiin (ex) CN-koodiin 8711 90 10 ja nopeat sähköpolkupyörät (ex) CN-koodiin 8711 90 90.

| (62) | Neljänneksi se totesi, että nopeita sähköpolkupyöriä pidetään moottoriajoneuvoina (ajoneuvoluokka L1e-B), joten ajajilla on oltava ajokortti ja heidän on käytettävä kypärää. Tällaisia vaatimuksia ei sovelleta tavallisiin sähköpolkupyöriin. Nämä vaatimukset rajoittavat huomattavasti sitä, kuka voi ostaa ja käyttää nopeita sähköpolkupyöriä. |
| --- | --- |

(62)

Neljänneksi se totesi, että nopeita sähköpolkupyöriä pidetään moottoriajoneuvoina (ajoneuvoluokka L1e-B), joten ajajilla on oltava ajokortti ja heidän on käytettävä kypärää. Tällaisia vaatimuksia ei sovelleta tavallisiin sähköpolkupyöriin. Nämä vaatimukset rajoittavat huomattavasti sitä, kuka voi ostaa ja käyttää nopeita sähköpolkupyöriä.

| (63) | Viidennen väitteen mukaan nopeiden sähköpolkupyörien kuluttajat ovat erityyppisiä. Yleensä tavallisia sähköpolkupyöriä ostavat pääasiassa toimistotyöntekijät tai iäkkäämmät henkilöt, jotka arvostavat moottorin tuomaa lisäapua, kun taas nopeita sähköpolkupyöriä ostavat pääasiassa nuoret, jotka käyttävät niitä vaativampaan tai urheilutoimintaan. |
| --- | --- |

(63)

Viidennen väitteen mukaan nopeiden sähköpolkupyörien kuluttajat ovat erityyppisiä. Yleensä tavallisia sähköpolkupyöriä ostavat pääasiassa toimistotyöntekijät tai iäkkäämmät henkilöt, jotka arvostavat moottorin tuomaa lisäapua, kun taas nopeita sähköpolkupyöriä ostavat pääasiassa nuoret, jotka käyttävät niitä vaativampaan tai urheilutoimintaan.

| (64) | Valituksen tekijä väitti, että kaikilla sähköpolkupyörillä on samat keskeiset ominaisuudet. Molemmat ovat polkupyöriä, jotka on tarkoitettu poljettavaksi ja jotka on varustettu sähköisellä apumoottorilla. Lisäksi kaikkiin sähköpolkupyöriin sovelletaan samoja EN 15194 -standardin mukaisia testejä. Tällä perusteella valituksen tekijä katsoi, että ne muodostavat yhden tuotteen tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(64)

Valituksen tekijä väitti, että kaikilla sähköpolkupyörillä on samat keskeiset ominaisuudet. Molemmat ovat polkupyöriä, jotka on tarkoitettu poljettavaksi ja jotka on varustettu sähköisellä apumoottorilla. Lisäksi kaikkiin sähköpolkupyöriin sovelletaan samoja EN 15194 -standardin mukaisia testejä. Tällä perusteella valituksen tekijä katsoi, että ne muodostavat yhden tuotteen tässä tutkimuksessa.

| (65) | Valituksen tekijä toi myös esiin, että apumoottorin ruiskutuksen katkaisun kierrosluku voidaan helposti vaihtaa 25:stä km/h 45:een km/h ja päinvastoin, koska kyseessä on pääasiassa ohjelmointi eivätkä fyysiset eroavaisuudet. |
| --- | --- |

(65)

Valituksen tekijä toi myös esiin, että apumoottorin ruiskutuksen katkaisun kierrosluku voidaan helposti vaihtaa 25:stä km/h 45:een km/h ja päinvastoin, koska kyseessä on pääasiassa ohjelmointi eivätkä fyysiset eroavaisuudet.

| (66) | Tutkimuksen aikana eräs tuoja väitti, että luokkaan L1e-A kuuluvat sähköpolkupyörät olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessa. Luokka L1e-A kattaa sähköpolkupyörät, joiden apumoottori tukee enintään 25 km/h nopeutta mutta joiden teho on enintään 1 kW. Väitteen mukaan luokan L1e-A sähköpolkupyöriä ei tuoteta unionissa eikä mainita erikseen valituksessa. Tuoja väitti edelleen, että luokan L1e-A sähköpolkupyörät eivät ole voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska ensimmäiset luokan L1e-A sähköpolkupyörät myytiin unionin markkinoilla yli kahdeksan viikkoa sen jälkeen, kun valituksen tekijä oli tehnyt valituksen. |
| --- | --- |

(66)

Tutkimuksen aikana eräs tuoja väitti, että luokkaan L1e-A kuuluvat sähköpolkupyörät olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessa. Luokka L1e-A kattaa sähköpolkupyörät, joiden apumoottori tukee enintään 25 km/h nopeutta mutta joiden teho on enintään 1 kW. Väitteen mukaan luokan L1e-A sähköpolkupyöriä ei tuoteta unionissa eikä mainita erikseen valituksessa. Tuoja väitti edelleen, että luokan L1e-A sähköpolkupyörät eivät ole voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska ensimmäiset luokan L1e-A sähköpolkupyörät myytiin unionin markkinoilla yli kahdeksan viikkoa sen jälkeen, kun valituksen tekijä oli tehnyt valituksen.

| (67) | Komissio otti kaikki nämä huomautukset huomioon. Se totesi, että valituksen piiriin kuuluvat kaikki apumoottorilla varustetut polkupyörät, joissa on sähkömoottori. Valituksessa olevassa tuotteen määritelmässä ei ole mitään rajoituksia ajoneuvon luokan suhteen. Sen vuoksi päätellään, että luokan L1e-A sähköpolkupyörät kuuluvat valituksen piiriin. Tuojan omalta verkkosivustolta käy myös selvästi ilmi, että luokan L1e-A sähköpolkupyörillä on kaikki tavallisen sähköpolkupyörän edut ja tämän lisäksi ne ovat tehokkaampia. Tuoja korosti erityisesti, että useimmissa jäsenvaltioissa luokan L1e-A sähköpolkupyörät eivät edellytä kypärää ja niitä voidaan käyttää normaaleilla pyöräteillä. |
| --- | --- |

(67)

Komissio otti kaikki nämä huomautukset huomioon. Se totesi, että valituksen piiriin kuuluvat kaikki apumoottorilla varustetut polkupyörät, joissa on sähkömoottori. Valituksessa olevassa tuotteen määritelmässä ei ole mitään rajoituksia ajoneuvon luokan suhteen. Sen vuoksi päätellään, että luokan L1e-A sähköpolkupyörät kuuluvat valituksen piiriin. Tuojan omalta verkkosivustolta käy myös selvästi ilmi, että luokan L1e-A sähköpolkupyörillä on kaikki tavallisen sähköpolkupyörän edut ja tämän lisäksi ne ovat tehokkaampia. Tuoja korosti erityisesti, että useimmissa jäsenvaltioissa luokan L1e-A sähköpolkupyörät eivät edellytä kypärää ja niitä voidaan käyttää normaaleilla pyöräteillä.

| (68) | Nopeista sähköpolkupyöristä väitetään, että niiden tuotantokustannukset ja myyntihinnat ovat merkittävästi korkeammat. Tämä sinänsä ei ole syy jättää tuotetta tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska tuotteen määritelmään sisältyy yleisesti eri hinnoilla myytäviä tavaroita. Kyseinen tekijä otetaan kuitenkin huomioon polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa tehtävissä vertailuissa. |
| --- | --- |

(68)

Nopeista sähköpolkupyöristä väitetään, että niiden tuotantokustannukset ja myyntihinnat ovat merkittävästi korkeammat. Tämä sinänsä ei ole syy jättää tuotetta tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska tuotteen määritelmään sisältyy yleisesti eri hinnoilla myytäviä tavaroita. Kyseinen tekijä otetaan kuitenkin huomioon polkumyynti- ja vahinkolaskelmissa tehtävissä vertailuissa.

| (69) | Eri käyttötarkoitusten ja kuluttajien näkemysten osalta väitettiin, että tavallisia sähköpolkupyöriä myydään enimmäkseen iäkkäille, harrastelijapyöräilijöille ja toimistotyöntekijöille, kun taas nopeita sähköpolkupyöriä käytetään vaativampaan toimintaan, kuten työmatkoihin. Koska toimistotyöntekijät todennäköisesti käyttävät tavallista sähköpolkupyörää ajaakseen kotoa työpaikalle, käyttö on hyvin samanlainen kuin nopeiden sähköpolkupyörien käyttö työmatkoilla. Sen vuoksi päätellään, että käyttötarkoitus ja kuluttajien näkemykset ovat merkittävässä määrin päällekkäisiä, minkä vuoksi tuotteen määritelmän ulkopuolelle jättäminen ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(69)

Eri käyttötarkoitusten ja kuluttajien näkemysten osalta väitettiin, että tavallisia sähköpolkupyöriä myydään enimmäkseen iäkkäille, harrastelijapyöräilijöille ja toimistotyöntekijöille, kun taas nopeita sähköpolkupyöriä käytetään vaativampaan toimintaan, kuten työmatkoihin. Koska toimistotyöntekijät todennäköisesti käyttävät tavallista sähköpolkupyörää ajaakseen kotoa työpaikalle, käyttö on hyvin samanlainen kuin nopeiden sähköpolkupyörien käyttö työmatkoilla. Sen vuoksi päätellään, että käyttötarkoitus ja kuluttajien näkemykset ovat merkittävässä määrin päällekkäisiä, minkä vuoksi tuotteen määritelmän ulkopuolelle jättäminen ei ole perusteltua.

| (70) | Komissio päätteli molempien soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä koskevien pyyntöjen osalta, että nopeilla sähköpolkupyörillä ja luokan L1e-A sähköpolkupyörillä on samat fyysiset ominaisuudet kuin muilla sähköpolkupyörillä, minkä vuoksi ne kuuluvat tuotteen määritelmän piiriin. Komissio myöntää, että tarkasteltavana olevan tuotteen yleiseen luokkaan sisältyy eri tuotelajeja, mutta tämä sinänsä ei voi johtaa tuotteen jättämiseen soveltamisalan ulkopuolelle. Myöskään eri tulliluokittelu tarkasteltavana olevan tuotteen yleisen luokan sisällä ei ole peruste, joka sinänsä johtaisi tuotteen jättämiseen soveltamisalan ulkopuolelle. Polkumyyntitutkimuksissa on erittäin yleistä, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyy eri tullikoodeja. Tarkasteltavana olevan tuotteen tai samankaltaisen tuotteen myynnin jälkeistä käyttöä koskevat vaatimukset eivät vaikuta fyysisiin perusominaisuuksiin, joiden perusteella tuote määritellään polkumyyntitutkimuksia varten. Tuotteen määritelmään eivät myöskään vaikuta kuluttajaryhmät, jotka valitsevat jonkin tuotelajin. Tästä syystä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(70)

Komissio päätteli molempien soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä koskevien pyyntöjen osalta, että nopeilla sähköpolkupyörillä ja luokan L1e-A sähköpolkupyörillä on samat fyysiset ominaisuudet kuin muilla sähköpolkupyörillä, minkä vuoksi ne kuuluvat tuotteen määritelmän piiriin. Komissio myöntää, että tarkasteltavana olevan tuotteen yleiseen luokkaan sisältyy eri tuotelajeja, mutta tämä sinänsä ei voi johtaa tuotteen jättämiseen soveltamisalan ulkopuolelle. Myöskään eri tulliluokittelu tarkasteltavana olevan tuotteen yleisen luokan sisällä ei ole peruste, joka sinänsä johtaisi tuotteen jättämiseen soveltamisalan ulkopuolelle. Polkumyyntitutkimuksissa on erittäin yleistä, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyy eri tullikoodeja. Tarkasteltavana olevan tuotteen tai samankaltaisen tuotteen myynnin jälkeistä käyttöä koskevat vaatimukset eivät vaikuta fyysisiin perusominaisuuksiin, joiden perusteella tuote määritellään polkumyyntitutkimuksia varten. Tuotteen määritelmään eivät myöskään vaikuta kuluttajaryhmät, jotka valitsevat jonkin tuotelajin. Tästä syystä väitteet hylättiin.

| (71) | Yksi tuoja väitti, että kolmipyöräiset sähköpolkupyörät olisi poistettava tutkimuksen tuotteen määritelmästä. Sen mukaan ei ole selvää, kattaako tutkimus kaikentyyppiset polkupyörät (”cycles”) (kaksipyöräiset, kolmipyöräiset ja nelipyöräiset) vaiko vain kaksipyöräiset polkupyörät, koska vireillepanoilmoituksen otsikossa todettiin, että polkumyyntimenettely koskee sähköpolkupyörien (”bicycles”) tuontia. |
| --- | --- |

(71)

Yksi tuoja väitti, että kolmipyöräiset sähköpolkupyörät olisi poistettava tutkimuksen tuotteen määritelmästä. Sen mukaan ei ole selvää, kattaako tutkimus kaikentyyppiset polkupyörät (”cycles”) (kaksipyöräiset, kolmipyöräiset ja nelipyöräiset) vaiko vain kaksipyöräiset polkupyörät, koska vireillepanoilmoituksen otsikossa todettiin, että polkumyyntimenettely koskee sähköpolkupyörien (”bicycles”) tuontia.

| (72) | Komissio toteaa, että tutkimuksen piiriin kuuluvaa tuotetta ei kuitenkaan määritellä vireillepanoilmoituksen otsikossa vaan kohdassa ”2. Tutkimuksen kohteena oleva tuote”. Tässä kohdassa määritellään selvästi, että tutkimuksen kohteena oleva tuote kattaa ”polkupyörät” (”cycles”). Termi ”polkupyörä” ei rajoitu kaksipyöräisiin polkupyöriin vaan sisältää myös kolmipyöräiset ja nelipyöräiset polkupyörät. Koska kaksipyöräiset polkupyörät ovat selvästi yleisin polkupyörätyyppi, otsikossa viitattiin näihin sulkematta muita polkupyörätyyppejä tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(72)

Komissio toteaa, että tutkimuksen piiriin kuuluvaa tuotetta ei kuitenkaan määritellä vireillepanoilmoituksen otsikossa vaan kohdassa ”2. Tutkimuksen kohteena oleva tuote”. Tässä kohdassa määritellään selvästi, että tutkimuksen kohteena oleva tuote kattaa ”polkupyörät” (”cycles”). Termi ”polkupyörä” ei rajoitu kaksipyöräisiin polkupyöriin vaan sisältää myös kolmipyöräiset ja nelipyöräiset polkupyörät. Koska kaksipyöräiset polkupyörät ovat selvästi yleisin polkupyörätyyppi, otsikossa viitattiin näihin sulkematta muita polkupyörätyyppejä tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (73) | Tuoja väitti vielä, että tutkimuksessa keskityttiin erityisesti kaksipyöräisiin polkupyöriin. Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. Se on kerännyt tietoja kaikentyyppisistä sähköpolkupyöristä; unionin tuottajia ja viejiä pyydettiin ilmoittamaan renkaiden lukumäärä kaikista tuotteista, joita ne tuottivat ja myivät unionin markkinoilla. Sen vuoksi on siis selvää, että kolmipyöräiset polkupyörät yksilöitiin erikseen ja niitä tutkittiin koko tutkimuksen ajan. Koska kaksipyöräiset polkupyörät ovat kiistämättä yleisin polkupyörätyyppi, ei ole yllättävää, että sähköpolkupyörä-nimitystä käytetään yleensä kaikentyyppisistä sähköpyöristä, sekä tutkimuksessa että markkinoilla. Tämä ei tarkoita sitä, että muut polkupyörätyypit olisi jätetty huomiotta tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(73)

Tuoja väitti vielä, että tutkimuksessa keskityttiin erityisesti kaksipyöräisiin polkupyöriin. Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. Se on kerännyt tietoja kaikentyyppisistä sähköpolkupyöristä; unionin tuottajia ja viejiä pyydettiin ilmoittamaan renkaiden lukumäärä kaikista tuotteista, joita ne tuottivat ja myivät unionin markkinoilla. Sen vuoksi on siis selvää, että kolmipyöräiset polkupyörät yksilöitiin erikseen ja niitä tutkittiin koko tutkimuksen ajan. Koska kaksipyöräiset polkupyörät ovat kiistämättä yleisin polkupyörätyyppi, ei ole yllättävää, että sähköpolkupyörä-nimitystä käytetään yleensä kaikentyyppisistä sähköpyöristä, sekä tutkimuksessa että markkinoilla. Tämä ei tarkoita sitä, että muut polkupyörätyypit olisi jätetty huomiotta tutkimuksessa.

| (74) | Sen vuoksi päätellään, että nopeilla sähköpolkupyörillä, luokan L1e-A sähköpolkupyörillä ja kolmipyöräisillä sähköpolkupyörillä on samat fyysiset ja muut perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muilla sähköpolkupyörien lajeilla, minkä vuoksi niitä ei voida jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(74)

Sen vuoksi päätellään, että nopeilla sähköpolkupyörillä, luokan L1e-A sähköpolkupyörillä ja kolmipyöräisillä sähköpolkupyörillä on samat fyysiset ja muut perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin muilla sähköpolkupyörien lajeilla, minkä vuoksi niitä ei voida jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessa.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

3.1.1   Markkinatalouskohtelu

Markkinatalouskohtelu

| (75) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio määrittää normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja joille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(75)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio määrittää normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja joille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu.

| (76) | CCCMC väitti, että sen jälkeen, kun Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön, jäljempänä ’WTO’, koskevan pöytäkirjan 15 (a) (ii) kohdan voimassaolo oli päättynyt 11 päivänä joulukuuta 2016, kiinalaisiin viejiin olisi sovellettava normaaliarvon määrittämistä koskevia yleisiä sääntöjä. Se väitti, että muuta kuin markkinatalousmaata koskevan menetelmän käyttö normaaliarvon määrittämiseksi 11 päivän joulukuuta 2016 jälkeen on vastoin unionin WTO-velvoitteita. Sen mukaan normaaliarvo ei voi perustua vertailumaahan, vaan sen olisi perustuttava Kiinan myynti- ja kustannustietoihin. |
| --- | --- |

(76)

CCCMC väitti, että sen jälkeen, kun Kiinan liittymistä Maailman kauppajärjestöön, jäljempänä ’WTO’, koskevan pöytäkirjan 15 (a) (ii) kohdan voimassaolo oli päättynyt 11 päivänä joulukuuta 2016, kiinalaisiin viejiin olisi sovellettava normaaliarvon määrittämistä koskevia yleisiä sääntöjä. Se väitti, että muuta kuin markkinatalousmaata koskevan menetelmän käyttö normaaliarvon määrittämiseksi 11 päivän joulukuuta 2016 jälkeen on vastoin unionin WTO-velvoitteita. Sen mukaan normaaliarvo ei voi perustua vertailumaahan, vaan sen olisi perustuttava Kiinan myynti- ja kustannustietoihin.

| (77) | Vireillepanoilmoitus julkaistiin 20 päivänä lokakuuta 2017. Tähän menettelyyn sovellettava lainsäädäntö on perusasetuksen se toisinto, jota sovellettiin vireillepanohetkellä. Sen vuoksi normaaliarvo vahvistetaan perusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovellettiin tutkimuksen vireillepanopäivänä lokakuussa 2017, 2 artiklan 7 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti. Näin ollen CCCME:n väite hylätään. |
| --- | --- |

(77)

Vireillepanoilmoitus julkaistiin 20 päivänä lokakuuta 2017. Tähän menettelyyn sovellettava lainsäädäntö on perusasetuksen se toisinto, jota sovellettiin vireillepanohetkellä. Sen vuoksi normaaliarvo vahvistetaan perusasetuksen, sellaisena kuin sitä sovellettiin tutkimuksen vireillepanopäivänä lokakuussa 2017, 2 artiklan 7 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti. Näin ollen CCCME:n väite hylätään.

| (78) | Muistin virkistykseksi markkinatalouskohtelua koskevat kriteerit ovat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(78)

Muistin virkistykseksi markkinatalouskohtelua koskevat kriteerit ovat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; ja |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; ja

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (79) | Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Ainoastaan yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, Giant-ryhmä, pyysi markkinatalouskohtelua ja vastasi määräajassa. |
| --- | --- |

(79)

Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio hankki tarvittavia tietoja pyytämällä vientiä harjoittavia tuottajia täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Ainoastaan yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, Giant-ryhmä, pyysi markkinatalouskohtelua ja vastasi määräajassa.

| (80) | Koska tässä tapauksessa kyse oli etuyhteydessä olevista osapuolista, komissio tarkasteli, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuudessaan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat edellytykset. Tästä syystä tapauksissa, joissa kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tytäryritys tai muu siihen etuyhteydessä oleva yritys osallistui suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin, markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehtiin erikseen jokaiselle etuyhteydessä olevalle yritykselle, samoin kuin koko yritysryhmälle. |
| --- | --- |

(80)

Koska tässä tapauksessa kyse oli etuyhteydessä olevista osapuolista, komissio tarkasteli, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuudessaan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat edellytykset. Tästä syystä tapauksissa, joissa kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tytäryritys tai muu siihen etuyhteydessä oleva yritys osallistui suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin, markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehtiin erikseen jokaiselle etuyhteydessä olevalle yritykselle, samoin kuin koko yritysryhmälle.

| (81) | Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa toimitetut tiedot yritysryhmän tärkeimpien oikeushenkilöiden toimitiloissa. |
| --- | --- |

(81)

Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa toimitetut tiedot yritysryhmän tärkeimpien oikeushenkilöiden toimitiloissa.

| (82) | Komissio totesi, että Giant-ryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia markkinatalouskohtelua koskevia vaatimuksia, erityisesti vaatimuksia 1 ja 3. Sen vuoksi komissio hylkäsi sen markkinatalouskohtelupyynnön. |
| --- | --- |

(82)

Komissio totesi, että Giant-ryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia markkinatalouskohtelua koskevia vaatimuksia, erityisesti vaatimuksia 1 ja 3. Sen vuoksi komissio hylkäsi sen markkinatalouskohtelupyynnön.

| (83) | Giant-ryhmä ei onnistunut osoittamaan, että sen toimintaan ei kohdistunut merkittävää valtion puuttumista asiaan ja että merkittävien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa sen harjoittamassa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Kuten markkinatalouskohtelua koskevissa päätelmissä selitettiin, Giant-ryhmä ostaa kiinalaisia alumiiniputkia ja -runkoja, joiden hintoihin vaikuttavat valtion merkittävästä puuttumisesta asiaan johtuvat huomattavat primaarialumiinin hintojen vääristymät. Komissio totesi, että Giant-ryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta 1. |
| --- | --- |

(83)

Giant-ryhmä ei onnistunut osoittamaan, että sen toimintaan ei kohdistunut merkittävää valtion puuttumista asiaan ja että merkittävien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa sen harjoittamassa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Kuten markkinatalouskohtelua koskevissa päätelmissä selitettiin, Giant-ryhmä ostaa kiinalaisia alumiiniputkia ja -runkoja, joiden hintoihin vaikuttavat valtion merkittävästä puuttumisesta asiaan johtuvat huomattavat primaarialumiinin hintojen vääristymät. Komissio totesi, että Giant-ryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta 1.

| (84) | Giant-ryhmä ei myöskään onnistunut osoittamaan, että siihen ei kohdistunut aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä. Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien mukaan Giant-ryhmä sai etua useista suotuisista verojärjestelyistä, palautuksista, taloudellisista kannustimista ja aiheutuneiden kulujen erityisvähennyksistä. Näitä etuja, etenkin yhteensä tarkasteltuna, pidetään aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevina merkittävinä vääristyminä. Näin ollen se ei täyttänyt vaatimusta 3. |
| --- | --- |

(84)

Giant-ryhmä ei myöskään onnistunut osoittamaan, että siihen ei kohdistunut aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä. Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien mukaan Giant-ryhmä sai etua useista suotuisista verojärjestelyistä, palautuksista, taloudellisista kannustimista ja aiheutuneiden kulujen erityisvähennyksistä. Näitä etuja, etenkin yhteensä tarkasteltuna, pidetään aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevina merkittävinä vääristyminä. Näin ollen se ei täyttänyt vaatimusta 3.

| (85) | Komissio ilmoitti päätelmät kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Komissio otti esitetyt näkemykset huomioon. |
| --- | --- |

(85)

Komissio ilmoitti päätelmät kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Komissio otti esitetyt näkemykset huomioon.

| (86) | Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Giant-ryhmä toimitti useita huomautuksia. |
| --- | --- |

(86)

Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Giant-ryhmä toimitti useita huomautuksia.

| (87) | Giant-ryhmä väitti vaatimuksesta 1, että sähköpolkupyörien tuotannossa käytetyn alumiinin hinta vastasi kansainvälisiä hintoja sellaisina, kuin ne ovat Lontoon metallipörssissä, jäljempänä ’LME’. Se myös totesi, että tästä seuraavaa vääristymistä ei voida pitää merkittävänä, koska väitetyn vääristymän arvo oli vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

(87)

Giant-ryhmä väitti vaatimuksesta 1, että sähköpolkupyörien tuotannossa käytetyn alumiinin hinta vastasi kansainvälisiä hintoja sellaisina, kuin ne ovat Lontoon metallipörssissä, jäljempänä ’LME’. Se myös totesi, että tästä seuraavaa vääristymistä ei voida pitää merkittävänä, koska väitetyn vääristymän arvo oli vähimmäistasoa.

| (88) | Kuten komissio selitti perusteellisesti päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa, Shanghain metallipörssi (SHFE) on suunniteltu siten, että Kiinan valtiolla on täysi määräysvalta alumiinimarkkinoilla. Se, käytetäänkö tätä määräysvaltaa asettamaan hinnat markkinatasolle vai ei vai perustuvatko hinnat muihin seikkoihin ja vaihtelevat näin markkinatasosta poiketen, on merkityksetöntä siltä kannalta, todetaanko merkittävää valtion puuttumista asiaan. Vaatimus valtion merkittävästä puuttumisesta asiaan täyttyy, jos valtio voi vaikuttaa hintoihin enemmän kuin marginaalisesti ja tämän lisäksi voi harjoittaa merkittävää määräysvaltaa, riippumatta siitä miten se tätä valtaa tosiasiallisesti harjoittaa. |
| --- | --- |

(88)

Kuten komissio selitti perusteellisesti päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa, Shanghain metallipörssi (SHFE) on suunniteltu siten, että Kiinan valtiolla on täysi määräysvalta alumiinimarkkinoilla. Se, käytetäänkö tätä määräysvaltaa asettamaan hinnat markkinatasolle vai ei vai perustuvatko hinnat muihin seikkoihin ja vaihtelevat näin markkinatasosta poiketen, on merkityksetöntä siltä kannalta, todetaanko merkittävää valtion puuttumista asiaan. Vaatimus valtion merkittävästä puuttumisesta asiaan täyttyy, jos valtio voi vaikuttaa hintoihin enemmän kuin marginaalisesti ja tämän lisäksi voi harjoittaa merkittävää määräysvaltaa, riippumatta siitä miten se tätä valtaa tosiasiallisesti harjoittaa.

| (89) | Se, että sähköpolkupyörien tuotannossa käytetty alumiinin osuus on vähäisempi kuin muiden tuotteiden tuotannossa, ei muuta sitä seikkaa, että sähköpolkupyörien tuottajat toimivat merkittävästi vääristyneillä markkinoilla. Tässä nimenomaisessa tapauksessa komissio vahvisti tutkimuksen aikana kerättyjen tosiseikkojen perusteella, että arvostaan riippumatta alumiinirunko (joka on tuotettu alumiiniputkista) on yksi sähköpolkupyörien tuotannon keskeisimmistä komponenteista, jolla on seurannaisvaikutuksia kaikkiin muihin osiin ja komponentteihin. |
| --- | --- |

(89)

Se, että sähköpolkupyörien tuotannossa käytetty alumiinin osuus on vähäisempi kuin muiden tuotteiden tuotannossa, ei muuta sitä seikkaa, että sähköpolkupyörien tuottajat toimivat merkittävästi vääristyneillä markkinoilla. Tässä nimenomaisessa tapauksessa komissio vahvisti tutkimuksen aikana kerättyjen tosiseikkojen perusteella, että arvostaan riippumatta alumiinirunko (joka on tuotettu alumiiniputkista) on yksi sähköpolkupyörien tuotannon keskeisimmistä komponenteista, jolla on seurannaisvaikutuksia kaikkiin muihin osiin ja komponentteihin.

| (90) | Vaatimuksesta 3 Giant-ryhmä väitti, että eriytetystä verokannasta saatu etu on osoitus Kiinan oikeutetuista teollisuuspoliittisista tavoitteista, eikä sitä voida pitää aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvana vääristymänä. Lisäksi Giant-ryhmä väitti, että mahdolliset vääristymät eivät ole merkittäviä. Ryhmä väitti vielä, että menetelmä, jota käytettiin sen määrittämiseen, oliko maankäyttöoikeuksien suotuisassa myöntämisessä kyse merkittävästä vääristymisestä, oli virheellinen, koska siinä ei kuoletettu saatua etuutta omaisuuserän käyttöiän aikana. |
| --- | --- |

(90)

Vaatimuksesta 3 Giant-ryhmä väitti, että eriytetystä verokannasta saatu etu on osoitus Kiinan oikeutetuista teollisuuspoliittisista tavoitteista, eikä sitä voida pitää aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvana vääristymänä. Lisäksi Giant-ryhmä väitti, että mahdolliset vääristymät eivät ole merkittäviä. Ryhmä väitti vielä, että menetelmä, jota käytettiin sen määrittämiseen, oliko maankäyttöoikeuksien suotuisassa myöntämisessä kyse merkittävästä vääristymisestä, oli virheellinen, koska siinä ei kuoletettu saatua etuutta omaisuuserän käyttöiän aikana.

| (91) | Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetun merkittävän vääristymän määrittämisellä olisi mitään oikeudellista tai tosiasiallista korrelaatiota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1037 (8) (tukien vastainen perusasetus) tarkoitettuun ”etuuden” käsitteeseen. Kyseessä on pikemminkin käsite, joka kuuluu tähän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti tehtävään arviointiin. |
| --- | --- |

(91)

Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetun merkittävän vääristymän määrittämisellä olisi mitään oikeudellista tai tosiasiallista korrelaatiota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1037 (8) (tukien vastainen perusasetus) tarkoitettuun ”etuuden” käsitteeseen. Kyseessä on pikemminkin käsite, joka kuuluu tähän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti tehtävään arviointiin.

8

| (92) | Komissio totesi, että ryhmän kaksi yritystä sai lähes täydellisen hyvityksen maankäyttöoikeuksien hinnasta ja kolmas yritys maksoi pienen prosenttiosuuden maankäyttöoikeuksien hinnan arvosta hyvityksen jälkeen. Kun otetaan huomioon, että tällä tuotannonalalla maa on tärkein omaisuuserä ja luonteeltaan merkittävä, komissiolla ei ole muuta mahdollisuutta kuin päätellä, että yrityksen tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen kohdistuu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(92)

Komissio totesi, että ryhmän kaksi yritystä sai lähes täydellisen hyvityksen maankäyttöoikeuksien hinnasta ja kolmas yritys maksoi pienen prosenttiosuuden maankäyttöoikeuksien hinnan arvosta hyvityksen jälkeen. Kun otetaan huomioon, että tällä tuotannonalalla maa on tärkein omaisuuserä ja luonteeltaan merkittävä, komissiolla ei ole muuta mahdollisuutta kuin päätellä, että yrityksen tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen kohdistuu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä.

| (93) | Giant-ryhmän markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätelmä säilyy näin ollen muuttumattomana. |
| --- | --- |

(93)

Giant-ryhmän markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätelmä säilyy näin ollen muuttumattomana.

| (94) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä. |
| --- | --- |

(94)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä.

3.1.2   Vertailumaa

Vertailumaa

| (95) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan, jäljempänä ’vertailumaa’, hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tätä varten oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa. |
| --- | --- |

(95)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan, jäljempänä ’vertailumaa’, hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tätä varten oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa.

| (96) | Vireillepanoilmoituksessa mainittujen Sveitsin, Japanin ja Taiwanin lisäksi komissio yritti löytää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajia Australiassa, Etelä-Koreassa, Meksikossa, Thaimaassa, Turkissa ja Yhdysvalloissa. Komissio pyysi saamiensa tietojen perusteella 27:ää tiedossa olevaa samankaltaisen tuotteen tuottajaa toimittamaan tietoja. Yksi sveitsiläinen ja yksi taiwanilainen tuottaja vastasivat vertailumaan tuottajille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen. Taiwanilaisen tuottajan vastauksesta puuttui keskeisiä tietoja, kuten tuotelajikohtaiset tuotantokustannukset ja luettelo kotimarkkinamyynnistä. Komission pyynnöistä huolimatta tuottaja ei täydentänyt vastaustaan, joten Sveitsi jäi ainoaksi mahdolliseksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(96)

Vireillepanoilmoituksessa mainittujen Sveitsin, Japanin ja Taiwanin lisäksi komissio yritti löytää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajia Australiassa, Etelä-Koreassa, Meksikossa, Thaimaassa, Turkissa ja Yhdysvalloissa. Komissio pyysi saamiensa tietojen perusteella 27:ää tiedossa olevaa samankaltaisen tuotteen tuottajaa toimittamaan tietoja. Yksi sveitsiläinen ja yksi taiwanilainen tuottaja vastasivat vertailumaan tuottajille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen. Taiwanilaisen tuottajan vastauksesta puuttui keskeisiä tietoja, kuten tuotelajikohtaiset tuotantokustannukset ja luettelo kotimarkkinamyynnistä. Komission pyynnöistä huolimatta tuottaja ei täydentänyt vastaustaan, joten Sveitsi jäi ainoaksi mahdolliseksi vertailumaaksi.

| (97) | CCCME väitti, että Sveitsi ei sovellu vertailumaaksi useista syistä. Ensinnäkin sveitsiläiset sähköpolkupyörät eroavat kiinalaisista teknologialtaan: niissä on keskusmoottorit, kun taas kiinalaisissa sähköpolkupyörissä on enimmäkseen napamoottoreita (asennettu renkaisiin). Sveitsiläisten käyttämät osat ovat myös merkittävästi erilaisia (esim. tehokkaammat keskusmoottorit, GPS-toimintoa hyödyntävät ohjaimet, kosketusnäyttö). Toiseksi sveitsiläiset tuottajat tuottavat omat merkkinsä, kun taas kiinalaiset ovat pääasiassa alkuperäisiä laitevalmistajia (OEM) unionin tuojille. Kolmanneksi tuotannon yleinen mittakaava on Sveitsissä paljon pienempi kuin Kiinassa. Neljänneksi Sveitsi tuo osia unionista ja Japanista, kun taas kiinalaiset hankkivat osia kotimarkkinoilta. Kahdeksasta sveitsiläisestä tuottajasta vain kolme toi kokonaisia sähköpolkupyöriä Taiwanista ja jälleenmyi niitä, ja suurin tuottaja toi kaikki osat ulkomailta ja vain kokosi pyörät Sveitsissä. |
| --- | --- |

(97)

CCCME väitti, että Sveitsi ei sovellu vertailumaaksi useista syistä. Ensinnäkin sveitsiläiset sähköpolkupyörät eroavat kiinalaisista teknologialtaan: niissä on keskusmoottorit, kun taas kiinalaisissa sähköpolkupyörissä on enimmäkseen napamoottoreita (asennettu renkaisiin). Sveitsiläisten käyttämät osat ovat myös merkittävästi erilaisia (esim. tehokkaammat keskusmoottorit, GPS-toimintoa hyödyntävät ohjaimet, kosketusnäyttö). Toiseksi sveitsiläiset tuottajat tuottavat omat merkkinsä, kun taas kiinalaiset ovat pääasiassa alkuperäisiä laitevalmistajia (OEM) unionin tuojille. Kolmanneksi tuotannon yleinen mittakaava on Sveitsissä paljon pienempi kuin Kiinassa. Neljänneksi Sveitsi tuo osia unionista ja Japanista, kun taas kiinalaiset hankkivat osia kotimarkkinoilta. Kahdeksasta sveitsiläisestä tuottajasta vain kolme toi kokonaisia sähköpolkupyöriä Taiwanista ja jälleenmyi niitä, ja suurin tuottaja toi kaikki osat ulkomailta ja vain kokosi pyörät Sveitsissä.

| (98) | Myös CEIEB katsoi, että Sveitsi ei sovellu vertailumaaksi. Se toi esiin, että Sveitsin kehitystaso on hyvin erilainen kuin Kiinan ja näin ollen tuotantokustannukset (erityisesti työvoimakustannukset) ovat erilaiset. Lisäksi millään muilla markkinoilla koko maailmassa ei ole niin suurta osuutta nopeita sähköpolkupyöriä, jotka lainsäädännössä vaaditun tyyppihyväksynnän vuoksi ovat yleensä kalliimpia. |
| --- | --- |

(98)

Myös CEIEB katsoi, että Sveitsi ei sovellu vertailumaaksi. Se toi esiin, että Sveitsin kehitystaso on hyvin erilainen kuin Kiinan ja näin ollen tuotantokustannukset (erityisesti työvoimakustannukset) ovat erilaiset. Lisäksi millään muilla markkinoilla koko maailmassa ei ole niin suurta osuutta nopeita sähköpolkupyöriä, jotka lainsäädännössä vaaditun tyyppihyväksynnän vuoksi ovat yleensä kalliimpia.

| (99) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että valtaosassa otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien Kiinasta unioniin viemistä sähköpolkupyöristä oli napamoottorit, mutta kaikissa vertailumaan tuottajan Sveitsin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana myymissä sähköpolkupyörissä oli keskusmoottori. Akun ohella moottori on yleensä kallein osa sähköpolkupyörässä. Keskus- ja napamoottoreissa on kyse erilaisesta teknologiasta ja niillä on erilaiset tekniset eritelmät ja kompleksisuusaste. Keskusmoottorit eroavat napamoottoreista paitsi hinnaltaan myös siksi, että niiden käyttäminen vaikuttaa myös muihin osiin. Keskusmoottorilla varustetuissa sähköpolkupyörissä on esimerkiksi erilainen, usein kalliimpi runko, joka on suunniteltu moottoriin sopivaksi. Sama koskee renkaita napamoottorilla varustettujen sähköpolkupyörien tapauksessa. Jotkin lisäosat, kuten erityiset moottorinpitimet, ovat tarpeen keskusmoottorilla varustetuissa sähköpolkupyörissä mutteivät napamoottorilla varustetuissa. Jotkin muut osat, esimerkiksi momenttianturit, ovat erilaisia moottorityypistä riippuen. |
| --- | --- |

(99)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että valtaosassa otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien Kiinasta unioniin viemistä sähköpolkupyöristä oli napamoottorit, mutta kaikissa vertailumaan tuottajan Sveitsin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana myymissä sähköpolkupyörissä oli keskusmoottori. Akun ohella moottori on yleensä kallein osa sähköpolkupyörässä. Keskus- ja napamoottoreissa on kyse erilaisesta teknologiasta ja niillä on erilaiset tekniset eritelmät ja kompleksisuusaste. Keskusmoottorit eroavat napamoottoreista paitsi hinnaltaan myös siksi, että niiden käyttäminen vaikuttaa myös muihin osiin. Keskusmoottorilla varustetuissa sähköpolkupyörissä on esimerkiksi erilainen, usein kalliimpi runko, joka on suunniteltu moottoriin sopivaksi. Sama koskee renkaita napamoottorilla varustettujen sähköpolkupyörien tapauksessa. Jotkin lisäosat, kuten erityiset moottorinpitimet, ovat tarpeen keskusmoottorilla varustetuissa sähköpolkupyörissä mutteivät napamoottorilla varustetuissa. Jotkin muut osat, esimerkiksi momenttianturit, ovat erilaisia moottorityypistä riippuen.

| (100) | Koska kyseessä on kaksi erilaista teknologiaa, joiden kustannusrakenteet ja hinnat ovat erilaiset, Sveitsin käyttäminen vertailumaana ei antaisi komissiolle normaaliarvoa suurimmasta osasta tuontia edellä esitettyjen seurannaisvaikutusten vuoksi ja sen vuoksi, että niitä oikaisuja olisi vaikea määrittää, jotka olisivat tarpeen, jotta Sveitsin normaaliarvo saataisiin vastaamaan Kiinasta unioniin vietyjä tuotelajeja. |
| --- | --- |

(100)

Koska kyseessä on kaksi erilaista teknologiaa, joiden kustannusrakenteet ja hinnat ovat erilaiset, Sveitsin käyttäminen vertailumaana ei antaisi komissiolle normaaliarvoa suurimmasta osasta tuontia edellä esitettyjen seurannaisvaikutusten vuoksi ja sen vuoksi, että niitä oikaisuja olisi vaikea määrittää, jotka olisivat tarpeen, jotta Sveitsin normaaliarvo saataisiin vastaamaan Kiinasta unioniin vietyjä tuotelajeja.

| (101) | Komissio tutki tarkemmin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan vientiä muihin maihin, mutta tämäkin vienti koostui yksinomaisesti sähköpolkupyöristä, joissa on keskusmoottori. |
| --- | --- |

(101)

Komissio tutki tarkemmin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan vientiä muihin maihin, mutta tämäkin vienti koostui yksinomaisesti sähköpolkupyöristä, joissa on keskusmoottori.

| (102) | Komissio katsoi siksi tässä vaiheessa, että Sveitsi ei ole perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukainen asianmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(102)

Komissio katsoi siksi tässä vaiheessa, että Sveitsi ei ole perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukainen asianmukainen vertailumaa.

| (103) | Koska markkinataloutta toteuttavaa asianmukaista kolmatta maata ei ollut, pääteltiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti, ettei otokseen kuuluville tuottajille ollut mahdollista määrittää normaaliarvoa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella ja että siksi normaaliarvo oli määritettävä jollakin muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Tätä pidettiin aiheellisena, koska Sveitsi ei ollut asianmukainen vertailumaa ja koska mikään muu taho ei toiminut yhteistyössä (ks. 96 kappale ja 99–102 kappale). Lisäksi komissio piti tätä perusteltuna unionin markkinoiden koon, tuonnin esiintymisen ja unionin markkinoilla tämän tuotteen osalta esiintyvän vahvan sisäisen kilpailun vuoksi. |
| --- | --- |

(103)

Koska markkinataloutta toteuttavaa asianmukaista kolmatta maata ei ollut, pääteltiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti, ettei otokseen kuuluville tuottajille ollut mahdollista määrittää normaaliarvoa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella ja että siksi normaaliarvo oli määritettävä jollakin muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Tätä pidettiin aiheellisena, koska Sveitsi ei ollut asianmukainen vertailumaa ja koska mikään muu taho ei toiminut yhteistyössä (ks. 96 kappale ja 99–102 kappale). Lisäksi komissio piti tätä perusteltuna unionin markkinoiden koon, tuonnin esiintymisen ja unionin markkinoilla tämän tuotteen osalta esiintyvän vahvan sisäisen kilpailun vuoksi.

3.1.3   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (104) | Koska tässä tapauksessa ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin, kuten 103 kappaleessa selitetään, samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella käyttäen 51 kappaleessa lueteltujen otokseen valittujen unionin tuottajien tiloissa tarkastettuja tietoja. |
| --- | --- |

(104)

Koska tässä tapauksessa ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin, kuten 103 kappaleessa selitetään, samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella käyttäen 51 kappaleessa lueteltujen otokseen valittujen unionin tuottajien tiloissa tarkastettuja tietoja.

| (105) | Kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasiallisiin myyntihintoihin (noudettuna lähettäjältä -taso), joita oikaistiin niin, että ne sisälsivät unionin tuotannonalan tavoitevoiton. |
| --- | --- |

(105)

Kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasiallisiin myyntihintoihin (noudettuna lähettäjältä -taso), joita oikaistiin niin, että ne sisälsivät unionin tuotannonalan tavoitevoiton.

| (106) | Valtaosa Kiinasta unioniin viedyistä tuotelajeista vastasi unionissa tuotettuja ja myytyjä tuotelajeja. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa tuotteiden tarkka vastaavuus tuotevalvontakoodin tasolla ei ollut mahdollista, komissio poisti tuotevalvontakoodin ominaisuuksia, kunnes vastaava tuote löydettiin. Joissakin poikkeustapauksissa, joissa tiettyä polkupyörätyyppiä ei tuotettu unionissa, käytettiin lähintä mahdollista vastaavaa tuotelajia muiden ominaisuuksien perusteella. Menettely on selitetty yksityiskohtaisesti vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(106)

Valtaosa Kiinasta unioniin viedyistä tuotelajeista vastasi unionissa tuotettuja ja myytyjä tuotelajeja. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa tuotteiden tarkka vastaavuus tuotevalvontakoodin tasolla ei ollut mahdollista, komissio poisti tuotevalvontakoodin ominaisuuksia, kunnes vastaava tuote löydettiin. Joissakin poikkeustapauksissa, joissa tiettyä polkupyörätyyppiä ei tuotettu unionissa, käytettiin lähintä mahdollista vastaavaa tuotelajia muiden ominaisuuksien perusteella. Menettely on selitetty yksityiskohtaisesti vientiä harjoittaville tuottajille.

3.2   Vientihinta

Vientihinta

| (107) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivien etuyhteydessä olevien tai etuyhteydettömien yritysten kautta. |
| --- | --- |

(107)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai tuojana toimivien etuyhteydessä olevien tai etuyhteydettömien yritysten kautta.

| (108) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(108)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (109) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen (9 %) huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(109)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen (9 %) huomioon ottamiseksi.

3.3   Vertailu

Vertailu

| (110) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(110)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (111) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Komissio teki vientihintaan seuraavat oikaisut käyttäen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastauksissaan toimittamia ja tarkastuskäynnin aikana saatuja tietoja: pankkikulut, käsittely- ja lastausmaksut viejämaassa, luottokustannukset sekä voitot etuyhteydettömien kauppiaiden osalta, kun kyseessä olivat etuyhteydessä olevat kauppiaat unionissa. |
| --- | --- |

(111)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Komissio teki vientihintaan seuraavat oikaisut käyttäen otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastauksissaan toimittamia ja tarkastuskäynnin aikana saatuja tietoja: pankkikulut, käsittely- ja lastausmaksut viejämaassa, luottokustannukset sekä voitot etuyhteydettömien kauppiaiden osalta, kun kyseessä olivat etuyhteydessä olevat kauppiaat unionissa.

| (112) | CCCME ja yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun takaamiseksi vientihintaa olisi oikaistava ylöspäin sen vuoksi, että vientiä harjoittavat tuottajat ovat alkuperäisiä laitevalmistajia. |
| --- | --- |

(112)

CCCME ja yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun takaamiseksi vientihintaa olisi oikaistava ylöspäin sen vuoksi, että vientiä harjoittavat tuottajat ovat alkuperäisiä laitevalmistajia.

| (113) | CCCME väitti, että koska useimmat kiinalaiset sähköpolkupyörien tuottajat ovat alkuperäisiä laitevalmistajia, niiden tuottamat sähköpolkupyörät myydään loppukuluttajille merkkituojien ja -jakelijoiden kautta. Loppukuluttajalta veloitettuun hintaan sisältyvät sekä merkkituojan että jakelijan voittomarginaalit. CCCME huomautti, että merkkituojat sähköpolkupyörien tuotannonalalla eroavat tavallisista tuojista muilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(113)

CCCME väitti, että koska useimmat kiinalaiset sähköpolkupyörien tuottajat ovat alkuperäisiä laitevalmistajia, niiden tuottamat sähköpolkupyörät myydään loppukuluttajille merkkituojien ja -jakelijoiden kautta. Loppukuluttajalta veloitettuun hintaan sisältyvät sekä merkkituojan että jakelijan voittomarginaalit. CCCME huomautti, että merkkituojat sähköpolkupyörien tuotannonalalla eroavat tavallisista tuojista muilla tuotannonaloilla.

| (114) | CCCME totesi syynä olevan se, että useimpien Kiinasta unioniin vietyjen sähköpolkupyörien suunnittelusta, tutkimuksesta ja kehityksestä vastaavat merkkituojat tai merkkituojat yhteistyössä viejän kanssa. Molemmissa tapauksissa merkkituojat ovat tehneet merkittäviä investointeja tähän työhön, samalla tavalla kuin unionin tuottajat. Tuontihinnan lisäksi merkkituojat lisäävät oman merkkinsä arvon jälleenmyyntihintaan. Näin ollen kiinalaisten sähköpolkupyörien vientihintaa olisi oikaistava ylöspäin lisäämällä siihen merkkituojan voittomarginaali ennen kuin sitä verrataan normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(114)

CCCME totesi syynä olevan se, että useimpien Kiinasta unioniin vietyjen sähköpolkupyörien suunnittelusta, tutkimuksesta ja kehityksestä vastaavat merkkituojat tai merkkituojat yhteistyössä viejän kanssa. Molemmissa tapauksissa merkkituojat ovat tehneet merkittäviä investointeja tähän työhön, samalla tavalla kuin unionin tuottajat. Tuontihinnan lisäksi merkkituojat lisäävät oman merkkinsä arvon jälleenmyyntihintaan. Näin ollen kiinalaisten sähköpolkupyörien vientihintaa olisi oikaistava ylöspäin lisäämällä siihen merkkituojan voittomarginaali ennen kuin sitä verrataan normaaliarvoon.

| (115) | Komissio tarkasteli oikaisun tekemistä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan (kaupan portaan taso) perusteella. Asiaa koskevat edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet, koska komissio ei havainnut mitään johdonmukaisia ja selviä eroja tuotelajien tasolla unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan myynnin toiminnoissa ja hinnoissa sen mukaan, oliko kyseessä OEM-myynti vai ei, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti. Myöskään perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohtaa ei voida soveltaa, koska asianmukaista kaupan porrasta (alkuperäinen laitevalmistaja) ei ole unionin tuottajien kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(115)

Komissio tarkasteli oikaisun tekemistä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan (kaupan portaan taso) perusteella. Asiaa koskevat edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet, koska komissio ei havainnut mitään johdonmukaisia ja selviä eroja tuotelajien tasolla unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan myynnin toiminnoissa ja hinnoissa sen mukaan, oliko kyseessä OEM-myynti vai ei, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti. Myöskään perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohtaa ei voida soveltaa, koska asianmukaista kaupan porrasta (alkuperäinen laitevalmistaja) ei ole unionin tuottajien kotimarkkinoilla.

| (116) | Komissio harkitsi myös 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan (muut tekijät) mukaisen oikaisun tekemistä, jotta voitaisiin ottaa huomioon merkkituojien suunnittelu- ja tutkimus- ja kehittämiskustannukset. Tutkimuksen tässä vaiheessa vientiä harjoittavat tuottajat eivät kuitenkaan toimittaneet komissiolle luotettavia laskelmia näistä kustannuksista. Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia toimittamaan sille luotettavia ja todennettavissa olevia määrällisiä tietoja oikaistavista kustannuksista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(116)

Komissio harkitsi myös 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan (muut tekijät) mukaisen oikaisun tekemistä, jotta voitaisiin ottaa huomioon merkkituojien suunnittelu- ja tutkimus- ja kehittämiskustannukset. Tutkimuksen tässä vaiheessa vientiä harjoittavat tuottajat eivät kuitenkaan toimittaneet komissiolle luotettavia laskelmia näistä kustannuksista. Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia toimittamaan sille luotettavia ja todennettavissa olevia määrällisiä tietoja oikaistavista kustannuksista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti.

| (117) | Näin ollen CCCME:n väite hylättiin. |
| --- | --- |

(117)

Näin ollen CCCME:n väite hylättiin.

| (118) | Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan mukaan komission ehdottama tuotelajien luokittelu ei ollut riittävä, jotta voitaisiin erottaa toisistaan sähköpolkupyörät eri hintatasoilla. Ne pyysivät komissiota lisäämään useita ominaisuuksia tuotelajin luokitukseen, esimerkiksi seuraavat:






  — | irrotusvaihteet – jotta voidaan ottaa huomioon ulkoisten ja sisäisten irrotusvaihteiden välinen ero; |
| --- | --- | --- |

(118)

Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan mukaan komission ehdottama tuotelajien luokittelu ei ollut riittävä, jotta voitaisiin erottaa toisistaan sähköpolkupyörät eri hintatasoilla. Ne pyysivät komissiota lisäämään useita ominaisuuksia tuotelajin luokitukseen, esimerkiksi seuraavat:

—

irrotusvaihteet – jotta voidaan ottaa huomioon ulkoisten ja sisäisten irrotusvaihteiden välinen ero;

| — | jarrut – jotta voidaan ottaa huomioon mekaanisten ja hydraulisten jarrujen ero; |
| --- | --- |

—

jarrut – jotta voidaan ottaa huomioon mekaanisten ja hydraulisten jarrujen ero;

| — | jousitus – jotta voidaan ottaa huomioon kierrejousituksen, hydraulisen jousituksen ja ilmajousituksen välinen ero; ja |
| --- | --- |

—

jousitus – jotta voidaan ottaa huomioon kierrejousituksen, hydraulisen jousituksen ja ilmajousituksen välinen ero; ja

| — | akun ominaisuudet – lisätään kaksi kapasiteettiluokkaa: alle 250 Wh ja 250–350 Wh. |
| --- | --- |

—

akun ominaisuudet – lisätään kaksi kapasiteettiluokkaa: alle 250 Wh ja 250–350 Wh.

| (119) | Toisaalta valituksen tekijä väitti, että kuhunkin ehdotettuun ominaisuuteen sisältyvillä osilla ei ole sinänsä eri hintoja. Lisäksi sähköpolkupyörät, joissa on väitetysti kuhunkin ehdotettuun ominaisuuteen sisältyviä kalliimpia osia, eivät ole välttämättä kalliimpia kuin pyörät, joissa on väitetysti halvempia osia. Valituksen tekijä antoi useita esimerkkejä tästä. |
| --- | --- |

(119)

Toisaalta valituksen tekijä väitti, että kuhunkin ehdotettuun ominaisuuteen sisältyvillä osilla ei ole sinänsä eri hintoja. Lisäksi sähköpolkupyörät, joissa on väitetysti kuhunkin ehdotettuun ominaisuuteen sisältyviä kalliimpia osia, eivät ole välttämättä kalliimpia kuin pyörät, joissa on väitetysti halvempia osia. Valituksen tekijä antoi useita esimerkkejä tästä.

| (120) | Vientiä harjoittavat tuottajat puolestaan olivat eri mieltä ja toivat muun muassa esiin, että valituksen tekijä vertaa antamissaan esimerkeissä korkealaatuista ulkoista irrotusvaihdetta (10 vaihdetta) alemman laadun sisäiseen irrotusvaihteeseen (3 vaihdetta). Sen vuoksi hinta on samankaltainen. Samoin korkealaatuisia mekaanisia jarruja verrataan alemman laadun hydraulisiin jarruihin. Vientiä harjoittavat tuottajat toivat myös esiin, että eri osia sisältävien polkupyörien vertaaminen sen osoittamiseksi, että osat eivät vaikuta koko polkupyörän hintaan, on merkityksetöntä, koska jokaisessa esimerkissä on muita erottavia tekijöitä kuin kyseiset osat. |
| --- | --- |

(120)

Vientiä harjoittavat tuottajat puolestaan olivat eri mieltä ja toivat muun muassa esiin, että valituksen tekijä vertaa antamissaan esimerkeissä korkealaatuista ulkoista irrotusvaihdetta (10 vaihdetta) alemman laadun sisäiseen irrotusvaihteeseen (3 vaihdetta). Sen vuoksi hinta on samankaltainen. Samoin korkealaatuisia mekaanisia jarruja verrataan alemman laadun hydraulisiin jarruihin. Vientiä harjoittavat tuottajat toivat myös esiin, että eri osia sisältävien polkupyörien vertaaminen sen osoittamiseksi, että osat eivät vaikuta koko polkupyörän hintaan, on merkityksetöntä, koska jokaisessa esimerkissä on muita erottavia tekijöitä kuin kyseiset osat.

| (121) | Komissio otti huomioon molempien osapuolten huomautukset. Lisäominaisuuksien osalta komissio huomauttaa, ettei se ole kyennyt vahvistamaan, että sisäinen irrotusvaihde olisi aina merkittävästi kalliimpi kuin ulkoinen tai että hydrauliset jarrut olisivat aina merkittävästi kalliimmat kuin mekaaniset. Näiden alaluokkien sisällä on osia, jotka ovat hinta-asteikon ylä- ja alapäässä. Sen vuoksi komissio päätteli, että ehdotettujen lisäominaisuuksien sisällä ei vaikuta olevan johdonmukaisia hintaeroja, jotka oikeuttaisivat muuttamaan tässä tutkimuksessa vahvistetut tuotelajit. |
| --- | --- |

(121)

Komissio otti huomioon molempien osapuolten huomautukset. Lisäominaisuuksien osalta komissio huomauttaa, ettei se ole kyennyt vahvistamaan, että sisäinen irrotusvaihde olisi aina merkittävästi kalliimpi kuin ulkoinen tai että hydrauliset jarrut olisivat aina merkittävästi kalliimmat kuin mekaaniset. Näiden alaluokkien sisällä on osia, jotka ovat hinta-asteikon ylä- ja alapäässä. Sen vuoksi komissio päätteli, että ehdotettujen lisäominaisuuksien sisällä ei vaikuta olevan johdonmukaisia hintaeroja, jotka oikeuttaisivat muuttamaan tässä tutkimuksessa vahvistetut tuotelajit.

| (122) | Tutkimuksen tässä vaiheessa ei ole mitään näyttöä, joka oikeuttaisi osien hintaeroihin perustuvat oikaisut edellä mainittujen ominaisuuksien sisällä tai lisäominaisuudet, joita vientiä harjoittavat tuottajat esittivät myöhemmin (irrotusvaihteiden vaihteiden lukumäärä ja keskusmoottorin merkki). Kiinasta unioniin tuoduissa sähköpolkupyörissä käytetään osien valikoimaa näiden ominaisuuksien sisällä eikä komission tietojen mukaan suosita tiettyä tyyppiä. Sama voidaan todeta unionissa tuotetuista sähköpolkupyöristä. Komissio kehotti jälleen asianomaisia osapuolia toimittamaan sille tällaista todennettavissa olevaa näyttöä ja tietoa, jotta se voisi saattaa päätökseen arviointinsa edellä esitetyistä väitteistä. |
| --- | --- |

(122)

Tutkimuksen tässä vaiheessa ei ole mitään näyttöä, joka oikeuttaisi osien hintaeroihin perustuvat oikaisut edellä mainittujen ominaisuuksien sisällä tai lisäominaisuudet, joita vientiä harjoittavat tuottajat esittivät myöhemmin (irrotusvaihteiden vaihteiden lukumäärä ja keskusmoottorin merkki). Kiinasta unioniin tuoduissa sähköpolkupyörissä käytetään osien valikoimaa näiden ominaisuuksien sisällä eikä komission tietojen mukaan suosita tiettyä tyyppiä. Sama voidaan todeta unionissa tuotetuista sähköpolkupyöristä. Komissio kehotti jälleen asianomaisia osapuolia toimittamaan sille tällaista todennettavissa olevaa näyttöä ja tietoa, jotta se voisi saattaa päätökseen arviointinsa edellä esitetyistä väitteistä.

3.4   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (123) | Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(123)

Komissio vertasi otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (124) | Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen painotettujen keskimääräisten marginaalien perusteella. |
| --- | --- |

(124)

Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen painotettujen keskimääräisten marginaalien perusteella.

| (125) | Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio määritti yhteistyössä toimimisen asteen Kiinassa. Tämä tehtiin arvioimalla yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrän osuus asianomaisesta maasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(125)

Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio määritti yhteistyössä toimimisen asteen Kiinassa. Tämä tehtiin arvioimalla yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrän osuus asianomaisesta maasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä.

| (126) | Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea. Sen vuoksi kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin alustavasti tasolle, joka vastaa otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeinta polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(126)

Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea. Sen vuoksi kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin alustavasti tasolle, joka vastaa otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeinta polkumyyntimarginaalia.

| (127) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

  Taulukko 1







  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd. | 34,6 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. | 106,4 % |
| Yhteistyössä toimineet mutta otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat (ks. liite) | 51,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 106,4 % |

(127)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Taulukko 1

Taulukko 1

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd.

34,6 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

106,4 %

Yhteistyössä toimineet mutta otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat (ks. liite)

51,0 %

Kaikki muut yritykset

106,4 %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (128) | Tarkastelujakson alussa 41 tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. Niistä neljä lopetti tuotantonsa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Tarkastelujakson alussa 41 tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. Niistä neljä lopetti tuotantonsa tutkimusajanjaksolla.

| (129) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 1,1 miljoonaa kappaletta. Komissio määritti luvun Euroopan polkupyöräteollisuuden liiton (Confederation of the European Bicycle Industry, CONEBI) toimittamien kulutuslukujen, tuontitilastojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien myynnin ja tuotannon välisen suhteen perusteella. |
| --- | --- |

(129)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 1,1 miljoonaa kappaletta. Komissio määritti luvun Euroopan polkupyöräteollisuuden liiton (Confederation of the European Bicycle Industry, CONEBI) toimittamien kulutuslukujen, tuontitilastojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien myynnin ja tuotannon välisen suhteen perusteella.

| (130) | Yksi asianomainen osapuoli totesi, että kaksi unionin tuottajaa ovat myös sähköpolkupyörien tuojia. Osapuoli ei kuitenkaan väittänyt, että tuottajat olisi pitänyt jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, eikä esittänyt syitä määritelmän ulkopuolelle jättämistä varten. Tuonti sinänsä ei ole syy unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jättämiseen. |
| --- | --- |

(130)

Yksi asianomainen osapuoli totesi, että kaksi unionin tuottajaa ovat myös sähköpolkupyörien tuojia. Osapuoli ei kuitenkaan väittänyt, että tuottajat olisi pitänyt jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, eikä esittänyt syitä määritelmän ulkopuolelle jättämistä varten. Tuonti sinänsä ei ole syy unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jättämiseen.

| (131) | Toinen osapuoli väitti, että yrityksen ATALA ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen Accell Nederland ei pitäisi muodostaa osaa unionin tuotannonalasta, koska ATALA tuo sähköpolkupyöriä Kiinasta. Perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan edellytysten mukaisesti ATALA ja Accell eivät ole etuyhteydessä. Tuonti sinänsä ei ole syy unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jättämiseen. |
| --- | --- |

(131)

Toinen osapuoli väitti, että yrityksen ATALA ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen Accell Nederland ei pitäisi muodostaa osaa unionin tuotannonalasta, koska ATALA tuo sähköpolkupyöriä Kiinasta. Perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan edellytysten mukaisesti ATALA ja Accell eivät ole etuyhteydessä. Tuonti sinänsä ei ole syy unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jättämiseen.

| (132) | Muutkin unionin tuottajat, jotka pyysivät luottamuksellista käsittelyä, ovat ilmoittaneet tuontia Kiinasta. Näiden yritysten ja 130 ja 131 kappaleessa mainittujen yritysten osuus unionin tuotannonalan tuotannosta ja myynnistä on alle 5 prosenttia. Sen vuoksi niillä ei ole merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan vahinkoindikaattoreihin kokonaisuudessaan. Sillä, pidetäänkö näitä yrityksiä osana unionin tuotannonalaa, ei ole merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin. Aihetta käsitellään tarkemmin lopullisissa päätelmissä. |
| --- | --- |

(132)

Muutkin unionin tuottajat, jotka pyysivät luottamuksellista käsittelyä, ovat ilmoittaneet tuontia Kiinasta. Näiden yritysten ja 130 ja 131 kappaleessa mainittujen yritysten osuus unionin tuotannonalan tuotannosta ja myynnistä on alle 5 prosenttia. Sen vuoksi niillä ei ole merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan vahinkoindikaattoreihin kokonaisuudessaan. Sillä, pidetäänkö näitä yrityksiä osana unionin tuotannonalaa, ei ole merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin. Aihetta käsitellään tarkemmin lopullisissa päätelmissä.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (133) | Komissio vahvisti unionin kulutuksen CONEBIn toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(133)

Komissio vahvisti unionin kulutuksen CONEBIn toimittamien tietojen perusteella.

| (134) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Unionin kulutus (kappaletta) | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä (kappaletta) | 1 139 000 | 1 363 842 | 1 666 251 | 1 982 269 |
| Indeksi | 100 | 120 | 146 | 174 |
| Lähde: CONEBI |

(134)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Unionin kulutus (kappaletta)

Unionin kulutus (kappaletta)

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä (kappaletta)

1 139 000

1 363 842

1 666 251

1 982 269

Indeksi

Indeksi

100

100

120

120

146

146

174

174

Lähde: CONEBI

Lähde:

| (135) | Unionin kulutus kasvoi vakaasti vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 1,1 miljoonasta kappaleesta lähes 2 miljoonaan kappaleeseen eli kasvua tapahtui 74 prosenttia tarkastelujaksolla. Kehitys johtui ympäristötietoisuuden lisääntymisestä ja jatkuvista investoinneista markkinointiin ja myynninedistämiseen sekä sähköpolkupyörien teknisestä kehityksestä. |
| --- | --- |

(135)

Unionin kulutus kasvoi vakaasti vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 1,1 miljoonasta kappaleesta lähes 2 miljoonaan kappaleeseen eli kasvua tapahtui 74 prosenttia tarkastelujaksolla. Kehitys johtui ympäristötietoisuuden lisääntymisestä ja jatkuvista investoinneista markkinointiin ja myynninedistämiseen sekä sähköpolkupyörien teknisestä kehityksestä.

4.3   Tuonti Kiinasta

Tuonti Kiinasta

4.3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (136) | Sähköpolkupyörät on luokiteltu vuodesta 2017 lähtien CN-koodiin 8711 60 10. Ennen vuotta 2017 sähköpolkupyörät luokiteltiin (ex) CN-koodiin 8711 90 10, johon sisältyi myös muita tuotteita. Tämän ongelman ratkaisemiseksi valituksen tekijä toimitti yksityiskohtaiset Kiinan tullitilastot, joiden perusteella on mahdollista yksilöidä sähköpolkupyörien vienti Kiinasta. |
| --- | --- |

(136)

Sähköpolkupyörät on luokiteltu vuodesta 2017 lähtien CN-koodiin 8711 60 10. Ennen vuotta 2017 sähköpolkupyörät luokiteltiin (ex) CN-koodiin 8711 90 10, johon sisältyi myös muita tuotteita. Tämän ongelman ratkaisemiseksi valituksen tekijä toimitti yksityiskohtaiset Kiinan tullitilastot, joiden perusteella on mahdollista yksilöidä sähköpolkupyörien vienti Kiinasta.

| (137) | Komissio vahvisti tuontimäärän Eurostatin tietojen perusteella ekstrapoloimalla asiaankuuluvaan HS-koodiin Kiinasta vietyjen sähköpolkupyörien (ks. edellä) osuuden saman HS-koodin mukaisesti tapahtuneesta Kiinan kokonaisviennistä. Vuoden 2017 yhdeksän kuukauden osalta Kiinan tuontitilastot perustuvat suoraan Eurostatin tilastoihin. |
| --- | --- |

(137)

Komissio vahvisti tuontimäärän Eurostatin tietojen perusteella ekstrapoloimalla asiaankuuluvaan HS-koodiin Kiinasta vietyjen sähköpolkupyörien (ks. edellä) osuuden saman HS-koodin mukaisesti tapahtuneesta Kiinan kokonaisviennistä. Vuoden 2017 yhdeksän kuukauden osalta Kiinan tuontitilastot perustuvat suoraan Eurostatin tilastoihin.

| (138) | Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä 134 kappaleessa olevassa taulukossa 2 esitettyyn unionin kulutukseen. |
| --- | --- |

(138)

Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä 134 kappaleessa olevassa taulukossa 2 esitettyyn unionin kulutukseen.

| (139) | Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (kappaletta) | 199 728 | 286 024 | 389 046 | 699 658 |
| Indeksi | 100 | 143 | 195 | 350 |
| Markkinaosuus (%) | 18 | 21 | 23 | 35 |
| Indeksi | 100 | 120 | 133 | 201 |
| Lähde: Eurostat, Kiinan vientitilastot |

(139)

Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (kappaletta) ja markkinaosuus

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (kappaletta)

199 728

286 024

389 046

699 658

Indeksi

Indeksi

100

100

143

143

195

195

350

350

Markkinaosuus (%)

18

21

23

35

Indeksi

Indeksi

100

100

120

120

133

133

201

201

Lähde: Eurostat, Kiinan vientitilastot

Lähde:

| (140) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä yli kolminkertaistui vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä noin 200 000 kappaleesta lähes 700 000 kappaleeseen. Kasvuvauhti kiihtyi vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(140)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä yli kolminkertaistui vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä noin 200 000 kappaleesta lähes 700 000 kappaleeseen. Kasvuvauhti kiihtyi vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (141) | Samalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista kasvoi vuoden 2014 tasolta 17 prosentista 35 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(141)

Samalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista kasvoi vuoden 2014 tasolta 17 prosentista 35 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

| (142) | CCCME oli huolissaan valituksen tekijän toimittamien Kiinan tullitilastojen luotettavuudesta ja pyysi esittämään yksityiskohtaiset tilastot ja tietojen lähteen. |
| --- | --- |

(142)

CCCME oli huolissaan valituksen tekijän toimittamien Kiinan tullitilastojen luotettavuudesta ja pyysi esittämään yksityiskohtaiset tilastot ja tietojen lähteen.

| (143) | Valituksen tekijä asetti komission saataville yksityiskohtaiset tilastotiedot, joita se käytti valituksensa tukena. Valituksen tekijä asetti myös valituksen ei-luottamuksellisessa versiossa saataville aggregoidut vientiluvut vuosikohtaisesti. Lisäksi valituksen tekijä ilmoitti, että tiedot ovat peräisin Kiinan tullilta, mainitsi käytetyt koodit ja selosti menetelmänsä muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen pois jättämiseksi. |
| --- | --- |

(143)

Valituksen tekijä asetti komission saataville yksityiskohtaiset tilastotiedot, joita se käytti valituksensa tukena. Valituksen tekijä asetti myös valituksen ei-luottamuksellisessa versiossa saataville aggregoidut vientiluvut vuosikohtaisesti. Lisäksi valituksen tekijä ilmoitti, että tiedot ovat peräisin Kiinan tullilta, mainitsi käytetyt koodit ja selosti menetelmänsä muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen pois jättämiseksi.

| (144) | Komissio vahvisti näiden tietojen todentamisen aikana, että valituksen tekijä oli ostanut tullitilastotiedot alaan erikoistuneelta vakiintuneelta kiinalaiselta yritykseltä ja samat tiedot olivat saatavilla muilta kiinalaisilta palveluntarjoajilta. |
| --- | --- |

(144)

Komissio vahvisti näiden tietojen todentamisen aikana, että valituksen tekijä oli ostanut tullitilastotiedot alaan erikoistuneelta vakiintuneelta kiinalaiselta yritykseltä ja samat tiedot olivat saatavilla muilta kiinalaisilta palveluntarjoajilta.

| (145) | Toisaalta todentamisessa tuli myös esiin, että valituksen tekijä oli kuvannut tarkasti avoimessa asiakirja-aineistossa menetelmää, jolla sähköpolkupyörien vienti Kiinasta määritettiin. |
| --- | --- |

(145)

Toisaalta todentamisessa tuli myös esiin, että valituksen tekijä oli kuvannut tarkasti avoimessa asiakirja-aineistossa menetelmää, jolla sähköpolkupyörien vienti Kiinasta määritettiin.

| (146) | Lisäksi valituksen tekijän toimittamia yksityiskohtaisia tietoja verrattiin muihin tietolähteisiin, ja ne osoittautuivat luotettaviksi. Mikään muu osapuoli ei ehdottanut vaihtoehtoista tietolähdettä tai menetelmää. |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi valituksen tekijän toimittamia yksityiskohtaisia tietoja verrattiin muihin tietolähteisiin, ja ne osoittautuivat luotettaviksi. Mikään muu osapuoli ei ehdottanut vaihtoehtoista tietolähdettä tai menetelmää.

| (147) | Komissio vahvisti myös, että yksityiskohtaiset tiedot ja tiedot toimittaneen yrityksen identiteetti olivat luonteeltaan luottamuksellista tietoa perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tietojen toimittajan identiteetin paljastamisella olisi merkittävää haitallista vaikutusta tiedot toimittaneeseen henkilöön tai henkilöön, jolta tiedot on saatu. |
| --- | --- |

(147)

Komissio vahvisti myös, että yksityiskohtaiset tiedot ja tiedot toimittaneen yrityksen identiteetti olivat luonteeltaan luottamuksellista tietoa perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tietojen toimittajan identiteetin paljastamisella olisi merkittävää haitallista vaikutusta tiedot toimittaneeseen henkilöön tai henkilöön, jolta tiedot on saatu.

| (148) | Näissä olosuhteissa ja kun otetaan huomioon se, missä määrin aggregoidut tiedot ja menetelmä paljastettiin ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa, komissio katsoo, että syöttötiedot ja tiedot myyneen yrityksen identiteetti eivät ole välttämättömiä, jotta asianomainen osapuoli voisi käyttää puolustautumisoikeuttaan. |
| --- | --- |

(148)

Näissä olosuhteissa ja kun otetaan huomioon se, missä määrin aggregoidut tiedot ja menetelmä paljastettiin ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa, komissio katsoo, että syöttötiedot ja tiedot myyneen yrityksen identiteetti eivät ole välttämättömiä, jotta asianomainen osapuoli voisi käyttää puolustautumisoikeuttaan.

| (149) | Sen vuoksi CCCME:n väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(149)

Sen vuoksi CCCME:n väite oli hylättävä.

| (150) | Asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta tuleva tuonti on ollut markkinasuuntausten mukaista, koska sekä unionin kulutus että Kiinan vienti kasvoivat. On kuitenkin syytä huomata, että Kiinan viennin ja unionin kulutuksen kasvun suuruusluokat eroavat merkittävästi toisistaan. Vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 250 prosenttia mutta unionin kulutus kasvoi paljon hitaammin, 74 prosenttia. Vaikka suuntaus olikin samanlainen, kasvun suuruusluokka oli hyvin erilainen. |
| --- | --- |

(150)

Asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta tuleva tuonti on ollut markkinasuuntausten mukaista, koska sekä unionin kulutus että Kiinan vienti kasvoivat. On kuitenkin syytä huomata, että Kiinan viennin ja unionin kulutuksen kasvun suuruusluokat eroavat merkittävästi toisistaan. Vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 250 prosenttia mutta unionin kulutus kasvoi paljon hitaammin, 74 prosenttia. Vaikka suuntaus olikin samanlainen, kasvun suuruusluokka oli hyvin erilainen.

4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (151) | Komissio vahvisti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella 137 kappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen. |
| --- | --- |

(151)

Komissio vahvisti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella 137 kappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen.

| (152) | Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontihinnat (euroa/kappale) | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 472 | 451 | 477 | 422 |
| Indeksi | 100 | 96 | 101 | 89 |
| Lähde: Eurostat, Kiinan vientitilastot |

(152)

Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontihinnat (euroa/kappale)

Tuontihinnat (euroa/kappale)

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Kiina

472

451

477

422

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

101

101

89

89

Lähde: Eurostat, Kiinan vientitilastot

Lähde:

| (153) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 11 prosenttia; ensimmäinen 4 prosentin lasku tapahtui vuosien 2014 ja 2015 välillä ja toinen 12 prosentin lasku vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(153)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 11 prosenttia; ensimmäinen 4 prosentin lasku tapahtui vuosien 2014 ja 2015 välillä ja toinen 12 prosentin lasku vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (154) | Koska tarkka tuotelajivalikoima ei ole tiedossa Eurostatin tilastojen yleisyyden vuoksi, hintojen kehitystä koskevat tiedot eivät ole täysin luotettavia. Komissio totesi kuitenkin, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat alittivat merkittävästi sekä unionin tuottajien hinnat että muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Lisäksi samalla kun kiinalaiset viejät laajensivat unionin markkinoilla myytyä tuotevalikoimaa ja sisällyttivät siihen kalliimpia sähköpolkupyöriä, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat. |
| --- | --- |

(154)

Koska tarkka tuotelajivalikoima ei ole tiedossa Eurostatin tilastojen yleisyyden vuoksi, hintojen kehitystä koskevat tiedot eivät ole täysin luotettavia. Komissio totesi kuitenkin, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat alittivat merkittävästi sekä unionin tuottajien hinnat että muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Lisäksi samalla kun kiinalaiset viejät laajensivat unionin markkinoilla myytyä tuotevalikoimaa ja sisällyttivät siihen kalliimpia sähköpolkupyöriä, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat.

| (155) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  1) | otokseen valittujen neljän unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(155)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

1)

otokseen valittujen neljän unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| 2) | vastaavat otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti 6 prosentin tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2)

vastaavat otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti 6 prosentin tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (156) | MOFCOM väitti, että hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä olisi otettava huomioon eri tekijöitä, kuten sähköpolkupyörän tyyppi (esim. kaupunki- vai maastopyörä), moottorin sijainti (napa- vai keskusmoottori), akun teho ja sähköpolkupyörän valmistusmateriaali (teräs, alumiini, hiili). Komissio vahvistaa, että kaikki nämä tekijät otettiin huomioon hintojen alittavuutta koskevan analyysin tekemisessä. |
| --- | --- |

(156)

MOFCOM väitti, että hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä olisi otettava huomioon eri tekijöitä, kuten sähköpolkupyörän tyyppi (esim. kaupunki- vai maastopyörä), moottorin sijainti (napa- vai keskusmoottori), akun teho ja sähköpolkupyörän valmistusmateriaali (teräs, alumiini, hiili). Komissio vahvistaa, että kaikki nämä tekijät otettiin huomioon hintojen alittavuutta koskevan analyysin tekemisessä.

| (157) | Komissio vertasi hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, tuotelajeittain tapahtuneiden liiketoimien osalta. Näiden liiketoimien kaupan portaan osalta vahvistettiin, että sekä otokseen valitut unionin tuottajat että otokseen valitut kiinalaiset viejät myyvät OEM-asiakkaille ja oman tuotemerkkinsä alla. Sen vuoksi tarkasteltiin, olisiko kaupan portaan mukaan tehtävä oikaisu perusteltu. Tätä varten tarkasteltiin, oliko OEM-asiakkaille suuntautuvan myynnin ja niiden oman tuotemerkin alla tapahtuvan myynnin välillä pysyvä ja selvä ero hinnoissa. Tarkastelun perusteella vahvistettiin, että otokseen valittujen unionin tuottajien myynnissä ei ollut tällaista pysyvää ja selvää eroa hinnoissa. |
| --- | --- |

(157)

Komissio vertasi hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, tuotelajeittain tapahtuneiden liiketoimien osalta. Näiden liiketoimien kaupan portaan osalta vahvistettiin, että sekä otokseen valitut unionin tuottajat että otokseen valitut kiinalaiset viejät myyvät OEM-asiakkaille ja oman tuotemerkkinsä alla. Sen vuoksi tarkasteltiin, olisiko kaupan portaan mukaan tehtävä oikaisu perusteltu. Tätä varten tarkasteltiin, oliko OEM-asiakkaille suuntautuvan myynnin ja niiden oman tuotemerkin alla tapahtuvan myynnin välillä pysyvä ja selvä ero hinnoissa. Tarkastelun perusteella vahvistettiin, että otokseen valittujen unionin tuottajien myynnissä ei ollut tällaista pysyvää ja selvää eroa hinnoissa.

| (158) | Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina neljän otokseen valitun unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Hintojen alittavuuden marginaali on 16,2–41 prosenttia. |
| --- | --- |

(158)

Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina neljän otokseen valitun unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Hintojen alittavuuden marginaali on 16,2–41 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (159) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(159)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (160) | Kuten 28 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(160)

Kuten 28 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (161) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. |
| --- | --- |

(161)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit.

| (162) | Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, kasvu, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja aiemmasta polkumyynnistä toipuminen) CONEBIn, tuontitilastojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(162)

Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, kasvu, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja aiemmasta polkumyynnistä toipuminen) CONEBIn, tuontitilastojen ja otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien tietojen pohjalta.

| (163) | Komissio todensi CONEBIn toimittamat kulutusluvut. Komissio vahvisti, että tiedot perustuivat eurooppalaisten tuottajien kansallisilta järjestöiltä kerättyihin tietoihin, että ne oli johdettu yritysten ilmoituksista tai kohtuullisista arvioista ja että niiden tukena oli riittävä dokumentaatio ja tutkimusmenettelyt. |
| --- | --- |

(163)

Komissio todensi CONEBIn toimittamat kulutusluvut. Komissio vahvisti, että tiedot perustuivat eurooppalaisten tuottajien kansallisilta järjestöiltä kerättyihin tietoihin, että ne oli johdettu yritysten ilmoituksista tai kohtuullisista arvioista ja että niiden tukena oli riittävä dokumentaatio ja tutkimusmenettelyt.

| (164) | Unionin tuotannonalan myyntiä, tuotantoa, kapasiteettia ja työllisyyttä koskevat indikaattorit on johdettu näistä tiedoista. Ne on arvioitu otokseen valittujen unionin tuottajien asiaankuuluvien suhdelukujen perusteella. Tässä noudatetaan menetelmää, jonka valituksen tekijä on kuvannut valituksen ei-luottamuksellisessa versiossa. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia menetelmästä. |
| --- | --- |

(164)

Unionin tuotannonalan myyntiä, tuotantoa, kapasiteettia ja työllisyyttä koskevat indikaattorit on johdettu näistä tiedoista. Ne on arvioitu otokseen valittujen unionin tuottajien asiaankuuluvien suhdelukujen perusteella. Tässä noudatetaan menetelmää, jonka valituksen tekijä on kuvannut valituksen ei-luottamuksellisessa versiossa. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia menetelmästä.

| (165) | Komissio katsoi tämän perusteella, että makrotaloudelliset tiedot ovat edustavia unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kannalta. |
| --- | --- |

(165)

Komissio katsoi tämän perusteella, että makrotaloudelliset tiedot ovat edustavia unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kannalta.

| (166) | Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikkömyyntihinnat, työvoimakustannukset, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin tarkistettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. |
| --- | --- |

(166)

Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikkömyyntihinnat, työvoimakustannukset, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin tarkistettuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia.

4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (167) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (kappaletta) | 842 531 | 987 111 | 1 108 087 | 1 089 541 |
| Indeksi | 100 | 117 | 132 | 129 |
| Tuotantokapasiteetti (kappaletta) | 1 140 553 | 1 397 145 | 1 694 853 | 1 538 347 |
| Indeksi | 100 | 122 | 149 | 135 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 74 | 71 | 65 | 71 |
| Indeksi | 100 | 96 | 89 | 96 |
| Lähde: CONEBI, otokseen valitut unionin tuottajat |

(167)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (kappaletta)

842 531

987 111

1 108 087

1 089 541

Indeksi

Indeksi

100

100

117

117

132

132

129

129

Tuotantokapasiteetti (kappaletta)

1 140 553

1 397 145

1 694 853

1 538 347

Indeksi

Indeksi

100

100

122

122

149

149

135

135

Kapasiteetin käyttöaste (%)

74

71

65

71

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

89

89

96

96

Lähde: CONEBI, otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (168) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 29 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välisestä 2 prosentin laskusta huolimatta. |
| --- | --- |

(168)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 29 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välisestä 2 prosentin laskusta huolimatta.

| (169) | Tuotannon kasvu johtui kulutuksen kasvusta. Tuotantoa on suunniteltava etukäteen erittäin lyhyen myyntikauden vuoksi, ja tämän vuoksi suunnitelmissa nojaudutaan jossakin määrin myyntiennusteisiin. Tuotannon lasku vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä liittyi näin ollen ensisijaisesti markkinaosuuden jatkuvaan menetykseen Kiinasta tulevalle tuonnille, joka pakotti unionin tuotannonalan arvioimaan uudelleen odotuksiaan. |
| --- | --- |

(169)

Tuotannon kasvu johtui kulutuksen kasvusta. Tuotantoa on suunniteltava etukäteen erittäin lyhyen myyntikauden vuoksi, ja tämän vuoksi suunnitelmissa nojaudutaan jossakin määrin myyntiennusteisiin. Tuotannon lasku vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä liittyi näin ollen ensisijaisesti markkinaosuuden jatkuvaan menetykseen Kiinasta tulevalle tuonnille, joka pakotti unionin tuotannonalan arvioimaan uudelleen odotuksiaan.

| (170) | Tuotantokapasiteetti kasvoi 35 prosenttia vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se kasvoi 49 prosenttia vuosien 2014 ja 2016 välillä ja pieneni 9 prosenttia vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(170)

Tuotantokapasiteetti kasvoi 35 prosenttia vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se kasvoi 49 prosenttia vuosien 2014 ja 2016 välillä ja pieneni 9 prosenttia vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (171) | Kapasiteetin käyttöaste aleni vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 74 prosentista 71 prosenttiin. Se aleni 74 prosentista 65 prosenttiin vuosien 2014 ja 2016 välillä, koska kapasiteetti kasvoi nopeammin kuin tuotanto. Suuntaus kääntyi vastakkaiseksi vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä, kun kapasiteetti pieneni enemmän kuin tuotanto, minkä tuloksena kapasiteetin käyttöaste kasvoi 65 prosentista 71 prosenttiin. |
| --- | --- |

(171)

Kapasiteetin käyttöaste aleni vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 74 prosentista 71 prosenttiin. Se aleni 74 prosentista 65 prosenttiin vuosien 2014 ja 2016 välillä, koska kapasiteetti kasvoi nopeammin kuin tuotanto. Suuntaus kääntyi vastakkaiseksi vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä, kun kapasiteetti pieneni enemmän kuin tuotanto, minkä tuloksena kapasiteetin käyttöaste kasvoi 65 prosentista 71 prosenttiin.

| (172) | Kapasiteetilla tarkoitetaan sähköpolkupyörien teoreettista lukumäärää, joka voidaan valmistaa käytettävissä olevilla tuotantolinjoilla. Sähköpolkupyörien valmistamiseen käytettävät tuotantolinjat on pääasiassa muunnettu olemassa olevista tuotantolinjoista, joita käytettiin aiemmin perinteisten polkupyörien tuotantoon. Tällainen muuntaminen voidaan tehdä nopeasti ja edullisesti. Sähköpolkupyörien valmistuskapasiteetti edustaa vähäistä osuutta perinteisten polkupyörien olemassa olevasta valmistuskapasiteetista. Tämän seurauksena kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevien indeksien merkityksellisyys on vähäinen, koska niitä voidaan mukauttaa markkinakehitys huomioon ottaen. Tässä nimenomaisessa tapauksessa komissio vahvisti myös, että tuotannon muuntaminen perinteisten ja sähköpolkupyörien välillä ei vaadi merkittäviä investointeja (jotka vaikuttaisivat kassavirtaan, kykyyn hankkia pääomaa tai toiminnan jatkumiseen), merkittäviä kiinteitä kustannuksia (suuri vaikutus käyttöön liittyvään kannattavuuteen) tai ei rajoita tuotannon kasvattamista. |
| --- | --- |

(172)

Kapasiteetilla tarkoitetaan sähköpolkupyörien teoreettista lukumäärää, joka voidaan valmistaa käytettävissä olevilla tuotantolinjoilla. Sähköpolkupyörien valmistamiseen käytettävät tuotantolinjat on pääasiassa muunnettu olemassa olevista tuotantolinjoista, joita käytettiin aiemmin perinteisten polkupyörien tuotantoon. Tällainen muuntaminen voidaan tehdä nopeasti ja edullisesti. Sähköpolkupyörien valmistuskapasiteetti edustaa vähäistä osuutta perinteisten polkupyörien olemassa olevasta valmistuskapasiteetista. Tämän seurauksena kapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevien indeksien merkityksellisyys on vähäinen, koska niitä voidaan mukauttaa markkinakehitys huomioon ottaen. Tässä nimenomaisessa tapauksessa komissio vahvisti myös, että tuotannon muuntaminen perinteisten ja sähköpolkupyörien välillä ei vaadi merkittäviä investointeja (jotka vaikuttaisivat kassavirtaan, kykyyn hankkia pääomaa tai toiminnan jatkumiseen), merkittäviä kiinteitä kustannuksia (suuri vaikutus käyttöön liittyvään kannattavuuteen) tai ei rajoita tuotannon kasvattamista.

4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (173) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (kappaletta) | 862 168 | 941 937 | 1 074 335 | 1 042 268 |
| Indeksi | 100 | 109 | 125 | 121 |
| Markkinaosuus (%) | 76 | 69 | 64 | 53 |
| Indeksi | 100 | 91 | 85 | 69 |
| Lähde: CONEBI, otokseen valitut unionin tuottajat |

(173)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (kappaletta)

862 168

941 937

1 074 335

1 042 268

Indeksi

Indeksi

100

100

109

109

125

125

121

121

Markkinaosuus (%)

76

69

64

53

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

85

85

69

69

Lähde: CONEBI, otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (174) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 21 prosenttia. Se kasvoi 25 prosenttia vuosien 2014 ja 2016 välillä ja pieneni 3 prosenttia vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(174)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 21 prosenttia. Se kasvoi 25 prosenttia vuosien 2014 ja 2016 välillä ja pieneni 3 prosenttia vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (175) | Tuotantomäärän kehitystä vastaavasti myyntimäärän kasvu vuosina 2014–2016 johtui kulutuksen kasvusta. Myyntimäärän lasku vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä liittyi suoraan markkinaosuuden jatkuvaan menetykseen Kiinasta tulevaan tuontiin nähden. |
| --- | --- |

(175)

Tuotantomäärän kehitystä vastaavasti myyntimäärän kasvu vuosina 2014–2016 johtui kulutuksen kasvusta. Myyntimäärän lasku vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä liittyi suoraan markkinaosuuden jatkuvaan menetykseen Kiinasta tulevaan tuontiin nähden.

| (176) | Unionin tuotannonalan myynti kasvoi paljon hitaammin kuin kulutus. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui merkittävästi vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 76 prosentista 53 prosenttiin. |
| --- | --- |

(176)

Unionin tuotannonalan myynti kasvoi paljon hitaammin kuin kulutus. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui merkittävästi vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 76 prosentista 53 prosenttiin.

4.4.2.3   Kasvu

| (177) | Unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään täysimääräisesti kulutuksen kasvua vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutus kasvoi 74 prosenttia ja unionin tuotannonala kykeni kasvattamaan myyntiään vain 21 prosenttia. Tämän seurauksena unionin tuotannonala menetti merkittävästi markkinaosuuttaan (23 prosenttiyksikköä) tällä kaudella. Unionin tuotannonalan oli supistettava tuotantoaan, myyntiään, työllisyyttään ja kapasiteettiaan vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vuoksi. |
| --- | --- |

(177)

Unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään täysimääräisesti kulutuksen kasvua vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutus kasvoi 74 prosenttia ja unionin tuotannonala kykeni kasvattamaan myyntiään vain 21 prosenttia. Tämän seurauksena unionin tuotannonala menetti merkittävästi markkinaosuuttaan (23 prosenttiyksikköä) tällä kaudella. Unionin tuotannonalan oli supistettava tuotantoaan, myyntiään, työllisyyttään ja kapasiteettiaan vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vuoksi.

4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (178) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Työllisyys ja tuottavuus | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 2 577 | 3 030 | 3 546 | 3 610 |
| Indeksi | 100 | 118 | 138 | 140 |
| Tuottavuus (kappaletta/työntekijä) | 327 | 326 | 312 | 302 |
| Indeksi | 100 | 100 | 96 | 92 |
| Lähde: CONEBI, otokseen valitut unionin tuottajat |

(178)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

2 577

3 030

3 546

3 610

Indeksi

Indeksi

100

100

118

118

138

138

140

140

Tuottavuus (kappaletta/työntekijä)

327

326

312

302

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

96

96

92

92

Lähde: CONEBI, otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (179) | Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Suurin osa kasvusta tapahtui vuosien 2014 ja 2016 välillä. Työllisyys kasvoi 2 prosenttia vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(179)

Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Suurin osa kasvusta tapahtui vuosien 2014 ja 2016 välillä. Työllisyys kasvoi 2 prosenttia vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (180) | Tuottavuus aleni 8 prosenttia, kun työllisyys kasvoi nopeammin kuin tuotanto. |
| --- | --- |

(180)

Tuottavuus aleni 8 prosenttia, kun työllisyys kasvoi nopeammin kuin tuotanto.

4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (181) | Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(181)

Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (182) | Aiemmasta polkumyynnistä ei ole näyttöä. |
| --- | --- |

(182)

Aiemmasta polkumyynnistä ei ole näyttöä.

4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (183) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat unionissa | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/kappale) | 1 112 | 1 156 | 1 237 | 1 276 |
| Indeksi | 100 | 104 | 111 | 115 |
| Yksikkötuotantokustannukset (euroa/kappale) | 1 068 | 1 134 | 1 173 | 1 234 |
| Indeksi | 100 | 106 | 110 | 116 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(183)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/kappale)

1 112

1 156

1 237

1 276

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

111

111

115

115

Yksikkötuotantokustannukset (euroa/kappale)

1 068

1 134

1 173

1 234

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

110

110

116

116

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (184) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat kohosivat 15 prosenttia ja samaan aikaan keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat 16 prosenttia tarkastelujakson aikana |
| --- | --- |

(184)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat kohosivat 15 prosenttia ja samaan aikaan keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat 16 prosenttia tarkastelujakson aikana

| (185) | Koska keskimääräisiin kustannuksiin ja hintoihin vaikuttaa näiden tuottajien myymä tuotevalikoima, tämä ei tarkoita sitä, että vastaavan tuotteen kustannukset ja hinnat olisivat kohonneet 16 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(185)

Koska keskimääräisiin kustannuksiin ja hintoihin vaikuttaa näiden tuottajien myymä tuotevalikoima, tämä ei tarkoita sitä, että vastaavan tuotteen kustannukset ja hinnat olisivat kohonneet 16 prosenttia tarkastelujakson aikana.

4.4.3.2   Työvoimakustannukset

| (186) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 38 348 | 37 042 | 34 818 | 34 659 |
| Indeksi | 100 | 97 | 91 | 90 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(186)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

38 348

37 042

34 818

34 659

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

91

91

90

90

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (187) | Keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset pienenivät 10 prosenttia tarkastelujaksolla, koska tehdastyöntekijöiden lukumäärä kasvoi enemmän kuin myynti- ja hallintotehtävissä olevien työntekijöiden määrä. |
| --- | --- |

(187)

Keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset pienenivät 10 prosenttia tarkastelujaksolla, koska tehdastyöntekijöiden lukumäärä kasvoi enemmän kuin myynti- ja hallintotehtävissä olevien työntekijöiden määrä.

4.4.3.3   Varastot

| (188) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (kappaletta) | 59 375 | 73 521 | 90 573 | 98 412 |
| Indeksi | 100 | 124 | 153 | 166 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(188)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (kappaletta)

59 375

73 521

90 573

98 412

Indeksi

Indeksi

100

100

124

124

153

153

166

166

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (189) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan loppuvarastot kasvoivat 66 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(189)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan loppuvarastot kasvoivat 66 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (190) | On syytä huomata, että varastojen taso tutkimusajanjaksolla koskee syyskuun loppua, jolloin varastot ovat yleensä pienet myyntikauden päättymisen vuoksi. Muilta kausilta varastojen tasoa koskevat tiedot saatiin sitä vastoin joulukuun lopussa, jolloin on normaalia, että varastot ovat suuret seuraavaa myyntikautta odotettaessa. |
| --- | --- |

(190)

On syytä huomata, että varastojen taso tutkimusajanjaksolla koskee syyskuun loppua, jolloin varastot ovat yleensä pienet myyntikauden päättymisen vuoksi. Muilta kausilta varastojen tasoa koskevat tiedot saatiin sitä vastoin joulukuun lopussa, jolloin on normaalia, että varastot ovat suuret seuraavaa myyntikautta odotettaessa.

| (191) | Varastojen kasvu oli näin ollen merkittävä. Sen todettiin johtuvan markkinoiden yleisestä kehityksestä ja siitä, että vaikka tuotantomäärät pysyivät hyvinkin alle kulutuksen kasvun, myyntimäärä kehittyi vieläkin hitaammin kuin tuotanto, mikä kerrytti varastoja, mikä on erityisen hyvin nähtävissä tutkimusajanjakson lopussa. |
| --- | --- |

(191)

Varastojen kasvu oli näin ollen merkittävä. Sen todettiin johtuvan markkinoiden yleisestä kehityksestä ja siitä, että vaikka tuotantomäärät pysyivät hyvinkin alle kulutuksen kasvun, myyntimäärä kehittyi vieläkin hitaammin kuin tuotanto, mikä kerrytti varastoja, mikä on erityisen hyvin nähtävissä tutkimusajanjakson lopussa.

4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (192) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 2,7 | 4,3 | 3,8 | 3,4 |
| Indeksi | 100 | 160 | 142 | 125 |
| Kassavirta (euroa) | 5 178 860 | – 5 433 666 | 17 079 409 | 4 955 399 |
| Indeksi | 100 | – 105 | 330 | 96 |
| Kassavirta (% liikevaihdosta) | 1,1 | – 1,0 | 2,5 | 0,6 |
| Indeksi | 100 | – 89 | 218 | 55 |
| Investoinnit (euroa) | 6 775 924 | 17 773 148 | 7 888 936 | 11 965 802 |
| Indeksi | 100 | 262 | 116 | 177 |
| Investointien tuotto (%) | 18 | 30 | 38 | 37 |
| Indeksi | 100 | 164 | 213 | 203 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(192)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

2,7

4,3

3,8

3,4

Indeksi

Indeksi

100

100

160

160

142

142

125

125

Kassavirta (euroa)

5 178 860

– 5 433 666

17 079 409

4 955 399

Indeksi

Indeksi

100

100

– 105

– 105

330

330

96

96

Kassavirta (% liikevaihdosta)

1,1

– 1,0

2,5

0,6

Indeksi

Indeksi

100

100

– 89

– 89

218

218

55

55

Investoinnit (euroa)

6 775 924

17 773 148

7 888 936

11 965 802

Indeksi

Indeksi

100

100

262

262

116

116

177

177

Investointien tuotto (%)

18

30

38

37

Indeksi

Indeksi

100

100

164

164

213

213

203

203

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (193) | Komissio määritti neljän otokseen valitun unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosenttiosuutena tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(193)

Komissio määritti neljän otokseen valitun unionin tuottajan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosenttiosuutena tämän myynnin liikevaihdosta.

| (194) | Voittomarginaalien lähtötaso vuonna 2014 oli alhainen, 2,7 prosenttia, vuonna 2015 se oli 4,3 prosenttia ja laski siitä 3,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(194)

Voittomarginaalien lähtötaso vuonna 2014 oli alhainen, 2,7 prosenttia, vuonna 2015 se oli 4,3 prosenttia ja laski siitä 3,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.

| (195) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pieneni tarkastelujaksolla 4 prosenttia ja muuttui negatiiviseksi vuonna 2015. Se ei kattanut investointeja, joita tehtiin tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(195)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kassavirta pieneni tarkastelujaksolla 4 prosenttia ja muuttui negatiiviseksi vuonna 2015. Se ei kattanut investointeja, joita tehtiin tarkastelujaksolla.

| (196) | Verrattaessa voittomarginaalia prosentteina liikevaihdosta ja samalla perusteella ilmaistua operatiivista kassavirtaa voitot muuntuivat kassavirraksi erittäin heikosti varastojen vaihtelun vuoksi. |
| --- | --- |

(196)

Verrattaessa voittomarginaalia prosentteina liikevaihdosta ja samalla perusteella ilmaistua operatiivista kassavirtaa voitot muuntuivat kassavirraksi erittäin heikosti varastojen vaihtelun vuoksi.

| (197) | Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 77 prosenttia, mutta niiden osuus oli vain 2 prosenttia myynnistä. |
| --- | --- |

(197)

Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 77 prosenttia, mutta niiden osuus oli vain 2 prosenttia myynnistä.

| (198) | Investointien tuotto kasvoi 103 prosenttia tarkastelujaksolla. Sähköpolkupyörien tuotannonala on rakenteellisesti erittäin käteisrahavaltainen, mutta se vaatii toimintaa varten vain vähän kiinteää omaisuutta, jota on yleensä jo olemassa perinteisten polkupyörien tuotannon pohjalta. Tästä syystä investointien tuotto ei ole kovin merkityksellinen indikaattori. |
| --- | --- |

(198)

Investointien tuotto kasvoi 103 prosenttia tarkastelujaksolla. Sähköpolkupyörien tuotannonala on rakenteellisesti erittäin käteisrahavaltainen, mutta se vaatii toimintaa varten vain vähän kiinteää omaisuutta, jota on yleensä jo olemassa perinteisten polkupyörien tuotannon pohjalta. Tästä syystä investointien tuotto ei ole kovin merkityksellinen indikaattori.

| (199) | Unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tulos voittojen ja kassavirran suhteen tutkimusajanjakson aikana rajoitti sen kykyä hankkia pääomaa. |
| --- | --- |

(199)

Unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tulos voittojen ja kassavirran suhteen tutkimusajanjakson aikana rajoitti sen kykyä hankkia pääomaa.

4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (200) | Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kiihtyessä unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään sähköpolkupyörien markkinoiden kasvua. Myynti kasvoi tarkastelujaksolla 21 prosenttia kulutuksen lisääntyessä 74 prosenttia. Samalla unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 23 prosenttiyksikköä, josta 18 prosenttia valtasi Kiinasta tuleva tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat 16–43 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(200)

Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kiihtyessä unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään sähköpolkupyörien markkinoiden kasvua. Myynti kasvoi tarkastelujaksolla 21 prosenttia kulutuksen lisääntyessä 74 prosenttia. Samalla unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 23 prosenttiyksikköä, josta 18 prosenttia valtasi Kiinasta tuleva tuonti, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat 16–43 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (201) | Myyntiin kohdistuva paine näkyi tuotannossa, varastoissa, kapasiteetissa, kapasiteetin käyttöasteessa ja työllisyydessä. Tuotanto kasvoi suunnilleen samaa vauhtia kuin kulutus vuosien 2014 ja 2015 välillä (+ 17 % ja + 20 %). Vuoden 2015 jälkeen unionin tuotannonalan oli kuitenkin pakko arvioida myyntiodotuksensa uudelleen. Tuotannon suuntaus poikkesi merkittävästi ja yhä enemmän markkinoiden yleisestä kehityksestä, kun tuotanto lisääntyi 12 prosenttiyksikköä ja kulutus 54 prosenttiyksikköä vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(201)

Myyntiin kohdistuva paine näkyi tuotannossa, varastoissa, kapasiteetissa, kapasiteetin käyttöasteessa ja työllisyydessä. Tuotanto kasvoi suunnilleen samaa vauhtia kuin kulutus vuosien 2014 ja 2015 välillä (+ 17 % ja + 20 %). Vuoden 2015 jälkeen unionin tuotannonalan oli kuitenkin pakko arvioida myyntiodotuksensa uudelleen. Tuotannon suuntaus poikkesi merkittävästi ja yhä enemmän markkinoiden yleisestä kehityksestä, kun tuotanto lisääntyi 12 prosenttiyksikköä ja kulutus 54 prosenttiyksikköä vuoden 2015 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (202) | Vuotta 2014 lukuun ottamatta tuotanto oli kuitenkin järjestelmällisesti suurempaa kuin myynti, mikä johti varastojen merkittävään kasvuun. Tuotantokapasiteettia, joka oli kasvanut yhdenmukaisesti kulutuksen kanssa vuoteen 2016 asti, supistettiin kapasiteetin käyttöasteen heikkenemisen estämiseksi; se pieneni 9 prosenttiyksikköä vuosien 2014 ja 2016 välillä. |
| --- | --- |

(202)

Vuotta 2014 lukuun ottamatta tuotanto oli kuitenkin järjestelmällisesti suurempaa kuin myynti, mikä johti varastojen merkittävään kasvuun. Tuotantokapasiteettia, joka oli kasvanut yhdenmukaisesti kulutuksen kanssa vuoteen 2016 asti, supistettiin kapasiteetin käyttöasteen heikkenemisen estämiseksi; se pieneni 9 prosenttiyksikköä vuosien 2014 ja 2016 välillä.

| (203) | Vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä tuotanto väheni, varastot olivat myyntikauden jälkeen suuremmat kuin sitä ennen, kapasiteetti aleni ja työllisyys polki paikallaan, kun taas Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 155 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(203)

Vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä tuotanto väheni, varastot olivat myyntikauden jälkeen suuremmat kuin sitä ennen, kapasiteetti aleni ja työllisyys polki paikallaan, kun taas Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 155 prosenttiyksikköä.

| (204) | Hintoihin kohdistuva paine ja kyvyttömyys hyödyntää mittakaavaetuja uusilla markkinoilla pitivät unionin tuotannonalan kannattavuuden alhaisilla tasoilla koko tarkastelujakson ajan. Alhaiset voitot ja varastojen vaihtelu johtivat pieneen operatiiviseen kassavirtaan, joka oli alle tarkastelujakson investointien tason ja lisäsi entisestään haavoittuvuutta tällä käteisvaltaisella alalla, joka on erittäin riippuvainen pankkien tarjoamasta maksuvalmiudesta. Neljä tuottajaa ajautui konkurssiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(204)

Hintoihin kohdistuva paine ja kyvyttömyys hyödyntää mittakaavaetuja uusilla markkinoilla pitivät unionin tuotannonalan kannattavuuden alhaisilla tasoilla koko tarkastelujakson ajan. Alhaiset voitot ja varastojen vaihtelu johtivat pieneen operatiiviseen kassavirtaan, joka oli alle tarkastelujakson investointien tason ja lisäsi entisestään haavoittuvuutta tällä käteisvaltaisella alalla, joka on erittäin riippuvainen pankkien tarjoamasta maksuvalmiudesta. Neljä tuottajaa ajautui konkurssiin tutkimusajanjakson aikana.

| (205) | Kasvua, markkinaosuutta, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, varastoja, voittomarginaaleja, kassavirtaa ja pääoman hankintakykyä koskevat indikaattorit kehittyivät negatiivisesti. Kysynnän voimakas kasvu oli ainoa tekijä, jonka ansiosta muut indikaattorit eivät muuttuneet negatiivisiksi. |
| --- | --- |

(205)

Kasvua, markkinaosuutta, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, varastoja, voittomarginaaleja, kassavirtaa ja pääoman hankintakykyä koskevat indikaattorit kehittyivät negatiivisesti. Kysynnän voimakas kasvu oli ainoa tekijä, jonka ansiosta muut indikaattorit eivät muuttuneet negatiivisiksi.

| (206) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(206)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (207) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(207)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (208) | Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, unionin tuottajien vientimyynti sekä väitetty investointien ja kapasiteetin laajentamisen vaikutus. |
| --- | --- |

(208)

Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, unionin tuottajien vientimyynti sekä väitetty investointien ja kapasiteetin laajentamisen vaikutus.

5.1   Polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset

Polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset

| (209) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla (hintojen alittavuuden marginaalit olivat 16,2–43,2 prosenttia). Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 23 prosenttiyksikköä markkinaosuuttaan markkinoilla, jotka kasvoivat 74 prosenttia, kun samalla Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 250 prosenttia ja kasvatti markkinaosuuttaan 17 prosenttiyksikköä (18 prosentista 35 prosenttiin). Polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine piti voitot ja kassavirran alhaisilla tasoilla. |
| --- | --- |

(209)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla (hintojen alittavuuden marginaalit olivat 16,2–43,2 prosenttia). Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 23 prosenttiyksikköä markkinaosuuttaan markkinoilla, jotka kasvoivat 74 prosenttia, kun samalla Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi 250 prosenttia ja kasvatti markkinaosuuttaan 17 prosenttiyksikköä (18 prosentista 35 prosenttiin). Polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintapaine piti voitot ja kassavirran alhaisilla tasoilla.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (210) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan | Määrä (kappaletta) | 21 335 | 43 095 | 79 312 | 108 817 |
| Indeksi | 100 | 202 | 372 | 510 |
| Markkinaosuus (%) | 2 | 3 | 5 | 5 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 622 | 571 | 843 | 1 016 |
| Indeksi | 100 | 92 | 135 | 163 |
| Vietnam | Määrä (kappaletta) | 37 892 | 74 259 | 91 468 | 101 376 |
| Indeksi | 100 | 196 | 241 | 268 |
| Markkinaosuus (%) | 3 | 5 | 5 | 5 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 435 | 539 | 542 | 570 |
| Indeksi | 100 | 124 | 125 | 131 |
| Sveitsi | Määrä (kappaletta) | 883 | 14 310 | 30 477 | 28 440 |
| Indeksi | 100 | 1 621 | 3 452 | 3 221 |
| Markkinaosuus (%) | 0 | 1 | 2 | 1 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 1 140 | 1 391 | 1 606 | 1 606 |
| Indeksi | 100 | 122 | 141 | 141 |
| Japani | Määrä (kappaletta) | 16 994 | 4 217 | 1 613 | 1 710 |
| Indeksi | 100 | 25 | 9 | 10 |
| Markkinaosuus (%) | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 1 098 | 1 406 | 1 687 | 952 |
| Indeksi | 100 | 128 | 154 | 87 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä (Kiinaa lukuun ottamatta) | Määrä (kappaletta) | 77 104 | 135 881 | 202 870 | 240 343 |
| Indeksi | 100 | 176 | 263 | 312 |
| Markkinaosuus (%) | 7 | 10 | 12 | 12 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 641 | 666 | 828 | 897 |
| Indeksi | 100 | 104 | 129 | 140 |
| Lähde: Eurostat |

(210)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Taiwan

Määrä (kappaletta)

21 335

43 095

79 312

108 817

Indeksi

Indeksi

100

100

202

202

372

372

510

510

Markkinaosuus (%)

2

3

5

5

Keskimääräinen hinta (euroa)

622

571

843

1 016

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

135

135

163

163

Vietnam

Määrä (kappaletta)

37 892

74 259

91 468

101 376

Indeksi

Indeksi

100

100

196

196

241

241

268

268

Markkinaosuus (%)

3

5

5

5

Keskimääräinen hinta (euroa)

435

539

542

570

Indeksi

Indeksi

100

100

124

124

125

125

131

131

Sveitsi

Määrä (kappaletta)

883

14 310

30 477

28 440

Indeksi

Indeksi

100

100

1 621

1 621

3 452

3 452

3 221

3 221

Markkinaosuus (%)

0

1

2

1

Keskimääräinen hinta (euroa)

1 140

1 391

1 606

1 606

Indeksi

Indeksi

100

100

122

122

141

141

141

141

Japani

Määrä (kappaletta)

16 994

4 217

1 613

1 710

Indeksi

Indeksi

100

100

25

25

9

9

10

10

Markkinaosuus (%)

1

0

0

0

Keskimääräinen hinta (euroa)

1 098

1 406

1 687

952

Indeksi

Indeksi

100

100

128

128

154

154

87

87

Kaikki kolmannet maat yhteensä (Kiinaa lukuun ottamatta)

Määrä (kappaletta)

77 104

135 881

202 870

240 343

Indeksi

Indeksi

100

100

176

176

263

263

312

312

Markkinaosuus (%)

7

10

12

12

Keskimääräinen hinta (euroa)

641

666

828

897

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

129

129

140

140

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (211) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi voimakkaasti, ja se kasvatti markkinaosuuttaan vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosentista (77 000 kappaletta) 12 prosenttiin (240 000 kappaletta). Kasvuvauhti kuitenkin hidastui, kun kiinalaiset viejät tehostivat toimintaansa vuoden 2015 jälkeen. |
| --- | --- |

(211)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi voimakkaasti, ja se kasvatti markkinaosuuttaan vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosentista (77 000 kappaletta) 12 prosenttiin (240 000 kappaletta). Kasvuvauhti kuitenkin hidastui, kun kiinalaiset viejät tehostivat toimintaansa vuoden 2015 jälkeen.

| (212) | Tuonti muista kolmansista tuli lähes yksinomaisesti Taiwanista ja Vietnamista. Vuoden 2015 jälkeen komissio kuitenkin havaitsi Vietnamista tulevan tuonnin kasvun hidastuvan, mitä saattaa selittää merkittävä ja kasvava hintaero Kiinasta tulevaan tuontiin nähden. Myös Taiwanista tuleva tuonti kasvoi jatkuvasti ja hinnat kohosivat yhtä merkittävästi, mikä viittaa siihen, että tämä tuonti on suunnattu korkeamman hintaluokan markkinoille. |
| --- | --- |

(212)

Tuonti muista kolmansista tuli lähes yksinomaisesti Taiwanista ja Vietnamista. Vuoden 2015 jälkeen komissio kuitenkin havaitsi Vietnamista tulevan tuonnin kasvun hidastuvan, mitä saattaa selittää merkittävä ja kasvava hintaero Kiinasta tulevaan tuontiin nähden. Myös Taiwanista tuleva tuonti kasvoi jatkuvasti ja hinnat kohosivat yhtä merkittävästi, mikä viittaa siihen, että tämä tuonti on suunnattu korkeamman hintaluokan markkinoille.

| (213) | Tuonti Taiwanista ja Vietnamista tuli keskimäärin unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla. Kun kuitenkin otetaan huomioon sähköpolkupyörien hintojen laaja haarukka, komissio ei voi päätellä, että tämä tuonti olisi alittanut unionin tuotannonalan hinnat vastaavia tuotteita verrattaessa. Lisäksi niiden keskimääräiset hinnat kohosivat, kun taas Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat alenivat. |
| --- | --- |

(213)

Tuonti Taiwanista ja Vietnamista tuli keskimäärin unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla. Kun kuitenkin otetaan huomioon sähköpolkupyörien hintojen laaja haarukka, komissio ei voi päätellä, että tämä tuonti olisi alittanut unionin tuotannonalan hinnat vastaavia tuotteita verrattaessa. Lisäksi niiden keskimääräiset hinnat kohosivat, kun taas Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat alenivat.

| (214) | Vietnamista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen ero on joka tapauksessa merkittävä, eikä voida sulkea pois mahdollisuutta, että Vietnamista tuleva tuonti vaikutti jossakin määrin vahinkoon. Vietnamista tuleva tuonti ei kuitenkaan kasvattanut markkinaosuuttaan vuoden 2015 jälkeen, ja sen määrä pysyi pienenä. |
| --- | --- |

(214)

Vietnamista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen ero on joka tapauksessa merkittävä, eikä voida sulkea pois mahdollisuutta, että Vietnamista tuleva tuonti vaikutti jossakin määrin vahinkoon. Vietnamista tuleva tuonti ei kuitenkaan kasvattanut markkinaosuuttaan vuoden 2015 jälkeen, ja sen määrä pysyi pienenä.

| (215) | Näin ollen kaikista muista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti ei heikentänyt syy-yhteyttä Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä eikä sillä voinut olla muuta kuin vähäinen vaikutus vahinkoon. |
| --- | --- |

(215)

Näin ollen kaikista muista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti ei heikentänyt syy-yhteyttä Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä eikä sillä voinut olla muuta kuin vähäinen vaikutus vahinkoon.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (216) | Neljän otokseen valitun unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta | 2014 | 2015 | 2016 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (kappaletta) | 5 539 | 14 529 | 24 922 | 21 548 |
| Indeksi | 100 | 262 | 450 | 389 |
| Keskimääräinen hinta (euroa) | 1 570 | 680 | 676 | 907 |
| Indeksi | 100 | 43 | 43 | 58 |
| Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat |

(216)

Neljän otokseen valitun unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

2014

2015

2016

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (kappaletta)

5 539

14 529

24 922

21 548

Indeksi

Indeksi

100

100

262

262

450

450

389

389

Keskimääräinen hinta (euroa)

1 570

680

676

907

Indeksi

Indeksi

100

100

43

43

43

43

58

58

Lähde: Otokseen valitut unionin tuottajat

Lähde:

| (217) | Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti unionin ulkopuolelle oli mitättömän vähäistä (3 prosenttia kokonaismyyntimäärästä tarkastelujaksolla). Vaikka otetaan huomioon keskimääräisen hinnan aleneminen, unionin tuotannonalan vientitoimintaa ei voida pitää vahingon syynä. |
| --- | --- |

(217)

Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti unionin ulkopuolelle oli mitättömän vähäistä (3 prosenttia kokonaismyyntimäärästä tarkastelujaksolla). Vaikka otetaan huomioon keskimääräisen hinnan aleneminen, unionin tuotannonalan vientitoimintaa ei voida pitää vahingon syynä.

5.2.3   Investoinnit ja kapasiteetin laajentaminen

Investoinnit ja kapasiteetin laajentaminen

| (218) | CCCME väitti, että investoinnit kapasiteettiin aiheuttivat vuonna 2016 tuotantokapasiteetin ylijäämän, joka ylitti realistiset myyntiodotukset, ja tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste aleni merkittävästi ja kannattavuus heikkeni vakavasti. |
| --- | --- |

(218)

CCCME väitti, että investoinnit kapasiteettiin aiheuttivat vuonna 2016 tuotantokapasiteetin ylijäämän, joka ylitti realistiset myyntiodotukset, ja tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste aleni merkittävästi ja kannattavuus heikkeni vakavasti.

| (219) | Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkään ei voida sanoa, että investoinnit kapasiteettiin ylittivät realistiset myyntiodotukset. Kuten edellä taulukossa 5 esitetään, tuotantokapasiteetti kasvoi 300 000 kappaleella vuosien 2015 ja 2016 välillä. Tämä noudattelee täysin kulutuksen kasvua vuosien 2015 ja 2016 välillä; kulutus kasvoi 300 000 kappaleella, kuten taulukossa 2 esitetään. Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman kohtuuttoman paineen vuoksi unionin tuotannonala pienensi tuotantokapasiteettiaan vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä yli 150 000 kappaletta siitä huolimatta, että markkinat kasvoivat yli 300 000 kappaleella. |
| --- | --- |

(219)

Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkään ei voida sanoa, että investoinnit kapasiteettiin ylittivät realistiset myyntiodotukset. Kuten edellä taulukossa 5 esitetään, tuotantokapasiteetti kasvoi 300 000 kappaleella vuosien 2015 ja 2016 välillä. Tämä noudattelee täysin kulutuksen kasvua vuosien 2015 ja 2016 välillä; kulutus kasvoi 300 000 kappaleella, kuten taulukossa 2 esitetään. Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman kohtuuttoman paineen vuoksi unionin tuotannonala pienensi tuotantokapasiteettiaan vuoden 2016 ja tutkimusajanjakson välillä yli 150 000 kappaletta siitä huolimatta, että markkinat kasvoivat yli 300 000 kappaleella.

| (220) | Toiseksi komissio totesi, että pääomamenojen taso ei ollut korkea. Se oli alle 2 prosenttia koko liikevaihdosta tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala muunsi olemassa olevia tuotantolinjoja, minkä vuoksi kapasiteetin lisääminen ei kasvattanut merkittävästi pääomamenoja. |
| --- | --- |

(220)

Toiseksi komissio totesi, että pääomamenojen taso ei ollut korkea. Se oli alle 2 prosenttia koko liikevaihdosta tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala muunsi olemassa olevia tuotantolinjoja, minkä vuoksi kapasiteetin lisääminen ei kasvattanut merkittävästi pääomamenoja.

| (221) | Kolmanneksi pääomamenoja ei oteta huomioon kannattavuudessa (poistoja ja kuoletuksia lukuun ottamatta, jotka eivät lisääntyneet merkittävästi) tai kassavirrassa (operatiivisella tasolla). Sen vuoksi näitä indikaattoreita ei voida tulkita investointien tason perusteella. |
| --- | --- |

(221)

Kolmanneksi pääomamenoja ei oteta huomioon kannattavuudessa (poistoja ja kuoletuksia lukuun ottamatta, jotka eivät lisääntyneet merkittävästi) tai kassavirrassa (operatiivisella tasolla). Sen vuoksi näitä indikaattoreita ei voida tulkita investointien tason perusteella.

| (222) | Lisäksi komission indikaattorit osoittavat, että tuotantokustannukset ovat kohonneet myyntihintojen mukaisesti. Tämän vuoksi ei voida väittää, että kapasiteetin kasvattamisella oli kohtuuton vaikutus tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(222)

Lisäksi komission indikaattorit osoittavat, että tuotantokustannukset ovat kohonneet myyntihintojen mukaisesti. Tämän vuoksi ei voida väittää, että kapasiteetin kasvattamisella oli kohtuuton vaikutus tuotantokustannuksiin.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (223) | Komissio vahvisti alustavasti syy-yhteyden unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä. |
| --- | --- |

(223)

Komissio vahvisti alustavasti syy-yhteyden unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä.

| (224) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(224)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (225) | Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin, unionin tuottajien vientitoiminnan sekä investointien ja kapasiteetin laajentamisen väitetyn vaikutuksen, ei alustavasti havaittu heikentävän syy-yhteyttä edes niiden mahdollinen yhteisvaikutus huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(225)

Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin, unionin tuottajien vientitoiminnan sekä investointien ja kapasiteetin laajentamisen väitetyn vaikutuksen, ei alustavasti havaittu heikentävän syy-yhteyttä edes niiden mahdollinen yhteisvaikutus huomioon ottaen.

| (226) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, vähentäneet syy-yhteyttä vahingon ja polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä. |
| --- | --- |

(226)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, vähentäneet syy-yhteyttä vahingon ja polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (227) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(227)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

6.1   Toimittajien etu

Toimittajien etu

| (228) | CONEBI, joka muodostuu sekä polkupyörien valmistajia että osien toimittajia edustavista kansallisista järjestöistä, tukee toimenpiteiden käyttöönottoa. Tutkimukseen ei kuitenkaan osallistunut yhtään yksittäistä tavarantoimittajaa. |
| --- | --- |

(228)

CONEBI, joka muodostuu sekä polkupyörien valmistajia että osien toimittajia edustavista kansallisista järjestöistä, tukee toimenpiteiden käyttöönottoa. Tutkimukseen ei kuitenkaan osallistunut yhtään yksittäistä tavarantoimittajaa.

| (229) | CONEBIn toimittamien tietojen mukaan polkupyörien (sekä perinteisten että sähköpolkupyörien) osia valmistaa 424 yritystä 19 jäsenvaltiossa, ne työllistävät lähes 21 000 henkeä, ja ne investoivat yli 660 miljoonaa euroa valmistukseen ja innovointiin vuonna 2016. |
| --- | --- |

(229)

CONEBIn toimittamien tietojen mukaan polkupyörien (sekä perinteisten että sähköpolkupyörien) osia valmistaa 424 yritystä 19 jäsenvaltiossa, ne työllistävät lähes 21 000 henkeä, ja ne investoivat yli 660 miljoonaa euroa valmistukseen ja innovointiin vuonna 2016.

| (230) | Komissio päätteli alustavasti, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan tavarantoimittajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(230)

Komissio päätteli alustavasti, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan tavarantoimittajien edun mukaista.

6.2   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (231) | Unionin tuotannonala muodostuu suurista sekä pienistä ja keskisuurista yrityksistä ja työllisti suoraan noin 3 600 työntekijää 12 jäsenvaltiossa tarkastelujaksolla. Sähköpolkupyörien kulutuksen osuus polkupyörien kokonaismarkkinoista on edelleen pieni, mutta kysynnän siirtyminen perinteisistä polkupyöristä sähköpolkupyöriin on nopea ja aiheuttaa rakenteellisia haasteita koko polkupyöräteollisuudelle toiminnan tason, lisäarvon ja työpaikkojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(231)

Unionin tuotannonala muodostuu suurista sekä pienistä ja keskisuurista yrityksistä ja työllisti suoraan noin 3 600 työntekijää 12 jäsenvaltiossa tarkastelujaksolla. Sähköpolkupyörien kulutuksen osuus polkupyörien kokonaismarkkinoista on edelleen pieni, mutta kysynnän siirtyminen perinteisistä polkupyöristä sähköpolkupyöriin on nopea ja aiheuttaa rakenteellisia haasteita koko polkupyöräteollisuudelle toiminnan tason, lisäarvon ja työpaikkojen säilyttämiseksi.

| (232) | Kuten edellä 4.4.4 jaksossa osoitettiin, analysoitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujakson alusta lähtien todettiin koko unionin tuotannonalan tilanteen heikenneen ja koko tuotannonalan kärsineen polkumyyntituonnista. |
| --- | --- |

(232)

Kuten edellä 4.4.4 jaksossa osoitettiin, analysoitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujakson alusta lähtien todettiin koko unionin tuotannonalan tilanteen heikenneen ja koko tuotannonalan kärsineen polkumyyntituonnista.

| (233) | Komissio odottaa, että väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotto antaa kaikille tuottajille mahdollisuuden toimia tasapuolisissa kilpailuolosuhteissa unionin markkinoilla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen ja rahoitustilanne heikkenee edelleen. |
| --- | --- |

(233)

Komissio odottaa, että väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotto antaa kaikille tuottajille mahdollisuuden toimia tasapuolisissa kilpailuolosuhteissa unionin markkinoilla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen ja rahoitustilanne heikkenee edelleen.

| (234) | Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(234)

Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.3   Etuyhteydettömien tuojien etu

Etuyhteydettömien tuojien etu

| (235) | CEIEB ilmoitti vastustavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Se edustaa 21:tä tuojaa seitsemästä jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(235)

CEIEB ilmoitti vastustavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Se edustaa 21:tä tuojaa seitsemästä jäsenvaltiosta.

| (236) | CEIEBin jäsenistä 11 osallistui otantaan. Lisäksi kaksi kollektiivin ulkopuolista yritystä ilmoitti myös olevansa eri mieltä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta. Niiden 13 yrityksen, joiden osalta tuontimäärä on tiedossa, osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla oli 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(236)

CEIEBin jäsenistä 11 osallistui otantaan. Lisäksi kaksi kollektiivin ulkopuolista yritystä ilmoitti myös olevansa eri mieltä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta. Niiden 13 yrityksen, joiden osalta tuontimäärä on tiedossa, osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla oli 10 prosenttia.

| (237) | Otokseen valittujen tuojien esittämien huomautusten mukaan tullien käyttöönotto todennäköisesti häiritsisi ainakin tilapäisesti niiden toimitusketjuja ja uhkaisi niiden taloudellista asemaa, jos ne eivät kykenisi siirtämään tulliin liittyviä kohonneita kustannuksia asiakkaidensa maksettaviksi. |
| --- | --- |

(237)

Otokseen valittujen tuojien esittämien huomautusten mukaan tullien käyttöönotto todennäköisesti häiritsisi ainakin tilapäisesti niiden toimitusketjuja ja uhkaisi niiden taloudellista asemaa, jos ne eivät kykenisi siirtämään tulliin liittyviä kohonneita kustannuksia asiakkaidensa maksettaviksi.

| (238) | Otokseen valittujen tuojien esittämissä huomautuksissa tuotiin myös esiin, että suurimmat tuojat olivat kyenneet hankkimaan soveltuvia sähköpolkupyöriä Kiinan ulkopuolelta ja/tai niillä oli mahdollisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä Kiinan ulkopuolella, mukaan luettuna unionin tuotannonala. Nämä tuojat työllistävät suurimman osa 236 kappaleessa mainituista työntekijöistä. |
| --- | --- |

(238)

Otokseen valittujen tuojien esittämissä huomautuksissa tuotiin myös esiin, että suurimmat tuojat olivat kyenneet hankkimaan soveltuvia sähköpolkupyöriä Kiinan ulkopuolelta ja/tai niillä oli mahdollisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä Kiinan ulkopuolella, mukaan luettuna unionin tuotannonala. Nämä tuojat työllistävät suurimman osa 236 kappaleessa mainituista työntekijöistä.

| (239) | Tuontitilastot osoittavat, että Vietnam ja Taiwan toimittivat merkittävän määrän sähköpolkupyöriä eurooppalaisille tuojille. On myös todennäköistä, että muut maat, jotka ovat hyvissä asemissa perinteisten polkupyörien valmistuksessa, voisivat potentiaalisesti toimittaa polkupyöriä tuojille. |
| --- | --- |

(239)

Tuontitilastot osoittavat, että Vietnam ja Taiwan toimittivat merkittävän määrän sähköpolkupyöriä eurooppalaisille tuojille. On myös todennäköistä, että muut maat, jotka ovat hyvissä asemissa perinteisten polkupyörien valmistuksessa, voisivat potentiaalisesti toimittaa polkupyöriä tuojille.

| (240) | Komissio muistuttaa, että Kiinasta peräisin olevien perinteisten polkupyörien tuonnissa käyttöön otetulla tullilla ei ollut sellaista vaikutusta, että se olisi sulkenut unionin markkinat tuonnilta, vaan se päinvastoin lisäsi perinteisiä polkupyöriä toimittavien maiden määrää. Sitä vastoin suurilla markkinoilla, joilla ei ole voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevia perinteisiä polkupyöriä kohtaan, kuten Yhdysvalloissa ja Japanissa, tuonnin osuus markkinoista oli 99 prosenttia (Yhdysvallat) ja 90 prosenttia (Japani), ja suurin osa tuonnista tuli Kiinasta. |
| --- | --- |

(240)

Komissio muistuttaa, että Kiinasta peräisin olevien perinteisten polkupyörien tuonnissa käyttöön otetulla tullilla ei ollut sellaista vaikutusta, että se olisi sulkenut unionin markkinat tuonnilta, vaan se päinvastoin lisäsi perinteisiä polkupyöriä toimittavien maiden määrää. Sitä vastoin suurilla markkinoilla, joilla ei ole voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevia perinteisiä polkupyöriä kohtaan, kuten Yhdysvalloissa ja Japanissa, tuonnin osuus markkinoista oli 99 prosenttia (Yhdysvallat) ja 90 prosenttia (Japani), ja suurin osa tuonnista tuli Kiinasta.

| (241) | Komissio toteaa, että polkupyörien tuotannonalaan kuuluu yli 450 tuottajaa, joista vain 37 valmistaa tällä hetkellä sähköpolkupyöriä. Lisäksi sähköpolkupyörien tämänhetkiset valmistajat tarjoavat jo laajan valikoiman sähköpolkupyöriä ja voivat lisätä tuotantokapasiteettiaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(241)

Komissio toteaa, että polkupyörien tuotannonalaan kuuluu yli 450 tuottajaa, joista vain 37 valmistaa tällä hetkellä sähköpolkupyöriä. Lisäksi sähköpolkupyörien tämänhetkiset valmistajat tarjoavat jo laajan valikoiman sähköpolkupyöriä ja voivat lisätä tuotantokapasiteettiaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (242) | Vaikka tullien käyttöönotolla saattaa olla kielteinen vaikutus joihinkin lähinnä pieniin tuojiin, tullien käyttöönoton kielteistä vaikutusta voisi lieventää mahdollisuus hankkia soveltuvia polkupyöriä unionin tuotannonalalta, muista kolmansista maista ja Kiinasta oikeudenmukaisilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(242)

Vaikka tullien käyttöönotolla saattaa olla kielteinen vaikutus joihinkin lähinnä pieniin tuojiin, tullien käyttöönoton kielteistä vaikutusta voisi lieventää mahdollisuus hankkia soveltuvia polkupyöriä unionin tuotannonalalta, muista kolmansista maista ja Kiinasta oikeudenmukaisilla hinnoilla.

| (243) | Sen vuoksi komissio päätteli, että tullien käyttöönotto ei ole tuojien edun mukaista mutta että tuojiin todennäköisesti kohdistuvat kielteiset vaikutukset eivät kumoa toimenpiteistä unionin tuotannonalalle aiheutuvaa myönteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(243)

Sen vuoksi komissio päätteli, että tullien käyttöönotto ei ole tuojien edun mukaista mutta että tuojiin todennäköisesti kohdistuvat kielteiset vaikutukset eivät kumoa toimenpiteistä unionin tuotannonalalle aiheutuvaa myönteistä vaikutusta.

6.4   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (244) | Euroopan pyöräilijöiden järjestö, jäljempänä ’ECF’, ilmoittautui tutkimuksessa. ECF edustaa pyöräilijöiden järjestöjä ja liittoja. ECF totesi, että hinta ei ole määräävä tekijä sen kannalta, miten paljon ihmiset pyöräilevät, ja esitti näyttöä siitä, että maat, joissa pyöräillään paljon, ovat maita, joissa polkupyörät ja sähköpolkupyörät maksavat enemmän. |
| --- | --- |

(244)

Euroopan pyöräilijöiden järjestö, jäljempänä ’ECF’, ilmoittautui tutkimuksessa. ECF edustaa pyöräilijöiden järjestöjä ja liittoja. ECF totesi, että hinta ei ole määräävä tekijä sen kannalta, miten paljon ihmiset pyöräilevät, ja esitti näyttöä siitä, että maat, joissa pyöräillään paljon, ovat maita, joissa polkupyörät ja sähköpolkupyörät maksavat enemmän.

| (245) | Tämä malli sai tukea toimenpiteitä vastustavien tuojien kollektiivin esittämästä huomautuksesta, jonka mukaan maat, joissa sähköpolkupyöriä otetaan käyttöön nopeimmin, ovat maita, joissa sähköpolkupyörät olivat keskimäärin kalleimpia. |
| --- | --- |

(245)

Tämä malli sai tukea toimenpiteitä vastustavien tuojien kollektiivin esittämästä huomautuksesta, jonka mukaan maat, joissa sähköpolkupyöriä otetaan käyttöön nopeimmin, ovat maita, joissa sähköpolkupyörät olivat keskimäärin kalleimpia.

| (246) | Kyseinen tuojien kollektiivi huomautti myös, että sähköpolkupyörien hintojen, kansallisen pyöräilykulttuurin, infrastruktuurien laadun ja sähköpolkupyörien hyväksymisen välillä on vahva linkki. |
| --- | --- |

(246)

Kyseinen tuojien kollektiivi huomautti myös, että sähköpolkupyörien hintojen, kansallisen pyöräilykulttuurin, infrastruktuurien laadun ja sähköpolkupyörien hyväksymisen välillä on vahva linkki.

| (247) | ECF tukee markkinaolosuhteita, jotka edistävät laatua, innovointia ja palveluja. Jos polkumyynti vakiintuisi, ECF:n mukaan sillä olisi kielteinen vaikutus sähköpolkupyörien kehittämiseen ja näin ollen siirtymiseen vihreämpään Eurooppaan, joka tarjoaa tehokkaampaa liikkuvuutta kansalaisilleen. |
| --- | --- |

(247)

ECF tukee markkinaolosuhteita, jotka edistävät laatua, innovointia ja palveluja. Jos polkumyynti vakiintuisi, ECF:n mukaan sillä olisi kielteinen vaikutus sähköpolkupyörien kehittämiseen ja näin ollen siirtymiseen vihreämpään Eurooppaan, joka tarjoaa tehokkaampaa liikkuvuutta kansalaisilleen.

| (248) | Toisaalta toimenpiteiden käyttöönottoa vastustavien tuojien kollektiivi huomautti, että toimenpiteet estäisivät kiinalaisia tuottajia toimittamasta alemman laatuluokan tuotteita ja kehittämästä keski- ja ylemmän laatuluokan tuotteita, mikä johtaisi kilpailun vähenemiseen. Koska unionin tuotannonala toimii väitetysti enimmäkseen keski- ja ylemmän laatuluokan segmenteillä, tämä vähentäisi valinnanvaraa ja korottaisi hintoja eurooppalaisten kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

(248)

Toisaalta toimenpiteiden käyttöönottoa vastustavien tuojien kollektiivi huomautti, että toimenpiteet estäisivät kiinalaisia tuottajia toimittamasta alemman laatuluokan tuotteita ja kehittämästä keski- ja ylemmän laatuluokan tuotteita, mikä johtaisi kilpailun vähenemiseen. Koska unionin tuotannonala toimii väitetysti enimmäkseen keski- ja ylemmän laatuluokan segmenteillä, tämä vähentäisi valinnanvaraa ja korottaisi hintoja eurooppalaisten kuluttajien kannalta.

| (249) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala toimii kaikilla markkinasegmenteillä, myös alimman hintaluokan tuotesegmentillä. Odotettavissa on, että toimenpiteet lisäävät ja monipuolistavat sähköpolkupyörien tarjontaa palauttamalla tasapuoliset kilpailuedellytykset. On syytä muistaa, että perinteisiä polkupyöriä koskevien toimenpiteiden käyttöönotto ei vähentänyt kuluttajien valinnanvaraa vaan monipuolisti toimituslähteitä ja alkuperämaita. Tämän vuoksi väite todettiin perusteettomaksi ja se oli hylättävä. |
| --- | --- |

(249)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala toimii kaikilla markkinasegmenteillä, myös alimman hintaluokan tuotesegmentillä. Odotettavissa on, että toimenpiteet lisäävät ja monipuolistavat sähköpolkupyörien tarjontaa palauttamalla tasapuoliset kilpailuedellytykset. On syytä muistaa, että perinteisiä polkupyöriä koskevien toimenpiteiden käyttöönotto ei vähentänyt kuluttajien valinnanvaraa vaan monipuolisti toimituslähteitä ja alkuperämaita. Tämän vuoksi väite todettiin perusteettomaksi ja se oli hylättävä.

| (250) | Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan palauttavan markkinahinnat, jotka ovat korkeammat kuin polkumyyntihinnat, mutta hinta on vain yksi kuluttajien valintoja ohjaava tekijä, ja todennäköistä vaikutusta kuluttajahintoihin on tasapainotettava tekemällä kustannushyötyvertailu sähköpolkupyörien vaihtoehtoihin, kuten autoihin, moottoripyöriin tai skoottereihin, nähden. |
| --- | --- |

(250)

Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan palauttavan markkinahinnat, jotka ovat korkeammat kuin polkumyyntihinnat, mutta hinta on vain yksi kuluttajien valintoja ohjaava tekijä, ja todennäköistä vaikutusta kuluttajahintoihin on tasapainotettava tekemällä kustannushyötyvertailu sähköpolkupyörien vaihtoehtoihin, kuten autoihin, moottoripyöriin tai skoottereihin, nähden.

| (251) | Komissio havaitsi, että kuluttajien edun tarkastelua ei voida rajoittaa hintavaikutukseen, joka seuraisi Kiinasta tulevan tuonnin saattamisesta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. On itse asiassa päinvastaista näyttöä, jonka mukaan kuluttajien valintaa ohjaavat muut tekijät, kuten valinnanvara, laatu, innovointi ja palvelu, jotka voidaan saavuttaa vain normaaleissa markkinaolosuhteissa, joissa valitsee oikeudenmukainen ja avoin kilpailu. |
| --- | --- |

(251)

Komissio havaitsi, että kuluttajien edun tarkastelua ei voida rajoittaa hintavaikutukseen, joka seuraisi Kiinasta tulevan tuonnin saattamisesta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. On itse asiassa päinvastaista näyttöä, jonka mukaan kuluttajien valintaa ohjaavat muut tekijät, kuten valinnanvara, laatu, innovointi ja palvelu, jotka voidaan saavuttaa vain normaaleissa markkinaolosuhteissa, joissa valitsee oikeudenmukainen ja avoin kilpailu.

| (252) | Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti kuluttajien tilanteeseen ja edistäisivät sähköpolkupyörien kestävää kehittämistä Euroopassa ja siitä saatavia laajempia hyötyjä yhteiskunnalle ympäristönsuojelun ja kohentuneen liikkuvuuden myötä. |
| --- | --- |

(252)

Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti kuluttajien tilanteeseen ja edistäisivät sähköpolkupyörien kestävää kehittämistä Euroopassa ja siitä saatavia laajempia hyötyjä yhteiskunnalle ympäristönsuojelun ja kohentuneen liikkuvuuden myötä.

6.5   Muiden osapuolten edut

Muiden osapuolten edut

| (253) | Eurooppalainen ammattiliitto industriAll ilmoittautui ja ilmaisi huolensa polkumyyntituonnin kielteisestä vaikutuksesta unionin tuotannonalaan ja tukensa toimenpiteille, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja vahvan unionin työllisyyden jatkuminen. |
| --- | --- |

(253)

Eurooppalainen ammattiliitto industriAll ilmoittautui ja ilmaisi huolensa polkumyyntituonnin kielteisestä vaikutuksesta unionin tuotannonalaan ja tukensa toimenpiteille, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja vahvan unionin työllisyyden jatkuminen.

6.6   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (254) | Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteillä on kielteinen vaikutus tarkasteltavana olevan tuotteen pieniin tuojiin, se ei kuitenkaan kumoa tavarantoimittajille, unionin tuotannonalalle ja kuluttajille koituvia etuja. |
| --- | --- |

(254)

Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteillä on kielteinen vaikutus tarkasteltavana olevan tuotteen pieniin tuojiin, se ei kuitenkaan kumoa tavarantoimittajille, unionin tuotannonalalle ja kuluttajille koituvia etuja.

| (255) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(255)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (256) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(256)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

7.1   Vahingon korjaava taso

Vahingon korjaava taso

| (257) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(257)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (258) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(258)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (259) | Määrittääkseen voiton, joka voidaan kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, komissio otti huomioon etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvassa myynnissä saadut voitot, joita käytettiin vahingon korjaavan tason määrittämiseen. |
| --- | --- |

(259)

Määrittääkseen voiton, joka voidaan kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, komissio otti huomioon etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvassa myynnissä saadut voitot, joita käytettiin vahingon korjaavan tason määrittämiseen.

| (260) | Tavoitevoitto asetettiin alustavasti 4,3 prosenttiin, joka on unionin tuotannonalan korkein keskimääräinen voittomarginaali tarkastelujaksolla. Otokseen valitut unionin tuottajat eivät kyenneet antamaan voittomarginaalia ennen vuotta 2014 valmistettujen sähköpolkupyörien osalta. |
| --- | --- |

(260)

Tavoitevoitto asetettiin alustavasti 4,3 prosenttiin, joka on unionin tuotannonalan korkein keskimääräinen voittomarginaali tarkastelujaksolla. Otokseen valitut unionin tuottajat eivät kyenneet antamaan voittomarginaalia ennen vuotta 2014 valmistettujen sähköpolkupyörien osalta.

| (261) | Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(261)

Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

| (262) | Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 123–127 kappale). |
| --- | --- |

(262)

Vahingon korjaava taso määritellään ”muiden yhteistyössä toimineiden yritysten” ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta samalla tavoin kuin näitä yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 123–127 kappale).

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

Väliaikaiset toimenpiteet

| (263) | Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahingon korjaavia tasoja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullin määrä olisi asetettava polkumyyntimarginaalin tasolle tai vahingon korjaavalle tasolle sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. |
| --- | --- |

(263)

Kiinasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahingon korjaavia tasoja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullin määrä olisi asetettava polkumyyntimarginaalin tasolle tai vahingon korjaavalle tasolle sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi.

| (264) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahingon korjaava taso | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 90,6 % | 77,6 % | 77,6 % |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 34,6 % | 27,5 % | 27,5 % |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 42,8 % | 21,8 % | 21,8 % |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |
| Yhteistyössä toimineet mutta otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat (ks. liite) | 51,0 % | 37,0 % | 37,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 106,4 % | 83,6 % | 83,6 % |

(264)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahingon korjaava taso

Väliaikainen polkumyyntitulli

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

90,6 %

77,6 %

77,6 %

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

34,6 %

27,5 %

27,5 %

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

42,8 %

21,8 %

21,8 %

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

106,4 %

83,6 %

83,6 %

Yhteistyössä toimineet mutta otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat (ks. liite)

51,0 %

37,0 %

37,0 %

Kaikki muut yritykset

106,4 %

83,6 %

83,6 %

| (265) | Komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi kirjaamisvelvoitetta koskevalla asetuksella mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden taannehtivaa soveltamista varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan nojalla ja tukien vastaisen perusasetuksen, 24 artiklan 5 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(265)

Komissio asetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi kirjaamisvelvoitetta koskevalla asetuksella mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden taannehtivaa soveltamista varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan nojalla ja tukien vastaisen perusasetuksen, 24 artiklan 5 kohdan nojalla.

| (266) | Tämä polkumyynnin vastainen tutkimus ja edellä esitetyt päätelmät huomioon ottaen tuonnin kirjaaminen polkumyynnin vastaista tutkimusta varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan nojalla olisi lopetettava. |
| --- | --- |

(266)

Tämä polkumyynnin vastainen tutkimus ja edellä esitetyt päätelmät huomioon ottaen tuonnin kirjaaminen polkumyynnin vastaista tutkimusta varten perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan nojalla olisi lopetettava.

| (267) | Rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamista tukien vastaisen perusasetuksen 24 artiklan 5 nojalla olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(267)

Rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamista tukien vastaisen perusasetuksen 24 artiklan 5 nojalla olisi jatkettava.

| (268) | Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta taannehtivasta soveltamisesta. |
| --- | --- |

(268)

Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisesta taannehtivasta soveltamisesta.

| (269) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(269)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (270) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (9). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(270)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (9). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (271) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(271)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (272) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(272)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (273) | Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

(273)

Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia apumoottorilla varustettuja polkupyöriä, joissa on sähkömoottori ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (Taric-koodi 8711609010).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Bodo Vehicle Group Co., Ltd | 77,6 % | C382 |
| Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd | 27,5 % | C383 |
| Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd | 21,8 % | C384 |
| Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. | 83,6 % | C385 |
| Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat | 37,0 % | Ks. liite |
| Kaikki muut yritykset | 83,6 % | C999 |

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Bodo Vehicle Group Co., Ltd

77,6 %

C382

Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd

27,5 %

C383

Jinhua Vision Industry Co., Ltd ja Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd

21,8 %

C384

Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

83,6 %

C385

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

37,0 %

Ks. liite

Kaikki muut yritykset

83,6 %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt sähköpolkupyörät on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavalta. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin,

| b) | toimittaa kirjalliset huomautuksensa komissiolle ja |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomautuksensa komissiolle ja

| c) | pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

c)

pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

2.   Asetuksen (EU) 2016/1036 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

Korvataan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/671 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tulliviranomaisten on asetuksen (EU) 2016/1037 24 artiklan 5 kohdan nojalla toteutettava tarvittavat toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien apumoottorilla varustettujen polkupyörien, joissa on sähkömoottori ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 8711 60 10 ja ex 8711 60 90 (Taric-koodi 8711609010), unioniin suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi.”

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUVL C 353, 20.10.2017, s. 19.

2

(3)  
  EUVL C 440, 21.12.2017, s. 22.

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/671, annettu 2 päivänä toukokuuta 2018, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 113, 3.5.2018, s. 4).

4

(5)  Valituksen liite 10.

5

(6)  Valituksen liite 9.

6

(7)  Suurin jatkuva nimellisteho.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1037, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55).

8

(9)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

9

---

LIITE

| Yrityksen nimi | Provinssi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd. | Jiangsu | C386 |
| Active Cycles Co., Ltd. | Jiangsu | C387 |
| Aigeni Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C388 |
| Aima Technology Group Co., Ltd. | Tianjin | C389 |
| Alco Electronics (Dongguan) Limited | Guangdong | C390 |
| Beijing Tsinova Technology Co., Ltd. | Beijing | C391 |
| Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C392 |
| Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd. | Jiangsu | C393 |
| Changzhou Hj Pedal Co., Ltd. | Jiangsu | C394 |
| Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C395 |
| Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd | Jiangsu | C396 |
| Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C397 |
| Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C398 |
| Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd. | Tianjin | C399 |
| Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co. | Jiangsu | C400 |
| Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd. | Guangdong | C401 |
| Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd and Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd | Guangdong | C402 |
| Eco International Elebike Co., Ltd. | Jiangsu | C403 |
| Everestt International Industries Ltd. | Jiangsu | C404 |
| Foshan Lano Bike Co., Ltd. | Guangdong | C405 |
| Foshan Zenith Sports Co., Ltd. | Guangdong | C406 |
| Geoby Advance Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C407 |
| Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd. | Guangdong | C408 |
| Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd. | Guangdong | C409 |
| Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd. | Guangzhou | C410 |
| Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C411 |
| Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd. | Zhejiang | C412 |
| Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd. | Zhejiang | C413 |
| Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd. | Guangdong | C414 |
| Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C415 |
| Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C416 |
| Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd. | Jiangsu | C417 |
| Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd. | Zhejiang | C418 |
| Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419 |
| Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C420 |
| Jinhua Jobo Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C421 |
| Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C422 |
| Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C423 |
| Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C424 |
| Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd. | Jiangsu | C425 |
| Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd. | Guangdong | C426 |
| Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd. | Jiangsu | C427 |
| Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd. | Jiangsu | C428 |
| Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C429 |
| Ningbo Bestar Co., Ltd. | Zhejiang | C430 |
| Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C431 |
| Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C432 |
| Ningbo Oner Bike Co., Ltd. | Zhejiang | C433 |
| Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C434 |
| Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C435 |
| Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd. | Zhejiang | C436 |
| Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd. | Zhejiang | C437 |
| Pronordic E-Bikes Limited Company | Jiangsu | C438 |
| Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd. | Shandong | C439 |
| Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd. | Shanghai | C440 |
| Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd. | Guangdong | C441 |
| Shenzhen Shenling Car Co., Ltd. | Guangdong | C442 |
| Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C443 |
| Skyland Sport Tech Co., Ltd. | Tianjin | C444 |
| Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd. | Jiangsu | C445 |
| Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd. | Jiangsu | C446 |
| Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd | Jiangsu | C447 |
| Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd. | Jiangsu | C448 |
| Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd. | Tianjin | C449 |
| Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd. | Tianjin | C450 |
| Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd | Tianjin | C451 |
| Ubchoice Co., Ltd. | Guangdong | C452 |
| Universal Cycle Corporation (Guang Zhou) | Guangdong | C453 |
| Wettsen Corporation | Shandong | C454 |
| Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C455 |
| Wuxi Merry Ebike Co., Ltd. | Jiangsu | C456 |
| Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd. | Jiangsu | C457 |
| Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd. | Jiangsu | C458 |
| Wuxi United Mobility Technology Inc | Jiangsu | C459 |
| Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd. | Zhejiang | C460 |
| Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd. | Zhejiang | C461 |
| Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd. | Tianjin | C462 |
| Yadea Technology Group Co., Ltd. | Jiangsu | C463 |
| Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp | Jiangsu | C464 |
| Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd. | Zhejiang | C465 |
| Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd. | Zhejiang | C466 |
| Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C467 |
| Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C468 |
| Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd. | Zhejiang | C469 |
| Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C470 |
| Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C471 |
| Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C472 |
| Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C473 |
| Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd | Zhejiang | C474 |
| Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd | Zhejiang | C475 |
| Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd | Zhejiang | C476 |
| Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd. | Zhejiang | C477 |
| Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd., Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd and Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd. | Zhejiang | C478 |
| Zhongshan Qiangli Electronics Factory | Guangdong | C479 |
| Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd. | Tianjin | C480 |

Yrityksen nimi

Provinssi

Taric-lisäkoodi

Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd.

Jiangsu

C386

Active Cycles Co., Ltd.

Jiangsu

C387

Aigeni Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C388

Aima Technology Group Co., Ltd.

Tianjin

C389

Alco Electronics (Dongguan) Limited

Guangdong

C390

Beijing Tsinova Technology Co., Ltd.

Beijing

C391

Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C392

Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd.

Jiangsu

C393

Changzhou Hj Pedal Co., Ltd.

Jiangsu

C394

Changzhou Rich Vehicle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C395

Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

Jiangsu

C396

Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C397

Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C398

Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd.

Tianjin

C399

Cycleman E-Vehicle Ltd,. Co.

Jiangsu

C400

Dongguan Benling Vehicle Technology Co., Ltd.

Guangdong

C401

Dongguan Honglin Industrial Co., Ltd and Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

Guangdong

C402

Eco International Elebike Co., Ltd.

Jiangsu

C403

Everestt International Industries Ltd.

Jiangsu

C404

Foshan Lano Bike Co., Ltd.

Guangdong

C405

Foshan Zenith Sports Co., Ltd.

Guangdong

C406

Geoby Advance Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C407

Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd.

Guangdong

C408

Guangdong Shunde Junhao Science & Technology Development Co., Ltd.

Guangdong

C409

Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd.

Guangzhou

C410

Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C411

Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd.

Zhejiang

C412

Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd.

Zhejiang

C413

Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd.

Guangdong

C414

Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C415

Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C416

Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd.

Jiangsu

C417

Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd.

Zhejiang

C418

Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419

Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C420

Jinhua Jobo Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C421

Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C422

Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C423

Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C424

Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd.

Jiangsu

C425

Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd.

Guangdong

C426

Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd.

Jiangsu

C427

Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd.

Jiangsu

C428

Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C429

Ningbo Bestar Co., Ltd.

Zhejiang

C430

Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C431

Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C432

Ningbo Oner Bike Co., Ltd.

Zhejiang

C433

Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C434

Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C435

Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd.

Zhejiang

C436

Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd.

Zhejiang

C437

Pronordic E-Bikes Limited Company

Jiangsu

C438

Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd.

Shandong

C439

Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd.

Shanghai

C440

Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd.

Guangdong

C441

Shenzhen Shenling Car Co., Ltd.

Guangdong

C442

Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C443

Skyland Sport Tech Co., Ltd.

Tianjin

C444

Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd.

Jiangsu

C445

Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd.

Jiangsu

C446

Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

Jiangsu

C447

Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd.

Jiangsu

C448

Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd.

Tianjin

C449

Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd.

Tianjin

C450

Tianjin Anbike Electric Bicycle Co., Ltd

Tianjin

C451

Ubchoice Co., Ltd.

Guangdong

C452

Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

Guangdong

C453

Wettsen Corporation

Shandong

C454

Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C455

Wuxi Merry Ebike Co., Ltd.

Jiangsu

C456

Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd.

Jiangsu

C457

Wuxi Shengda Bicycle Co., Ltd.

Jiangsu

C458

Wuxi United Mobility Technology Inc

Jiangsu

C459

Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd.

Zhejiang

C460

Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd.

Zhejiang

C461

Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd.

Tianjin

C462

Yadea Technology Group Co., Ltd.

Jiangsu

C463

Yong Qi (China) Bicycle Industrial Corp

Jiangsu

C464

Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd.

Zhejiang

C465

Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd.

Zhejiang

C466

Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C467

Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C468

Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd.

Zhejiang

C469

Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C470

Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C471

Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C472

Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C473

Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd

Zhejiang

C474

Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd

Zhejiang

C475

Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd

Zhejiang

C476

Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd.

Zhejiang

C477

Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd., Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd and Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd.

Zhejiang

C478

Zhongshan Qiangli Electronics Factory

Guangdong

C479

Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd.

Tianjin

C480

---

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/39

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1013,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018,

väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamisesta käyttöön tiettyjen terästuotteiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon 11 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 (1) ja erityisesti sen 5 ja 7 artiklan,

ottaa huomioon 11 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (2) ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklan,

on kuullut asetuksen (EU) 2015/478 3 artiklan 3 kohdalla ja asetuksen (EU) 2015/755 22 artiklan 3 kohdalla perustettua suojatoimenpidekomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTA

TAUSTA

| (1) | Komissio julkaisi 26 päivänä maaliskuuta 2018 ilmoituksen 26 terästuoteluokan tuontia koskevan suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanosta (2018/C 111/10) (3)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio päätti aloittaa tutkimuksen, koska oli saatu riittävästi näyttöä siitä, että kyseisten tuotteiden tuonti saattaa aiheuttaa tai uhata aiheuttaa vakavaa vahinkoa asianomaisille unionin tuottajille. |
| --- | --- |

(1)

Komissio julkaisi 26 päivänä maaliskuuta 2018 ilmoituksen 26 terästuoteluokan tuontia koskevan suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanosta (2018/C 111/10) (3)
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio päätti aloittaa tutkimuksen, koska oli saatu riittävästi näyttöä siitä, että kyseisten tuotteiden tuonti saattaa aiheuttaa tai uhata aiheuttaa vakavaa vahinkoa asianomaisille unionin tuottajille.

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (2) | Komissio julkaisi 28 päivänä kesäkuuta myös ilmoituksen, jolla tutkimus laajennettiin koskemaan kahta muuta tuoteluokkaa (4). |
| --- | --- |

(2)

Komissio julkaisi 28 päivänä kesäkuuta myös ilmoituksen, jolla tutkimus laajennettiin koskemaan kahta muuta tuoteluokkaa (4).

4

| (3) | Käytössä olevasta teräksen ennakkovalvontamekanismista (5) ja unionin tuotannonalan lähteistä komission saatavilla oleva tieto osoitti, että näiden tuoteluokkien kasvava tuonti ja vallitsevat uhkaavat taloudelliset ja kaupan olosuhteet, mukaan luettuna unionin terästeollisuuden tilanne, oikeuttivat perusteellisen tarkastelun. |
| --- | --- |

(3)

Käytössä olevasta teräksen ennakkovalvontamekanismista (5) ja unionin tuotannonalan lähteistä komission saatavilla oleva tieto osoitti, että näiden tuoteluokkien kasvava tuonti ja vallitsevat uhkaavat taloudelliset ja kaupan olosuhteet, mukaan luettuna unionin terästeollisuuden tilanne, oikeuttivat perusteellisen tarkastelun.

5

| (4) | Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, otettua vuonna 1962 annetun kaupanlaajennuslain 232 §:n, jäljempänä ’232 §’, nojalla käyttöön toimenpiteet teräksen tuonnissa tuonti oli vaarassa kasvaa entisestään kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(4)

Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, otettua vuonna 1962 annetun kaupanlaajennuslain 232 §:n, jäljempänä ’232 §’, nojalla käyttöön toimenpiteet teräksen tuonnissa tuonti oli vaarassa kasvaa entisestään kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen vuoksi.

| (5) | Nämä olosuhteet tilanteessa, jossa maailmassa on jatkuvaa ylikapasiteettia, saattavat vaarantaa unionin terästeollisuuden, joka on edelleen heikossa asemassa vastaamaan tuonnin todennäköiseen välittömään kasvuun ja elpymässä epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamasta vahingosta, kuten viime aikoina terästuotteiden osalta maailmanlaajuisesti toteutettujen kaupan suojatoimenpiteiden huomattava määrä osoittaa. |
| --- | --- |

(5)

Nämä olosuhteet tilanteessa, jossa maailmassa on jatkuvaa ylikapasiteettia, saattavat vaarantaa unionin terästeollisuuden, joka on edelleen heikossa asemassa vastaamaan tuonnin todennäköiseen välittömään kasvuun ja elpymässä epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamasta vahingosta, kuten viime aikoina terästuotteiden osalta maailmanlaajuisesti toteutettujen kaupan suojatoimenpiteiden huomattava määrä osoittaa.

| (6) | Komissio antoi 11 päivänä huhtikuuta 2018 asiakirja-aineistoon liitetyn ilmoituksen, joka sisälsi keskeiset tuontitilastot ja saatavilla olevat vahinkoindikaattorit. Komissio vastaanotti tämän asiakirja-aineistoon liitetyn ilmoituksen osalta 41 kannanottoa kolmansilta mailta, kansallisilta yhdistyksiltä ja yksittäisiltä teräsyhtiöiltä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio antoi 11 päivänä huhtikuuta 2018 asiakirja-aineistoon liitetyn ilmoituksen, joka sisälsi keskeiset tuontitilastot ja saatavilla olevat vahinkoindikaattorit. Komissio vastaanotti tämän asiakirja-aineistoon liitetyn ilmoituksen osalta 41 kannanottoa kolmansilta mailta, kansallisilta yhdistyksiltä ja yksittäisiltä teräsyhtiöiltä.

| (7) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komissio ei ollut riittävällä tavalla ja ajoissa paljastanut näyttöä, johon suojatoimenpidetutkimuksen vireillepano perustui. Tästä syystä asianomaiset osapuolet eivät voineet täysin käyttää puolustautumisoikeuttaan. Tarkemmin sanottuna useat asianomaiset osapuolet väittivät, että 11 päivänä huhtikuuta 2018 saataville asetettu asiakirja-aineistoon liitetty ilmoitus ei sisältänyt tietoa unionin myynnistä, unionin viennistä, unionin kulutuksesta eikä unionin kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(7)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että komissio ei ollut riittävällä tavalla ja ajoissa paljastanut näyttöä, johon suojatoimenpidetutkimuksen vireillepano perustui. Tästä syystä asianomaiset osapuolet eivät voineet täysin käyttää puolustautumisoikeuttaan. Tarkemmin sanottuna useat asianomaiset osapuolet väittivät, että 11 päivänä huhtikuuta 2018 saataville asetettu asiakirja-aineistoon liitetty ilmoitus ei sisältänyt tietoa unionin myynnistä, unionin viennistä, unionin kulutuksesta eikä unionin kokonaistuotannosta.

| (8) | Toisin kuin väitettiin asiakirja-aineistoon liitetty ilmoitus sisälsi tietoa unionin myynnistä, unionin kulutuksesta ja unionin kokonaistuotannosta. Komissio katsoo lisäksi, että tärkeimmistä näkökohdista ja saatavilla olevasta näytöstä esitettiin riittävä yhteenveto niin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa vireillepanoilmoituksessa kuin suojalausekkeista tehdyn WTO-sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla WTO:lle annetussa tutkintaa koskevassa ilmoituksessa. |
| --- | --- |

(8)

Toisin kuin väitettiin asiakirja-aineistoon liitetty ilmoitus sisälsi tietoa unionin myynnistä, unionin kulutuksesta ja unionin kokonaistuotannosta. Komissio katsoo lisäksi, että tärkeimmistä näkökohdista ja saatavilla olevasta näytöstä esitettiin riittävä yhteenveto niin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa vireillepanoilmoituksessa kuin suojalausekkeista tehdyn WTO-sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla WTO:lle annetussa tutkintaa koskevassa ilmoituksessa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (9) | Komissio katsoo näin ollen täyttäneensä oikeudelliset velvoitteensa asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuksien riittävästä suojaamisesta. Asianomaisilla osapuolilla on joka tapauksessa mahdollisuus käyttää oikeuksiaan tutkimukselle varatun ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(9)

Komissio katsoo näin ollen täyttäneensä oikeudelliset velvoitteensa asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuksien riittävästä suojaamisesta. Asianomaisilla osapuolilla on joka tapauksessa mahdollisuus käyttää oikeuksiaan tutkimukselle varatun ajanjakson aikana.

| (10) | Saadakseen perusteellista arviointia varten tarvitsemansa tiedot komissio lähetti kyselylomakkeet tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden tiedossa oleville EU:n tuottajille ja mahdollisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, jotka tätä pyysivät vireillepanoilmoituksessa esitetyissä määräajoissa. Näitä osapuolia samoin kuin kolmansia maita pyydettiin myös esittämään asiaan liittyviä huomautuksia. Komissio vastaanotti 222 vastausta kyselylomakkeeseen ja 74 kannanottoa. |
| --- | --- |

(10)

Saadakseen perusteellista arviointia varten tarvitsemansa tiedot komissio lähetti kyselylomakkeet tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden tiedossa oleville EU:n tuottajille ja mahdollisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, jotka tätä pyysivät vireillepanoilmoituksessa esitetyissä määräajoissa. Näitä osapuolia samoin kuin kolmansia maita pyydettiin myös esittämään asiaan liittyviä huomautuksia. Komissio vastaanotti 222 vastausta kyselylomakkeeseen ja 74 kannanottoa.

II   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TAI SUORAAN KILPAILEVA TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TAI SUORAAN KILPAILEVA TUOTE

| (11) | Komissio käynnisti suojatoimenpidetutkimuksen 26:sta EU:hun tuodusta terästuotteiden luokasta, ja 28 päivänä kesäkuuta tutkimus laajennettiin kattamaan vielä kaksi muuta tuoteluokkaa vireillepanoilmoitusta muuttavalla ilmoituksella (6). Kaikki nämä 28 tuoteluokkaa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’tarkasteltavana olevat tuoteluokat’, kuuluvat komission toukokuussa 2016 käyttöön ottaman teräksen valvontamekanismin piiriin. Lisäksi Yhdysvallat soveltavat niihin tariffitoimenpiteitä 232 §:n nojalla. Asianomaiset tuoteluokat ja ne CN-koodit, joihin nämä tuotteet tällä hetkellä luokitellaan, luetellaan liitteessä I. |
| --- | --- |

(11)

Komissio käynnisti suojatoimenpidetutkimuksen 26:sta EU:hun tuodusta terästuotteiden luokasta, ja 28 päivänä kesäkuuta tutkimus laajennettiin kattamaan vielä kaksi muuta tuoteluokkaa vireillepanoilmoitusta muuttavalla ilmoituksella (6). Kaikki nämä 28 tuoteluokkaa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’tarkasteltavana olevat tuoteluokat’, kuuluvat komission toukokuussa 2016 käyttöön ottaman teräksen valvontamekanismin piiriin. Lisäksi Yhdysvallat soveltavat niihin tariffitoimenpiteitä 232 §:n nojalla. Asianomaiset tuoteluokat ja ne CN-koodit, joihin nämä tuotteet tällä hetkellä luokitellaan, luetellaan liitteessä I.

6

| (12) | Tässä alustavassa arvioinnissa komissio katsoo, että kyseiset unionin tuottajien tuottamat 28 tuoteluokkaa, jäljempänä ’samankaltainen tuote’ tai ’samankaltaiset tuoteluokat’, ovat tarkasteltavana olevien tuoteluokkien kanssa samankaltaisia tai niiden kanssa suoraan kilpailevia tuoteluokkia. Niin unionissa tuotetuilla kuin unioniin tuoduilla tarkasteltavana olevilla tuotteilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Niillä on samat käyttötarkoitukset, ja niistä on helposti saatavilla hinta- ja laatutietoja. Lisäksi niitä myydään samojen tai samanlaisten myyntikanavien kautta asiakkaalle, joka ostaa tai voi ostaa niitä sekä kotimaisista lähteistä että vaihtoehtoisesti ulkomaisilta viejiltä. Näin ollen tarkasteltavana olevat tuoteluokat ja unionin tuottajien vastaavissa luokissa tuottamat tuotteet kilpailevat vahvasti keskenään. |
| --- | --- |

(12)

Tässä alustavassa arvioinnissa komissio katsoo, että kyseiset unionin tuottajien tuottamat 28 tuoteluokkaa, jäljempänä ’samankaltainen tuote’ tai ’samankaltaiset tuoteluokat’, ovat tarkasteltavana olevien tuoteluokkien kanssa samankaltaisia tai niiden kanssa suoraan kilpailevia tuoteluokkia. Niin unionissa tuotetuilla kuin unioniin tuoduilla tarkasteltavana olevilla tuotteilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Niillä on samat käyttötarkoitukset, ja niistä on helposti saatavilla hinta- ja laatutietoja. Lisäksi niitä myydään samojen tai samanlaisten myyntikanavien kautta asiakkaalle, joka ostaa tai voi ostaa niitä sekä kotimaisista lähteistä että vaihtoehtoisesti ulkomaisilta viejiltä. Näin ollen tarkasteltavana olevat tuoteluokat ja unionin tuottajien vastaavissa luokissa tuottamat tuotteet kilpailevat vahvasti keskenään.

| (13) | Komissio havaitsi tässä alustavassa analyysissa lisäksi, että eri tuoteluokkiin luokiteltujen tuotteiden ja myös eri tuotantovaiheissa tietyissä luokissa olevien tuotteiden välillä on merkittävä yhteys ja ne kilpailevat vahvasti keskenään, sillä jotkin luokat sisältävät ne tärkeimmät raaka-aineet tai tuotantopanokset, joita käytetään muihin tuoteluokkiin kuuluvien tuotteiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(13)

Komissio havaitsi tässä alustavassa analyysissa lisäksi, että eri tuoteluokkiin luokiteltujen tuotteiden ja myös eri tuotantovaiheissa tietyissä luokissa olevien tuotteiden välillä on merkittävä yhteys ja ne kilpailevat vahvasti keskenään, sillä jotkin luokat sisältävät ne tärkeimmät raaka-aineet tai tuotantopanokset, joita käytetään muihin tuoteluokkiin kuuluvien tuotteiden tuottamiseen.

| (14) | Tätä tuoteluokkien sisäistä ja keskinäistä yhteyttä ja kilpailua voidaan havainnollistaa muutamilla esimerkeillä. Esimerkiksi kuumavalssattu leveä vanneteräs tuotetaan laatoista ja rullataan nauhalevyiksi tai tuotetaan kvarttolevyinä. Levyjä tuotetaan leikkaamalla nauhasta määrämittaan. Kapeita nauhoja tuotetaan joko suoraan tai leikkaamalla kuumavalssattua leveää nauhaa. Kuumavalssattuja levyjä käytetään myös putkien valmistukseen petrokemian teollisuudelle ja kylmävalssattuja levyjä käytetään myöhemmin hitsattujen putkien valmistuksessa. Suuri osa tuotetusta kuumavalssatusta leveästä nauhasta jatkokäsitellään, jotta voidaan tuottaa kylmävalssattua nauhaa, joka on ohuempaa ja jolla on parempi pintakäsittely. Huomattava osa kylmävalssatuista tuotteista päällystetään metallilla – tinalla tai kromilla säilyketeollisuutta varten tai sinkillä (7). |
| --- | --- |

(14)

Tätä tuoteluokkien sisäistä ja keskinäistä yhteyttä ja kilpailua voidaan havainnollistaa muutamilla esimerkeillä. Esimerkiksi kuumavalssattu leveä vanneteräs tuotetaan laatoista ja rullataan nauhalevyiksi tai tuotetaan kvarttolevyinä. Levyjä tuotetaan leikkaamalla nauhasta määrämittaan. Kapeita nauhoja tuotetaan joko suoraan tai leikkaamalla kuumavalssattua leveää nauhaa. Kuumavalssattuja levyjä käytetään myös putkien valmistukseen petrokemian teollisuudelle ja kylmävalssattuja levyjä käytetään myöhemmin hitsattujen putkien valmistuksessa. Suuri osa tuotetusta kuumavalssatusta leveästä nauhasta jatkokäsitellään, jotta voidaan tuottaa kylmävalssattua nauhaa, joka on ohuempaa ja jolla on parempi pintakäsittely. Huomattava osa kylmävalssatuista tuotteista päällystetään metallilla – tinalla tai kromilla säilyketeollisuutta varten tai sinkillä (7).

7

| (15) | Monet unionin tuottajat tuottavat useimpia edellä mainittuja tuotteita. Esimerkiksi Arcelor Mittal tuottaa kuuma- ja kylmävalssattuja levyjä ja nauhoja ja päällystää lisäksi useita terästuotteita ja tuottaa levyjä. Samaten Voest Alpinen ja Tata Steelin kaltaiset yritykset tuottavat kuuma- ja kylmävalssattuja levyjä ja nauhoja ja myös päällystävät näistä tuotteista tehtyjä terästuotteita. |
| --- | --- |

(15)

Monet unionin tuottajat tuottavat useimpia edellä mainittuja tuotteita. Esimerkiksi Arcelor Mittal tuottaa kuuma- ja kylmävalssattuja levyjä ja nauhoja ja päällystää lisäksi useita terästuotteita ja tuottaa levyjä. Samaten Voest Alpinen ja Tata Steelin kaltaiset yritykset tuottavat kuuma- ja kylmävalssattuja levyjä ja nauhoja ja myös päällystävät näistä tuotteista tehtyjä terästuotteita.

| (16) | Koska tuotteet ovat tässä määrin yhteydessä toisiinsa, kilpailupaine voi helposti siirtyä tuotteesta toiseen. Jos kaupan suojatoimenpiteitä otetaan käyttöön esimerkiksi yhden tuotteen (kuten teräskelojen) osalta, tätä tuotetta voidaan muuntaa lisää samassa maassa ja viedä eri muodossa lisätoimenpiteiden välttämiseksi ja siten kilpailla edelleen kotimaisten tuotteiden kanssa. Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kolmannet maat tuovat joitakin näistä tuotteista alhaisella hinnalla ja muuntavat ne viedäkseen ne takaisin unioniin. |
| --- | --- |

(16)

Koska tuotteet ovat tässä määrin yhteydessä toisiinsa, kilpailupaine voi helposti siirtyä tuotteesta toiseen. Jos kaupan suojatoimenpiteitä otetaan käyttöön esimerkiksi yhden tuotteen (kuten teräskelojen) osalta, tätä tuotetta voidaan muuntaa lisää samassa maassa ja viedä eri muodossa lisätoimenpiteiden välttämiseksi ja siten kilpailla edelleen kotimaisten tuotteiden kanssa. Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kolmannet maat tuovat joitakin näistä tuotteista alhaisella hinnalla ja muuntavat ne viedäkseen ne takaisin unioniin.

| (17) | Näiden keskinäisten yhteyksien vuoksi ja ottaen huomioon, että – kuten jäljempänä selostetaan – Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä johtuva mahdollinen kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen koskee kaikkia tuoteluokkia, koska näitä toimenpiteitä sovelletaan horisontaalisesti kaikkiin terästuotteisiin tekemättä eroa niiden muodon, koon tai koostumuksen suhteen, alustaviin päätelmiin tähtäävä analyysi on tehty sekä kaikille 28 tuoteluokalle yleisesti tarkasteltavana olevana tuotteena (eli teräs eri muodoissaan) että yksittäin kunkin tuoteluokan tasolla (8). |
| --- | --- |

(17)

Näiden keskinäisten yhteyksien vuoksi ja ottaen huomioon, että – kuten jäljempänä selostetaan – Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä johtuva mahdollinen kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen koskee kaikkia tuoteluokkia, koska näitä toimenpiteitä sovelletaan horisontaalisesti kaikkiin terästuotteisiin tekemättä eroa niiden muodon, koon tai koostumuksen suhteen, alustaviin päätelmiin tähtäävä analyysi on tehty sekä kaikille 28 tuoteluokalle yleisesti tarkasteltavana olevana tuotteena (eli teräs eri muodoissaan) että yksittäin kunkin tuoteluokan tasolla (8).

8

III   UNIONIN TUOTTAJAT

UNIONIN TUOTTAJAT

| (18) | Useimmat unionin tuottajat ovat Euroopan rauta- ja terästeollisuutta edustavan European Confederation of the Iron and Steel Industryn, jäljempänä ’Eurofer’, tai, kun on kyse putkien valmistajista, European Steel Tube Associationin, jäljempänä ’ESTA’, jäseniä. Nämä kaksi toimialajärjestöä edustavat yli 95:tä prosenttia unionin teräksen tuotannosta. Niillä on jäseniä lähes kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(18)

Useimmat unionin tuottajat ovat Euroopan rauta- ja terästeollisuutta edustavan European Confederation of the Iron and Steel Industryn, jäljempänä ’Eurofer’, tai, kun on kyse putkien valmistajista, European Steel Tube Associationin, jäljempänä ’ESTA’, jäseniä. Nämä kaksi toimialajärjestöä edustavat yli 95:tä prosenttia unionin teräksen tuotannosta. Niillä on jäseniä lähes kaikissa jäsenvaltioissa.

| (19) | Nämä toimialajärjestöt ovat jäsentensä puolesta ilmoittaneet komissiolle kannattavansa suojatoimenpidetutkimuksen aloittamista ja toimenpiteiden ottamista käyttöön 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä johtuvaan kauppavirtojen uudelleensuuntaamiseen vastaamiseksi, sillä se häiritsee vakavasti teräsmarkkinoita, jotka eivät ole vielä täysin toipuneet terästeollisuuden kriisistä. |
| --- | --- |

(19)

Nämä toimialajärjestöt ovat jäsentensä puolesta ilmoittaneet komissiolle kannattavansa suojatoimenpidetutkimuksen aloittamista ja toimenpiteiden ottamista käyttöön 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä johtuvaan kauppavirtojen uudelleensuuntaamiseen vastaamiseksi, sillä se häiritsee vakavasti teräsmarkkinoita, jotka eivät ole vielä täysin toipuneet terästeollisuuden kriisistä.

IV   TUONNIN LISÄÄNTYMINEN

TUONNIN LISÄÄNTYMINEN

| (20) | Komissio on Eurostatilta ja teräksen ennakkovalvontamekanismista saatujen tietojen sekä unionin tuotannonalan toimittamien tietojen pohjalta toteuttanut alustavan analyysin tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnin lisääntymisestä vuosina 2013–2017. Komissio on lisäksi tutkinut tuonnin kehittymistä vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana tuonnin viimeaikaisen lisääntymisen vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Komissio on Eurostatilta ja teräksen ennakkovalvontamekanismista saatujen tietojen sekä unionin tuotannonalan toimittamien tietojen pohjalta toteuttanut alustavan analyysin tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnin lisääntymisestä vuosina 2013–2017. Komissio on lisäksi tutkinut tuonnin kehittymistä vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana tuonnin viimeaikaisen lisääntymisen vahvistamiseksi.

| (21) | Tarkasteltavana olevien tuotteiden kokonaistuonti on kehittynyt seuraavasti: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (000 tonnia) | 18 861 | 22 437 | 27 164 | 29 778 | 30 573 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 119 | 144 | 158 | 162 |
| Markkinaosuus | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,0 % |
| Lähde: Eurostat. |

(21)

Tarkasteltavana olevien tuotteiden kokonaistuonti on kehittynyt seuraavasti:

2013

2014

2015

2016

2017

Tuonti (000 tonnia)

18 861

22 437

27 164

29 778

30 573

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

119

119

144

144

158

158

162

162

Markkinaosuus

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,0 %

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (22) | Tarkasteltavana olevien 28 tuoteluokan tuonti on kokonaisuudessaan kasvanut absoluuttisesti mitattuna 62 prosenttia vuosina 2013–2017. Tuonti kasvoi erityisen voimakkaasti vuoteen 2016 asti. Senkin jälkeen tuonti kasvoi edelleen ja pysyi erittäin korkealla tasolla. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana olevien 28 tuoteluokan tuonti on kokonaisuudessaan kasvanut absoluuttisesti mitattuna 62 prosenttia vuosina 2013–2017. Tuonti kasvoi erityisen voimakkaasti vuoteen 2016 asti. Senkin jälkeen tuonti kasvoi edelleen ja pysyi erittäin korkealla tasolla.

| (23) | Useimpien tutkimuksen piiriin kuuluvien yksittäisten tuoteluokkien tuonti kasvoi absoluuttisesti mitattuna viimeisten viiden vuoden aikana. Esimerkiksi tuonnin kannalta suurimpien luokkien (tuoteluokat 1, 4 ja 7) tuonti kasvoi 45 prosenttia, 168 prosenttia ja 78 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Useimpien tutkimuksen piiriin kuuluvien yksittäisten tuoteluokkien tuonti kasvoi absoluuttisesti mitattuna viimeisten viiden vuoden aikana. Esimerkiksi tuonnin kannalta suurimpien luokkien (tuoteluokat 1, 4 ja 7) tuonti kasvoi 45 prosenttia, 168 prosenttia ja 78 prosenttia.

| (24) | Viiden tuoteluokan (10, 11, 19, 24 ja 27) tuonti ei kuitenkaan lisääntynyt. Komissio katsoo tämän vuoksi, että nämä tuoteluokat olisi tässä vaiheessa jätettävä alustavien toimenpiteiden ulkopuolelle. Komissio varaa kuitenkin oikeuden sisällyttää nämä viisi tuoteluokkaa lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan ja seuraa tätä varten edelleen tuontia näissä luokissa. Kunkin tuoteluokan tuonnin kehitys esitetään liitteessä II. |
| --- | --- |

(24)

Viiden tuoteluokan (10, 11, 19, 24 ja 27) tuonti ei kuitenkaan lisääntynyt. Komissio katsoo tämän vuoksi, että nämä tuoteluokat olisi tässä vaiheessa jätettävä alustavien toimenpiteiden ulkopuolelle. Komissio varaa kuitenkin oikeuden sisällyttää nämä viisi tuoteluokkaa lopullisten toimenpiteiden soveltamisalaan ja seuraa tätä varten edelleen tuontia näissä luokissa. Kunkin tuoteluokan tuonnin kehitys esitetään liitteessä II.

| (25) | Sen lisäksi, että edellä mainitut tuoteluokat jätetään tässä vaiheessa toimenpiteiden ulkopuolelle, komissio on lisäksi tarkastellut tiettyjen maiden jättämistä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle kappaleessa 121 esitettyjen päätelmien mukaisesti. Komissio on näin ollen sulkenut edellä mainituista maista peräisin olevien kyseisten tuoteluokkien tuonnin muun alustavan analyysinsa ulkopuolelle ja tarkastellut tuonnin kehitystä. |
| --- | --- |

(25)

Sen lisäksi, että edellä mainitut tuoteluokat jätetään tässä vaiheessa toimenpiteiden ulkopuolelle, komissio on lisäksi tarkastellut tiettyjen maiden jättämistä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle kappaleessa 121 esitettyjen päätelmien mukaisesti. Komissio on näin ollen sulkenut edellä mainituista maista peräisin olevien kyseisten tuoteluokkien tuonnin muun alustavan analyysinsa ulkopuolelle ja tarkastellut tuonnin kehitystä.

| (26) | Tämän alustavan päätelmän piiriin kuuluvien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonti on edellä esitetty huomioon ottaen kehittynyt seuraavasti: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (000 tonnia) | 17 367 | 20 764 | 25 556 | 28 174 | 29 122 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 120 | 147 | 162 | 168 |
| Markkinaosuus | 12,1 % | 13,8 % | 16,5 % | 17,5 % | 17,8 % |
| Lähde: Eurostat. |

(26)

Tämän alustavan päätelmän piiriin kuuluvien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonti on edellä esitetty huomioon ottaen kehittynyt seuraavasti:

2013

2014

2015

2016

2017

Tuonti (000 tonnia)

17 367

20 764

25 556

28 174

29 122

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

120

120

147

147

162

162

168

168

Markkinaosuus

12,1 %

13,8 %

16,5 %

17,5 %

17,8 %

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (27) | Tuonti kasvoi absoluuttisesti mitattuna 68 prosenttia vuosina 2013–2017 ja sen markkinaosuus 12,1 prosentista 17,8 prosenttiin. Merkittävin kasvu ajoittui vuosiin 2013–2016, mutta tuonti kasvoi edelleen ja pysyi korkealla tasolla vuonna 2017. |
| --- | --- |

(27)

Tuonti kasvoi absoluuttisesti mitattuna 68 prosenttia vuosina 2013–2017 ja sen markkinaosuus 12,1 prosentista 17,8 prosenttiin. Merkittävin kasvu ajoittui vuosiin 2013–2016, mutta tuonti kasvoi edelleen ja pysyi korkealla tasolla vuonna 2017.

| (28) | Tuonnin kasvusuuntaus jatkuu vuonna 2018. Verrattaessa vuoden 2018 ensimmäistä neljännestä vuoden 2017 ensimmäiseen neljännekseen kasvua oli 10 prosenttia. Yhdeksässä tuoteluokassa kasvua on yli 20 prosenttia, ja yhdessä näistä tuoteluokista (luokka 13) kasvua on yli 100 prosenttia. Tämä kasvu toteutui jo ennen kuin 232 §:ään pohjautuvat toimenpiteet tulivat voimaan. |
| --- | --- |

(28)

Tuonnin kasvusuuntaus jatkuu vuonna 2018. Verrattaessa vuoden 2018 ensimmäistä neljännestä vuoden 2017 ensimmäiseen neljännekseen kasvua oli 10 prosenttia. Yhdeksässä tuoteluokassa kasvua on yli 20 prosenttia, ja yhdessä näistä tuoteluokista (luokka 13) kasvua on yli 100 prosenttia. Tämä kasvu toteutui jo ennen kuin 232 §:ään pohjautuvat toimenpiteet tulivat voimaan.

| (29) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että tuonnin kasvu on absoluuttisesti mitattuna ollut äkillistä, jyrkkää ja merkittävää 23 tuoteluokassa. Tuonnin kasvu jatkuu lisäksi vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä, ja sen odotetaan olevan vieläkin merkittävämpää, kun otetaan huomioon 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä johtuva odotettavissa oleva kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen. |
| --- | --- |

(29)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että tuonnin kasvu on absoluuttisesti mitattuna ollut äkillistä, jyrkkää ja merkittävää 23 tuoteluokassa. Tuonnin kasvu jatkuu lisäksi vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä, ja sen odotetaan olevan vieläkin merkittävämpää, kun otetaan huomioon 232 §:ään pohjautuvista toimenpiteistä johtuva odotettavissa oleva kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen.

V   ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET

ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET

| (30) | Komissio on alustavasti päätellyt, että edellä mainittu unioniin suuntautuvan terästuotteiden tuonnin lisääntyminen on ollut seurausta ennakoimattomista kehityssuuntauksista, jotka juontuvat erinäisiin tarkasteltavana olevien tuotteiden kansainvälisen kaupan epätasapainotiloja aiheuttaviin ja pahentaviin tekijöihin. |
| --- | --- |

(30)

Komissio on alustavasti päätellyt, että edellä mainittu unioniin suuntautuvan terästuotteiden tuonnin lisääntyminen on ollut seurausta ennakoimattomista kehityssuuntauksista, jotka juontuvat erinäisiin tarkasteltavana olevien tuotteiden kansainvälisen kaupan epätasapainotiloja aiheuttaviin ja pahentaviin tekijöihin.

| (31) | Teräksenvalmistuksen maailmanlaajuinen nimelliskapasiteetti on ensinnäkin enemmän kuin kaksinkertaistunut vuodesta 2000 lähtien 1,05 miljardista tonnista (vuonna 2000) 2,29 miljardiin tonniin (vuonna 2016) ja on pysynyt erittäin korkealla tasolla vuonna 2017 (2,27 miljardia tonnia) (9). Lisäksi tosiasiallinen maailmanlaajuinen teräksentuotanto vuonna 2016 (1,6 miljardia tonnia) oli edelleen 100 miljoonaa tonnia suurempi kuin maailmanlaajuinen teräksen kysyntä (1,5 miljardia tonnia). Näin ollen maailmanlaajuisen nimelliskapasiteetin ja tuotannon sekä tuotannon ja kysynnän välillä on viime vuosina ollut suuri ero, mikä on synnyttänyt maailmanlaajuisilla teräsmarkkinoilla ennakoimatonta ylikapasiteettia, joka on säilynyt huolimatta sen kaventamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Maailmanlaajuinen tuotanto kasvoi vuonna 2017 yli 5 prosenttia talouden elpyessä, mutta maailmanlaajuinen teräksen kysyntä kasvaa vuonna 2018 vain lievästi ja kasvun odotetaan hidastuvan lisää vuonna 2019. Merkkejä elpymisestä näkyi vuonna 2017, mutta merkittäviä riskejä on edelleen. |
| --- | --- |

(31)

Teräksenvalmistuksen maailmanlaajuinen nimelliskapasiteetti on ensinnäkin enemmän kuin kaksinkertaistunut vuodesta 2000 lähtien 1,05 miljardista tonnista (vuonna 2000) 2,29 miljardiin tonniin (vuonna 2016) ja on pysynyt erittäin korkealla tasolla vuonna 2017 (2,27 miljardia tonnia) (9). Lisäksi tosiasiallinen maailmanlaajuinen teräksentuotanto vuonna 2016 (1,6 miljardia tonnia) oli edelleen 100 miljoonaa tonnia suurempi kuin maailmanlaajuinen teräksen kysyntä (1,5 miljardia tonnia). Näin ollen maailmanlaajuisen nimelliskapasiteetin ja tuotannon sekä tuotannon ja kysynnän välillä on viime vuosina ollut suuri ero, mikä on synnyttänyt maailmanlaajuisilla teräsmarkkinoilla ennakoimatonta ylikapasiteettia, joka on säilynyt huolimatta sen kaventamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Maailmanlaajuinen tuotanto kasvoi vuonna 2017 yli 5 prosenttia talouden elpyessä, mutta maailmanlaajuinen teräksen kysyntä kasvaa vuonna 2018 vain lievästi ja kasvun odotetaan hidastuvan lisää vuonna 2019. Merkkejä elpymisestä näkyi vuonna 2017, mutta merkittäviä riskejä on edelleen.

9

| (32) | Teräsalan yritysten rahoitustilanne on edelleen heikko, koska – kuten edellä mainittiin – teräsalalla vallitsee jatkuva rakenteellinen epätasapaino. Näitä epätasapainotiloja korostavat vääristävät tuet ja hallitusten tukitoimenpiteet (10). Kun otetaan huomioon teräsalan merkittävät kiinteät kustannukset, monet teräksen tuottajat erityisesti maissa, joissa valtio vääristää markkinavoimien tavanomaista toimintaa, säilyttivät kapasiteetin käyttöasteen korkealla tasolla ja syytivät tuotteitaan kolmansien maiden markkinoille alhaisilla hinnoilla, kun kotimainen kulutus ei ollut riittävää. Tämä on johtanut EU:hun suuntautuvan tuonnin kasvuun ja yleiseen hintojen laskuun. Tuontihinnat ovat yleensä alittaneet unionin tuotannonalan hinnat vuonna 2017 kunkin tuoteluokan osalta tehdyn keskimääräisten hintojen vertailun mukaan. Tällainen keskimääräisten hintojen vertailu ei välttämättä kuvasta kaikkia erityispiirteitä, joilla saattaa olla vaikutusta vertailukelpoisuuteen, mutta se antaa joka tapauksessa hyvän käsityksen tuonnin yleisestä hintatasosta verrattuna unionin hintoihin. Hintojen alittavuutta todettiin 17 tuoteluokassa (1,2–23 prosenttia). |
| --- | --- |

(32)

Teräsalan yritysten rahoitustilanne on edelleen heikko, koska – kuten edellä mainittiin – teräsalalla vallitsee jatkuva rakenteellinen epätasapaino. Näitä epätasapainotiloja korostavat vääristävät tuet ja hallitusten tukitoimenpiteet (10). Kun otetaan huomioon teräsalan merkittävät kiinteät kustannukset, monet teräksen tuottajat erityisesti maissa, joissa valtio vääristää markkinavoimien tavanomaista toimintaa, säilyttivät kapasiteetin käyttöasteen korkealla tasolla ja syytivät tuotteitaan kolmansien maiden markkinoille alhaisilla hinnoilla, kun kotimainen kulutus ei ollut riittävää. Tämä on johtanut EU:hun suuntautuvan tuonnin kasvuun ja yleiseen hintojen laskuun. Tuontihinnat ovat yleensä alittaneet unionin tuotannonalan hinnat vuonna 2017 kunkin tuoteluokan osalta tehdyn keskimääräisten hintojen vertailun mukaan. Tällainen keskimääräisten hintojen vertailu ei välttämättä kuvasta kaikkia erityispiirteitä, joilla saattaa olla vaikutusta vertailukelpoisuuteen, mutta se antaa joka tapauksessa hyvän käsityksen tuonnin yleisestä hintatasosta verrattuna unionin hintoihin. Hintojen alittavuutta todettiin 17 tuoteluokassa (1,2–23 prosenttia).

10

| (33) | Kolmansien maiden markkinoiden kauppaa rajoittavat käytännöt ovat pahentaneet edellä mainittua vaikutusta. Useat maat ovat vuosista 2014–2015 lähtien alkaneet reagoida edellä mainittuun teräksen ylitarjontaan ja markkinoita vääristäviin käytäntöihin ja hyödyntää enemmän kauppapolitiikkaa ja kaupan suojatoimia teräsalalla suojatakseen kotimaisia tuottajiaan. Meksiko, Etelä-Afrikka, Intia ja Turkki ovat nostaneet tuontitulleja 2,5–40 prosenttia useiden terästuotteiden osalta. Näitä ovat muun muassa kuuma- ja kylmävalssattu teräs, teräslevyt, kuten nauhat, sekä betoniteräs. Näitä tuotteita tuotiin tyypillisesti yhä enemmän tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi kolmannet maat ottivat edelleen koko vuoden 2017 ajan käyttöön kauppaa rajoittavia toimenpiteitä: jotkin maat ottivat käyttöön vähimmäistuontihinnat (Intia), jotkin ottivat käyttöön pakolliset kansalliset standardit teräkselle (Indonesia) ja jotkin ottivat käyttöön paikallista sisältöä koskevat vaatimukset, myös julkisissa hankinnoissa (Yhdysvallat). |
| --- | --- |

(33)

Kolmansien maiden markkinoiden kauppaa rajoittavat käytännöt ovat pahentaneet edellä mainittua vaikutusta. Useat maat ovat vuosista 2014–2015 lähtien alkaneet reagoida edellä mainittuun teräksen ylitarjontaan ja markkinoita vääristäviin käytäntöihin ja hyödyntää enemmän kauppapolitiikkaa ja kaupan suojatoimia teräsalalla suojatakseen kotimaisia tuottajiaan. Meksiko, Etelä-Afrikka, Intia ja Turkki ovat nostaneet tuontitulleja 2,5–40 prosenttia useiden terästuotteiden osalta. Näitä ovat muun muassa kuuma- ja kylmävalssattu teräs, teräslevyt, kuten nauhat, sekä betoniteräs. Näitä tuotteita tuotiin tyypillisesti yhä enemmän tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi kolmannet maat ottivat edelleen koko vuoden 2017 ajan käyttöön kauppaa rajoittavia toimenpiteitä: jotkin maat ottivat käyttöön vähimmäistuontihinnat (Intia), jotkin ottivat käyttöön pakolliset kansalliset standardit teräkselle (Indonesia) ja jotkin ottivat käyttöön paikallista sisältöä koskevat vaatimukset, myös julkisissa hankinnoissa (Yhdysvallat).

| (34) | Lisäksi kaupan suojatoimien käyttö on lisääntynyt vakaasti. WTO:n tilastojen mukaan vuosina 2011–2013 aloitettiin vuosittain keskimäärin noin 77 teräkseen liittyvää tutkimusta, mutta vuosina 2015–2016 tämä keskiarvo oli jo 117. Yhdysvalloissa oli helmikuussa 2018 käytössä 169 polkumyynti- ja tasoitustullimääräystä teräksen osalta ja käynnissä oli 25 tutkimusta, jotka saattavat johtaa teräksen Yhdysvaltoihin tulevan tuonnin supistumiseen entisestään (11). Koska Yhdysvallat on yksi maailman suurimmista teräksen tuojamaista – sen osuus maailman teräksen tuonnista on noin 13,1 prosenttia (vuonna 2016) – näin runsaslukuisten kaupan suojatoimien vaikutus on tuntunut vahvasti koko maailmassa. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi kaupan suojatoimien käyttö on lisääntynyt vakaasti. WTO:n tilastojen mukaan vuosina 2011–2013 aloitettiin vuosittain keskimäärin noin 77 teräkseen liittyvää tutkimusta, mutta vuosina 2015–2016 tämä keskiarvo oli jo 117. Yhdysvalloissa oli helmikuussa 2018 käytössä 169 polkumyynti- ja tasoitustullimääräystä teräksen osalta ja käynnissä oli 25 tutkimusta, jotka saattavat johtaa teräksen Yhdysvaltoihin tulevan tuonnin supistumiseen entisestään (11). Koska Yhdysvallat on yksi maailman suurimmista teräksen tuojamaista – sen osuus maailman teräksen tuonnista on noin 13,1 prosenttia (vuonna 2016) – näin runsaslukuisten kaupan suojatoimien vaikutus on tuntunut vahvasti koko maailmassa.

11

| (35) | Maailmanlaajuisen ylikapasiteetin jatkuessa Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvat laittomat ja rajoittavat toimenpiteet aiheuttavat tasonsa ja laajuutensa vuoksi todennäköisesti huomattavaa terästuotteiden kaupan uudelleensuuntaamista unioniin. Yhdysvallat on laskenut, että yhden 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden nojalla käyttöön otetun kaikkia tuotteita koskevan tullin, jonka ulkopuolelle ei jää lähestulkoon yksikään maa, pitäisi vähentää tuontia noin 13 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 7:ää prosenttia unionin kulutuksesta (12). Unionin markkinat ovat yleensä hyvin houkuttelevat terästuotteille niin kysynnän kuin hintojen kannalta. Jotkin terästä Yhdysvaltoihin vievät tahot ovat myös perinteisesti teräksen toimittajia unionin markkinoille, eikä ole epäilystäkään siitä, että nämä maat – samoin kuin muut maat, joiden vientiin ja tuotantoon Yhdysvaltojen toimenpiteet ja ennustettavissa olevat kauppavirtojen muutokset vaikuttavat – suuntaavat vientiään uudelleen unioniin. Jopa osittainen edellä mainittujen kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen unioniin johtaa väistämättä uuteen hintojen laskuun ja hintojen alittavuuteen EU:n markkinoilla, jolloin hinnat laskevat vuoden 2016 tasoa vastaavalle tasolle, millä on huomattavia kielteisiä seurauksia unionin terästeollisuuden kannattavuudelle. On lisäksi huomattava, että tuonnin lisäkasvu, joka todennäköisesti entisestään heikentää unionin terästeollisuuden taloudellista tilannetta, saattaa erityisesti olla lähtöisin maista, joihin ei tätä nykyä sovelleta polkumyynti- tai tasoitustulleja. |
| --- | --- |

(35)

Maailmanlaajuisen ylikapasiteetin jatkuessa Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvat laittomat ja rajoittavat toimenpiteet aiheuttavat tasonsa ja laajuutensa vuoksi todennäköisesti huomattavaa terästuotteiden kaupan uudelleensuuntaamista unioniin. Yhdysvallat on laskenut, että yhden 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden nojalla käyttöön otetun kaikkia tuotteita koskevan tullin, jonka ulkopuolelle ei jää lähestulkoon yksikään maa, pitäisi vähentää tuontia noin 13 miljoonaa tonnia, mikä vastaa 7:ää prosenttia unionin kulutuksesta (12). Unionin markkinat ovat yleensä hyvin houkuttelevat terästuotteille niin kysynnän kuin hintojen kannalta. Jotkin terästä Yhdysvaltoihin vievät tahot ovat myös perinteisesti teräksen toimittajia unionin markkinoille, eikä ole epäilystäkään siitä, että nämä maat – samoin kuin muut maat, joiden vientiin ja tuotantoon Yhdysvaltojen toimenpiteet ja ennustettavissa olevat kauppavirtojen muutokset vaikuttavat – suuntaavat vientiään uudelleen unioniin. Jopa osittainen edellä mainittujen kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen unioniin johtaa väistämättä uuteen hintojen laskuun ja hintojen alittavuuteen EU:n markkinoilla, jolloin hinnat laskevat vuoden 2016 tasoa vastaavalle tasolle, millä on huomattavia kielteisiä seurauksia unionin terästeollisuuden kannattavuudelle. On lisäksi huomattava, että tuonnin lisäkasvu, joka todennäköisesti entisestään heikentää unionin terästeollisuuden taloudellista tilannetta, saattaa erityisesti olla lähtöisin maista, joihin ei tätä nykyä sovelleta polkumyynti- tai tasoitustulleja.

12

| (36) | Edellä mainitut ennakoimattomat kehityssuuntaukset ovat näin ollen johtaneet ja johtavat vastaisuudessakin unioniin suuntautuvan teräksen tuonnin selvään kasvuun. |
| --- | --- |

(36)

Edellä mainitut ennakoimattomat kehityssuuntaukset ovat näin ollen johtaneet ja johtavat vastaisuudessakin unioniin suuntautuvan teräksen tuonnin selvään kasvuun.

VI   VAKAVAN VAHINGON UHKA

VAKAVAN VAHINGON UHKA

1.   Unionin terästeollisuuden yleinen tilanne

Unionin terästeollisuuden yleinen tilanne

| (37) | Laatiakseen alustavan päätelmänsä siitä, onko arvioinnin piirissä olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta näyttöä unionin tuotannonalalle aiheutuvasta vakavasta vahingosta tai vakavan vahingon uhkasta komissio on asetuksen (EU) 2015/478 9 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/755 6 artiklan mukaisesti tutkinut kulutuksen, tuotannon, kapasiteetin käytön, myynnin, markkinaosuuden, hintojen, kannattavuuden, varastojen, sijoitetun pääoman tuoton, kassavirtojen ja työllisyyden suuntaukset tarkasteltavana olevan tuotteen osalta vuosilta 2013–2017 (odotettaessa vuoden 2018 tietojen keräämistä). |
| --- | --- |

(37)

Laatiakseen alustavan päätelmänsä siitä, onko arvioinnin piirissä olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta näyttöä unionin tuotannonalalle aiheutuvasta vakavasta vahingosta tai vakavan vahingon uhkasta komissio on asetuksen (EU) 2015/478 9 artiklan ja asetuksen (EU) 2015/755 6 artiklan mukaisesti tutkinut kulutuksen, tuotannon, kapasiteetin käytön, myynnin, markkinaosuuden, hintojen, kannattavuuden, varastojen, sijoitetun pääoman tuoton, kassavirtojen ja työllisyyden suuntaukset tarkasteltavana olevan tuotteen osalta vuosilta 2013–2017 (odotettaessa vuoden 2018 tietojen keräämistä).

| (38) | Tämä analyysi tehtiin yleisesti ja myös yksittäin niiden 23 tuoteluokan osalta, joiden tuontimäärät näyttivät olevan kasvussa, jäljempänä ’arvioitavana olevat tuotteet/tuoteluokat’. Kuten edellä II jaksossa selitetään, komissio pitää tällaista yleistä ja kattavaa analyysia asianmukaisena tässä tutkimuksessa, kun otetaan huomioon eri tuotteiden väliset yhteydet ja niiden välinen kilpailu kysynnän ja tarjonnan näkökulmasta. |
| --- | --- |

(38)

Tämä analyysi tehtiin yleisesti ja myös yksittäin niiden 23 tuoteluokan osalta, joiden tuontimäärät näyttivät olevan kasvussa, jäljempänä ’arvioitavana olevat tuotteet/tuoteluokat’. Kuten edellä II jaksossa selitetään, komissio pitää tällaista yleistä ja kattavaa analyysia asianmukaisena tässä tutkimuksessa, kun otetaan huomioon eri tuotteiden väliset yhteydet ja niiden välinen kilpailu kysynnän ja tarjonnan näkökulmasta.

| (39) | Kokonaistilannetta tarkasteltaessa unionin kulutus, unionin tuottajien myynti ja vastaava markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:










  (000 tonnia) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus | 144 908 | 152 146 | 157 236 | 163 100 | 166 244 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 105 | 109 | 113 | 115 |
| Kotimarkkinamyynti | 125 808 | 129 261 | 129 542 | 132 717 | 134 542 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Markkinaosuudet (%) | 86,8 % | 85,0 % | 82,4 % | 81,4 % | 80,9 % |
| Lähde: Eurostat ja tuotannonalan tiedot. |

(39)

Kokonaistilannetta tarkasteltaessa unionin kulutus, unionin tuottajien myynti ja vastaava markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

(000 tonnia)

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus

144 908

152 146

157 236

163 100

166 244

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

105

105

109

109

113

113

115

115

Kotimarkkinamyynti

125 808

129 261

129 542

132 717

134 542

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Markkinaosuudet (%)

86,8 %

85,0 %

82,4 %

81,4 %

80,9 %

Lähde: Eurostat ja tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (40) | Arvioitavana olevien tuotteiden kulutus kasvoi johdonmukaisesti joka vuosi ajanjaksolla 2013–2017 kaiken kaikkiaan 15 prosenttia. Myös unionin tuottajien myynti kasvoi, mutta paljon vähäisemmässä määrin kuin unionin kulutus eli vain 7 prosenttia. Näin ollen unionin tuottajat eivät voineet hyötyä unionin kysynnän kasvusta ja menettivät markkinaosuuksiaan 86,8 prosentista 80,9 prosenttiin. Olisi muistettava, että samalla ajanjaksolla tuonti kasvoi 68 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Arvioitavana olevien tuotteiden kulutus kasvoi johdonmukaisesti joka vuosi ajanjaksolla 2013–2017 kaiken kaikkiaan 15 prosenttia. Myös unionin tuottajien myynti kasvoi, mutta paljon vähäisemmässä määrin kuin unionin kulutus eli vain 7 prosenttia. Näin ollen unionin tuottajat eivät voineet hyötyä unionin kysynnän kasvusta ja menettivät markkinaosuuksiaan 86,8 prosentista 80,9 prosenttiin. Olisi muistettava, että samalla ajanjaksolla tuonti kasvoi 68 prosenttia.

| (41) | Unionin tuottajilta saatujen kyselyvastausten perusteella tuotanto ja tuotantokapasiteetti kehittyivät seuraavasti:










  000 tonnia | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n tuotanto | 184 912 | 190 687 | 192 493 | 194 369 | 200 650 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 103 | 104 | 105 | 109 |
| Tuotantokapasiteetti | 257 331 | 257 138 | 258 056 | 260 171 | 265 353 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 100 | 100 | 101 | 103 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 71,9 % | 74,2 % | 74,6 % | 74,7 % | 75,6 % |
| Lähde: Tuotannonalan tiedot. |

(41)

Unionin tuottajilta saatujen kyselyvastausten perusteella tuotanto ja tuotantokapasiteetti kehittyivät seuraavasti:

000 tonnia

2013

2014

2015

2016

2017

EU:n tuotanto

184 912

190 687

192 493

194 369

200 650

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

103

103

104

104

105

105

109

109

Tuotantokapasiteetti

257 331

257 138

258 056

260 171

265 353

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

100

100

100

100

101

101

103

103

Kapasiteetin käyttöaste (%)

71,9 %

74,2 %

74,6 %

74,7 %

75,6 %

Lähde: Tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (42) | Tuotantokapasiteetti kasvoi 3 prosenttia vuosina 2013–2017 mutta vähemmän kuin tuotanto, joka kasvoi 9 prosenttia. Tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste kasvoi 72 prosentista 76 prosenttiin. |
| --- | --- |

(42)

Tuotantokapasiteetti kasvoi 3 prosenttia vuosina 2013–2017 mutta vähemmän kuin tuotanto, joka kasvoi 9 prosenttia. Tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste kasvoi 72 prosentista 76 prosenttiin.

| (43) | Yhteistyössä toimineiden yritysten hallussa olevat varastot kasvoivat 20 prosenttina vuosina 2013–2017.










  000 tonnia | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot | 11 006 | 11 896 | 12 391 | 12 117 | 13 222 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 108 | 113 | 110 | 120 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(43)

Yhteistyössä toimineiden yritysten hallussa olevat varastot kasvoivat 20 prosenttina vuosina 2013–2017.

000 tonnia

2013

2014

2015

2016

2017

Varastot

11 006

11 896

12 391

12 117

13 222

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

108

108

113

113

110

110

120

120

Lähde: Kyselyvastaukset.

Lähde:

| (44) | Unionin myyntihinnat, unionin tuottajien kannattavuus ja kassavirta kehittyivät seuraavasti: | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin myyntihinnat (euroa/tonni) | 673,5 | 652,8 | 616,9 | 572,9 | 681,5 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Kannattavuus | – 1,0 % | 0,9 % | 0,9 % | 2,2 % | 6,2 % |
| Kassavirrat (milj. euroa) | 3 133 | 4 975 | 6 519 | 5 386 | 6 141 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 159 | 208 | 172 | 196 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(44)

Unionin myyntihinnat, unionin tuottajien kannattavuus ja kassavirta kehittyivät seuraavasti:

2013

2014

2015

2016

2017

Unionin myyntihinnat (euroa/tonni)

673,5

652,8

616,9

572,9

681,5

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Kannattavuus

– 1,0 %

0,9 %

0,9 %

2,2 %

6,2 %

Kassavirrat (milj. euroa)

3 133

4 975

6 519

5 386

6 141

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

159

159

208

208

172

172

196

196

Lähde: Kyselyvastaukset.

Lähde:

| (45) | Hinnat laskivat vuosina 2013–2016 merkittävästi unionin markkinoilla: unionin myyntihinnat laskivat 15 prosenttia. Olisi muistettava, että samalla ajanjaksolla tuonti kasvoi merkittävästi. Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kuitenkin nousi vuonna 2017 ja pääsi vuotta 2013 vastaavalle tasolle. Kannattavuus pysytteli yleisesti erittäin alhaisella tasolla vuosina 2013–2016. Merkittävästä hintojen laskusta huolimatta unionin toimiala pystyi kuitenkin alentamaan tuotantokustannuksiaan vuonna 2016 siinä määrin, että se onnistui tekemään vähäistä 2,2 prosentin voittoa. Tilanne elpyi väliaikaisesti vuonna 2017. Myyntihinnat nousivat lähes 20 prosenttia vuosien 2016 ja 2017 välillä ja pääsivät vuoden 2013 tasolle. Unionin tuotannonalan voitto oli 6,2 prosentin tasolla, sillä vaikka tuotantokustannukset (raaka-aineet) nousivat, ne olivat alhaisemmalla tasolla kuin vuonna 2013. Unionin tuotannonalan yleinen kassavirtatilanne parani noin 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(45)

Hinnat laskivat vuosina 2013–2016 merkittävästi unionin markkinoilla: unionin myyntihinnat laskivat 15 prosenttia. Olisi muistettava, että samalla ajanjaksolla tuonti kasvoi merkittävästi. Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kuitenkin nousi vuonna 2017 ja pääsi vuotta 2013 vastaavalle tasolle. Kannattavuus pysytteli yleisesti erittäin alhaisella tasolla vuosina 2013–2016. Merkittävästä hintojen laskusta huolimatta unionin toimiala pystyi kuitenkin alentamaan tuotantokustannuksiaan vuonna 2016 siinä määrin, että se onnistui tekemään vähäistä 2,2 prosentin voittoa. Tilanne elpyi väliaikaisesti vuonna 2017. Myyntihinnat nousivat lähes 20 prosenttia vuosien 2016 ja 2017 välillä ja pääsivät vuoden 2013 tasolle. Unionin tuotannonalan voitto oli 6,2 prosentin tasolla, sillä vaikka tuotantokustannukset (raaka-aineet) nousivat, ne olivat alhaisemmalla tasolla kuin vuonna 2013. Unionin tuotannonalan yleinen kassavirtatilanne parani noin 60 prosenttia.

| (46) | Arvioitavana olevien tuoteluokkien tuottajat unionissa menettivät viiden vuoden aikana lähes 10 000 työpaikkaa. | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna) | 189 265 | 183 470 | 182 136 | 182 162 | 181 303 |
| Indeksi 2013 = 100 | 100 | 97 | 96 | 96 | 96 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(46)

Arvioitavana olevien tuoteluokkien tuottajat unionissa menettivät viiden vuoden aikana lähes 10 000 työpaikkaa.

2013

2014

2015

2016

2017

Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna)

189 265

183 470

182 136

182 162

181 303

Indeksi 2013 = 100

Indeksi 2013 = 100

100

100

97

97

96

96

96

96

96

96

Lähde: Kyselyvastaukset.

Lähde:

2.   Tilanne yksittäisissä tuoteluokissa

Tilanne yksittäisissä tuoteluokissa

| (47) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tilannetta koskevan yleisen analyysin – jota komissio pitää asianmukaisena arvioitaessa suojatoimenpiteiden tarpeellisuutta tässä tutkimuksessa – lisäksi komissio arvioi tilannetta myös yksittäisissä tuoteluokissa vahvistaakseen edellä mainitut suuntaukset disaggregoidulla tasolla. |
| --- | --- |

(47)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tilannetta koskevan yleisen analyysin – jota komissio pitää asianmukaisena arvioitaessa suojatoimenpiteiden tarpeellisuutta tässä tutkimuksessa – lisäksi komissio arvioi tilannetta myös yksittäisissä tuoteluokissa vahvistaakseen edellä mainitut suuntaukset disaggregoidulla tasolla.

| (48) | Yksittäisten tuoteluokkien tilanne on vaihtelevampi mutta suuntaus on yleisesti sama. Taloudelliset indikaattorit esitetään yksittäin kunkin tuoteluokan osalta liitteessä III. |
| --- | --- |

(48)

Yksittäisten tuoteluokkien tilanne on vaihtelevampi mutta suuntaus on yleisesti sama. Taloudelliset indikaattorit esitetään yksittäin kunkin tuoteluokan osalta liitteessä III.

| (49) | Unionin kulutus kasvoi kahta tuoteluokkaa lukuun ottamatta kaikissa tuoteluokissa viimeisten viiden vuoden aikana. Kasvu oli vähäistä joidenkin yksittäisten tuotteiden kohdalla (alimmillaan 2 %) mutta huomattavasti selkeämpää toisten kohdalla (enimmillään 169 %). |
| --- | --- |

(49)

Unionin kulutus kasvoi kahta tuoteluokkaa lukuun ottamatta kaikissa tuoteluokissa viimeisten viiden vuoden aikana. Kasvu oli vähäistä joidenkin yksittäisten tuotteiden kohdalla (alimmillaan 2 %) mutta huomattavasti selkeämpää toisten kohdalla (enimmillään 169 %).

| (50) | Myyntimäärät pysyivät yleisesti ottaen vakaina ajanjaksolla 2013–2017 tai joissakin tapauksissa kasvoivat hieman, mutta kolmea tuoteluokkaa lukuun ottamatta ne eivät kasvaneet yhtä paljon kuin EU:n kulutus. Tämän seurauksena markkinaosuudet pienenivät viisivuotiskaudella kaikkien paitsi kolmen tuotteen kohdalla. |
| --- | --- |

(50)

Myyntimäärät pysyivät yleisesti ottaen vakaina ajanjaksolla 2013–2017 tai joissakin tapauksissa kasvoivat hieman, mutta kolmea tuoteluokkaa lukuun ottamatta ne eivät kasvaneet yhtä paljon kuin EU:n kulutus. Tämän seurauksena markkinaosuudet pienenivät viisivuotiskaudella kaikkien paitsi kolmen tuotteen kohdalla.

| (51) | Tuotanto kasvoi yleisesti yksittäisistä 23 tuotteesta 18:n kohdalla samoin kuin kapasiteetin käyttöasteet. |
| --- | --- |

(51)

Tuotanto kasvoi yleisesti yksittäisistä 23 tuotteesta 18:n kohdalla samoin kuin kapasiteetin käyttöasteet.

| (52) | Kunkin tuotteen hinta laski merkittävästi (lukuun ottamatta yhtä tuotetta, johon sovellettiin vähimmäistuontihinnan muodossa polkumyyntitulleja) ajanjaksolla 2013–2016. Hinnat nousivat vuonna 2017 teräsmarkkinoiden elpyessä yleisesti mutta myös niiden erilaisten kaupan suojatoimenpiteiden seurauksena, joita toteutettiin vääristyneen hinnoittelukäytännön ja tuetun tuonnin vuoksi. Kuudentoista tuotteen hinnat olivat vuonna 2017 alhaisemmalla tasolla kuin vuonna 2013. Olisi huomattava, että keskimääräiset tuontihinnat olivat lähes järkiään alhaisemmat kuin unionin hinnat kaikkina vuosina ja kaikissa tuoteluokissa. |
| --- | --- |

(52)

Kunkin tuotteen hinta laski merkittävästi (lukuun ottamatta yhtä tuotetta, johon sovellettiin vähimmäistuontihinnan muodossa polkumyyntitulleja) ajanjaksolla 2013–2016. Hinnat nousivat vuonna 2017 teräsmarkkinoiden elpyessä yleisesti mutta myös niiden erilaisten kaupan suojatoimenpiteiden seurauksena, joita toteutettiin vääristyneen hinnoittelukäytännön ja tuetun tuonnin vuoksi. Kuudentoista tuotteen hinnat olivat vuonna 2017 alhaisemmalla tasolla kuin vuonna 2013. Olisi huomattava, että keskimääräiset tuontihinnat olivat lähes järkiään alhaisemmat kuin unionin hinnat kaikkina vuosina ja kaikissa tuoteluokissa.

| (53) | Kaikkia tuoteluokkia myytiin tappiolla tai huomattavasti pienemmällä voitolla vuoteen 2016 asti. Ainoastaan seitsemän tuotetta pääsi vuonna 2017 voitoissa yli 6 prosentin tasolle. Nämä tuotteet ovat merkittäviä EU:n tuotantomäärän kannalta, ja niistä kuuteen kohdistuu tällä hetkellä (viimeaikaisia) polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteitä. Nämä toimenpiteet koskevat vain joitakin alkuperämaita. Kaikki muut tuotteet joko tuottavat tappiota (3 tuotetta) tai ovat ainoastaan lähellä kannattavuusrajaa (13 tuotetta). Alle 6 prosentin voittotason ei katsota riittävän kattamaan toiminnan ylläpitämiseksi tarvittavia investointeja, sillä komissio piti useimpien viimeaikaisten tutkimusten tapaan nytkin noin 8 prosentin voittotasoa riittävänä voittotasona tällä alalla investointien kattamiseksi. Kassavirta heikkeni tuotteista puolen kohdalla vuosina 2013–2017 ja kuuden tuotteen kohdalla se oli jopa negatiivinen vuonna 2017. Sijoitetun pääoman tuotto oli edelleen vähäistä vuosina 2013–2016 mutta parani myöhemmin useimmissa tuoteluokissa, vaikkakin viiden tuotteen osalta sijoitetun pääoman tuotto oli edelleen negatiivinen vuonna 2017. |
| --- | --- |

(53)

Kaikkia tuoteluokkia myytiin tappiolla tai huomattavasti pienemmällä voitolla vuoteen 2016 asti. Ainoastaan seitsemän tuotetta pääsi vuonna 2017 voitoissa yli 6 prosentin tasolle. Nämä tuotteet ovat merkittäviä EU:n tuotantomäärän kannalta, ja niistä kuuteen kohdistuu tällä hetkellä (viimeaikaisia) polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteitä. Nämä toimenpiteet koskevat vain joitakin alkuperämaita. Kaikki muut tuotteet joko tuottavat tappiota (3 tuotetta) tai ovat ainoastaan lähellä kannattavuusrajaa (13 tuotetta). Alle 6 prosentin voittotason ei katsota riittävän kattamaan toiminnan ylläpitämiseksi tarvittavia investointeja, sillä komissio piti useimpien viimeaikaisten tutkimusten tapaan nytkin noin 8 prosentin voittotasoa riittävänä voittotasona tällä alalla investointien kattamiseksi. Kassavirta heikkeni tuotteista puolen kohdalla vuosina 2013–2017 ja kuuden tuotteen kohdalla se oli jopa negatiivinen vuonna 2017. Sijoitetun pääoman tuotto oli edelleen vähäistä vuosina 2013–2016 mutta parani myöhemmin useimmissa tuoteluokissa, vaikkakin viiden tuotteen osalta sijoitetun pääoman tuotto oli edelleen negatiivinen vuonna 2017.

| (54) | Varastot kasvoivat 17 tuoteluokan osalta. Ainoastaan viiden tuoteluokan varastot pienenivät ja yhden tuoteluokan varastot pysyivät samalla tasolla ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(54)

Varastot kasvoivat 17 tuoteluokan osalta. Ainoastaan viiden tuoteluokan varastot pienenivät ja yhden tuoteluokan varastot pysyivät samalla tasolla ajanjakson aikana.

| (55) | Edellä esitetty analyysi vahvistaa unionin terästeollisuuden tilanteen heikentyneen merkittävästi vuosina 2013–2016. Tämä ilmeni markkinaosuuksien supistumisena ja hintojen merkittävänä alenemisena, mikä esti tuotannonalaa hyötymästä alhaisemmista raaka-ainekustannuksista. Nämä suuntaukset näkyivät niin yleisellä kuin yksittäisten tuotteiden tasolla. Tilanne elpyi osittain vuonna 2017. Monet tuoteluokat eivät ole edelleenkään päässeet kestävän voiton tasolle, mutta joidenkin tilanne on parantunut todennäköisimmin polkumyynnin ja tuetun tuonnin vastaisten toimenpiteiden äskettäisen käyttöönoton seurauksena. Unionin tuotannonalan katsotaan näin ollen yleisesti ja yksittäisten tuoteluokkien osalta olevan edelleen heikossa tilanteessa ja vaikeassa asemassa tuonnin uuden kasvun vuoksi erityisesti, jos kaupan suojatoimenpiteiden kohteena olevista maista tuleva tuonti korvataan tuonnilla, joka suunnataan Yhdysvaltojen markkinoilta muualle 232 §:ään pohjautuvan toiminnan seurauksena. |
| --- | --- |

(55)

Edellä esitetty analyysi vahvistaa unionin terästeollisuuden tilanteen heikentyneen merkittävästi vuosina 2013–2016. Tämä ilmeni markkinaosuuksien supistumisena ja hintojen merkittävänä alenemisena, mikä esti tuotannonalaa hyötymästä alhaisemmista raaka-ainekustannuksista. Nämä suuntaukset näkyivät niin yleisellä kuin yksittäisten tuotteiden tasolla. Tilanne elpyi osittain vuonna 2017. Monet tuoteluokat eivät ole edelleenkään päässeet kestävän voiton tasolle, mutta joidenkin tilanne on parantunut todennäköisimmin polkumyynnin ja tuetun tuonnin vastaisten toimenpiteiden äskettäisen käyttöönoton seurauksena. Unionin tuotannonalan katsotaan näin ollen yleisesti ja yksittäisten tuoteluokkien osalta olevan edelleen heikossa tilanteessa ja vaikeassa asemassa tuonnin uuden kasvun vuoksi erityisesti, jos kaupan suojatoimenpiteiden kohteena olevista maista tuleva tuonti korvataan tuonnilla, joka suunnataan Yhdysvaltojen markkinoilta muualle 232 §:ään pohjautuvan toiminnan seurauksena.

| (56) | Tämä koskee tyypillisesti tuoteluokkia 1, 2 ja 4, jotka ovat tärkeitä unionin kysynnän kannalta, mutta myös koska näitä tuoteluokkia (erityisesti luokkia 1 ja 2) käytetään raaka-aineena muiden terästuotteiden tuottamiseksi. Tuoteluokkien 1, 2 ja 4 taloudellinen tilanne oli negatiivinen vuonna 2016 mutta kääntyi positiiviseksi vuonna 2017 sen jälkeen, kun käyttöön oli otettu polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä useita maita, kuten Kiinaa ja Venäjää, vastaan. Näistä maista tulevan tuonnin on kuitenkin äskettäin osittain korvannut Intiasta, Koreasta ja Turkista tuleva tuonti – jälkimmäiset kaksi ovat merkittäviä toimittajia myös Yhdysvaltoihin. Vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä eli ennen Yhdysvaltojen toimenpiteiden käyttöönottoa tuoteluokan 1 tuonti unioniin on jo kasvanut verrattuna vuoden 2017 ensimmäiseen neljännekseen, ja tämä kasvu johtuu lähinnä Turkista tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(56)

Tämä koskee tyypillisesti tuoteluokkia 1, 2 ja 4, jotka ovat tärkeitä unionin kysynnän kannalta, mutta myös koska näitä tuoteluokkia (erityisesti luokkia 1 ja 2) käytetään raaka-aineena muiden terästuotteiden tuottamiseksi. Tuoteluokkien 1, 2 ja 4 taloudellinen tilanne oli negatiivinen vuonna 2016 mutta kääntyi positiiviseksi vuonna 2017 sen jälkeen, kun käyttöön oli otettu polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä useita maita, kuten Kiinaa ja Venäjää, vastaan. Näistä maista tulevan tuonnin on kuitenkin äskettäin osittain korvannut Intiasta, Koreasta ja Turkista tuleva tuonti – jälkimmäiset kaksi ovat merkittäviä toimittajia myös Yhdysvaltoihin. Vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä eli ennen Yhdysvaltojen toimenpiteiden käyttöönottoa tuoteluokan 1 tuonti unioniin on jo kasvanut verrattuna vuoden 2017 ensimmäiseen neljännekseen, ja tämä kasvu johtuu lähinnä Turkista tulevasta tuonnista.

| (57) | Unioniin suuntautuvan terästuonnin kasvu todennäköisesti estäisi unionin tuotannonalaa, joka ei ole vielä täysin toipunut, hyötymästä viimeaikaisten kaupan suojatoimenpiteiden positiivisesta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(57)

Unioniin suuntautuvan terästuonnin kasvu todennäköisesti estäisi unionin tuotannonalaa, joka ei ole vielä täysin toipunut, hyötymästä viimeaikaisten kaupan suojatoimenpiteiden positiivisesta vaikutuksesta.

3.   Vakavan vahingon uhka

Vakavan vahingon uhka

| (58) | Terästeollisuudesta maaliskuussa 2016 antamassaan tiedonannossa (13) komissio totesi, että unionin terästeollisuuteen kohdistuu useita vakavia haasteita, joita pahentavat globaali ylikapasiteetti, globaalin viennin jyrkkä lisääntyminen ja epäterveiden kaupan käytäntöjen ennennäkemätön kasvu. |
| --- | --- |

(58)

Terästeollisuudesta maaliskuussa 2016 antamassaan tiedonannossa (13) komissio totesi, että unionin terästeollisuuteen kohdistuu useita vakavia haasteita, joita pahentavat globaali ylikapasiteetti, globaalin viennin jyrkkä lisääntyminen ja epäterveiden kaupan käytäntöjen ennennäkemätön kasvu.

13

| (59) | Korjatakseen epäterveen tuonnin aiheuttamia vahinkoja komissio otti samanaikaisesti käyttöön erinäisiä polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä terästuotteiden tuonnissa. Tällä hetkellä yhteensä 19:ää polkumyynnin ja tukien vastaista toimenpidettä sovelletaan 14:ään tutkimuksen kohteena olevaan tuoteluokkaan eri maista tulevan epäterveen tuonnin vuoksi. Tutkimusajanjaksolla eli vuosina 2013–2017 kolmessatoista uudessa tutkimuksessa pääteltiin, että EU:n terästeollisuus kärsi (tai yhdessä tapauksessa oli vaarassa joutua kärsimään) epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamasta merkittävästä vahingosta. |
| --- | --- |

(59)

Korjatakseen epäterveen tuonnin aiheuttamia vahinkoja komissio otti samanaikaisesti käyttöön erinäisiä polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä terästuotteiden tuonnissa. Tällä hetkellä yhteensä 19:ää polkumyynnin ja tukien vastaista toimenpidettä sovelletaan 14:ään tutkimuksen kohteena olevaan tuoteluokkaan eri maista tulevan epäterveen tuonnin vuoksi. Tutkimusajanjaksolla eli vuosina 2013–2017 kolmessatoista uudessa tutkimuksessa pääteltiin, että EU:n terästeollisuus kärsi (tai yhdessä tapauksessa oli vaarassa joutua kärsimään) epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamasta merkittävästä vahingosta.

| (60) | Kuten 55 kappaleessa esitetään, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen heikko ja se on vaikeassa asemassa tuonnin uuden kasvun vuoksi. Yhdysvaltojen äskettäinen päätös olla jättämättä EU:n vienti 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle todennäköisesti heikentää unionin tuottajien mahdollisuuksia viedä tuotteitaan Yhdysvaltoihin ja tekee niiden tilanteesta entistä vaikeamman. |
| --- | --- |

(60)

Kuten 55 kappaleessa esitetään, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen heikko ja se on vaikeassa asemassa tuonnin uuden kasvun vuoksi. Yhdysvaltojen äskettäinen päätös olla jättämättä EU:n vienti 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle todennäköisesti heikentää unionin tuottajien mahdollisuuksia viedä tuotteitaan Yhdysvaltoihin ja tekee niiden tilanteesta entistä vaikeamman.

| (61) | Teräksen tuonti on kasvanut merkittävästi ja pysynyt korkealla tasolla vuonna 2017. Tuonnin lisäkasvu vuonna 2018 – etenkin niistä maista tai niiltä viejiltä, joihin ei sovelleta kaupan suojatoimenpiteitä – todennäköisesti estää tuotannonalaa elpymästä täysin ja hyötymästä näistä toimenpiteistä. Unionin terästeollisuuden katsotaan edelleen olevan heikossa asemassa vastaamaan tuonnin kasvuun. |
| --- | --- |

(61)

Teräksen tuonti on kasvanut merkittävästi ja pysynyt korkealla tasolla vuonna 2017. Tuonnin lisäkasvu vuonna 2018 – etenkin niistä maista tai niiltä viejiltä, joihin ei sovelleta kaupan suojatoimenpiteitä – todennäköisesti estää tuotannonalaa elpymästä täysin ja hyötymästä näistä toimenpiteistä. Unionin terästeollisuuden katsotaan edelleen olevan heikossa asemassa vastaamaan tuonnin kasvuun.

| (62) | Jos väliaikaisia suojatoimenpiteitä ei oteta käyttöön, tilanne todennäköisesti kehittyy tosiasialliseksi vakavaksi vahingoksi lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(62)

Jos väliaikaisia suojatoimenpiteitä ei oteta käyttöön, tilanne todennäköisesti kehittyy tosiasialliseksi vakavaksi vahingoksi lähitulevaisuudessa.

| (63) | Komissio on tässä yhteydessä asetuksen (EU) 2015/478 9 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) 2015/755 6 artiklan 3 kohdan nojalla tarkastellut unioniin suuntautuvan viennin kasvuvauhtia ja sitä todennäköisyyttä, että saatavilla olevaa kapasiteettia käytetään viennin suuntaamiseen unioniin. |
| --- | --- |

(63)

Komissio on tässä yhteydessä asetuksen (EU) 2015/478 9 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) 2015/755 6 artiklan 3 kohdan nojalla tarkastellut unioniin suuntautuvan viennin kasvuvauhtia ja sitä todennäköisyyttä, että saatavilla olevaa kapasiteettia käytetään viennin suuntaamiseen unioniin.

| (64) | Kuten edellä todettiin, unioniin suuntautuva tuonti kasvoi merkittävästi vuosina 2013–2017 eli kokonaisuudessaan 68 prosenttia. Kasvu oli erityisen merkittävää vuoteen 2016 asti, mutta tuonti kasvoi sen jälkeenkin tosin hitaammin. Kuten (37) ja (82) kappaleessa tuodaan kriittisten olosuhteiden osalta esiin, tuonti kasvoi jälleen merkittävästi (lähes 10 %) vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä. Tuonnin kasvuvauhti on näin ollen merkittävä. |
| --- | --- |

(64)

Kuten edellä todettiin, unioniin suuntautuva tuonti kasvoi merkittävästi vuosina 2013–2017 eli kokonaisuudessaan 68 prosenttia. Kasvu oli erityisen merkittävää vuoteen 2016 asti, mutta tuonti kasvoi sen jälkeenkin tosin hitaammin. Kuten (37) ja (82) kappaleessa tuodaan kriittisten olosuhteiden osalta esiin, tuonti kasvoi jälleen merkittävästi (lähes 10 %) vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä. Tuonnin kasvuvauhti on näin ollen merkittävä.

| (65) | Yleisen ylikapasiteettitilanteen vallitessa useissa maissa Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvien rajoittavien toimenpiteiden odotetaan aiheuttavan tasonsa ja laajuutensa vuoksi todennäköisesti huomattavaa terästuotteiden kaupan uudelleensuuntaamista unioniin. |
| --- | --- |

(65)

Yleisen ylikapasiteettitilanteen vallitessa useissa maissa Yhdysvaltojen 232 §:ään pohjautuvien rajoittavien toimenpiteiden odotetaan aiheuttavan tasonsa ja laajuutensa vuoksi todennäköisesti huomattavaa terästuotteiden kaupan uudelleensuuntaamista unioniin.

| (66) | Yhdysvallat on ilmoittanut aikovansa vähentää tuontia noin 13 miljoonalla tonnilla ja on tämän seurauksena ottanut maaliskuussa 2018 käyttöön ylimääräisen 25 prosentin suuruisen tuontitullin lukuisien terästuotteiden tuonnissa. Se teräksen määrä, jota ei enää viedä Yhdysvaltoihin, suuntautuu väistämättä muihin kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(66)

Yhdysvallat on ilmoittanut aikovansa vähentää tuontia noin 13 miljoonalla tonnilla ja on tämän seurauksena ottanut maaliskuussa 2018 käyttöön ylimääräisen 25 prosentin suuruisen tuontitullin lukuisien terästuotteiden tuonnissa. Se teräksen määrä, jota ei enää viedä Yhdysvaltoihin, suuntautuu väistämättä muihin kolmansiin maihin.

| (67) | Jotkin Yhdysvaltoihin vievät tärkeimmät viejät toimittavat perinteisesti terästä myös unionin markkinoille. On erittäin todennäköistä, että nämä maat samoin kuin muut maat ovat suuressa määrin halukkaita suuntamaan vientiään unioniin. Unionin markkinat ovat yleensä houkuttelevat terästuotteille niin kysynnän kuin hintojen kannalta. EU on Kiinan jälkeen mutta ennen Yhdysvaltoja yksi teräksen päämarkkina-alueista, joilla kysyntä on kasvanut viime vuosina ja hinnat ovat nyt myös nousseet. |
| --- | --- |

(67)

Jotkin Yhdysvaltoihin vievät tärkeimmät viejät toimittavat perinteisesti terästä myös unionin markkinoille. On erittäin todennäköistä, että nämä maat samoin kuin muut maat ovat suuressa määrin halukkaita suuntamaan vientiään unioniin. Unionin markkinat ovat yleensä houkuttelevat terästuotteille niin kysynnän kuin hintojen kannalta. EU on Kiinan jälkeen mutta ennen Yhdysvaltoja yksi teräksen päämarkkina-alueista, joilla kysyntä on kasvanut viime vuosina ja hinnat ovat nyt myös nousseet.

| (68) | Tuonnin tulvan aiheuttama toimitusten merkittävä lisääntyminen unionin markkinoille laskee yleisesti hintoja, jolloin hinnat laskevat vuoden 2016 tasoa vastaavalle tasolle, millä on huomattavia kielteisiä seurauksia unionin terästeollisuuden kannattavuudelle. |
| --- | --- |

(68)

Tuonnin tulvan aiheuttama toimitusten merkittävä lisääntyminen unionin markkinoille laskee yleisesti hintoja, jolloin hinnat laskevat vuoden 2016 tasoa vastaavalle tasolle, millä on huomattavia kielteisiä seurauksia unionin terästeollisuuden kannattavuudelle.

4.   Päätelmät

Päätelmät

| (69) | Näissä olosuhteissa ja edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että vaikka unionin terästeollisuus on osittain toipunut joidenkin tuoteluokkien osalta vuonna 2017 erityisesti kaupan suojatoimenpiteiden ansiosta, useimpien arvioitavana olevien tuoteluokkien taloudellinen tilanne on edelleen reippaasti kestävän tason alapuolella, minkä johdosta unionin tuotannonala on edelleen heikossa tilanteessa uutta tuontivyöryä ajatellen. Komissio päättelee näin ollen, että unionin terästeollisuus voi kärsiä vakavia vahinkoja 23:n arvioitavana olevan tuoteluokan osalta. |
| --- | --- |

(69)

Näissä olosuhteissa ja edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että vaikka unionin terästeollisuus on osittain toipunut joidenkin tuoteluokkien osalta vuonna 2017 erityisesti kaupan suojatoimenpiteiden ansiosta, useimpien arvioitavana olevien tuoteluokkien taloudellinen tilanne on edelleen reippaasti kestävän tason alapuolella, minkä johdosta unionin tuotannonala on edelleen heikossa tilanteessa uutta tuontivyöryä ajatellen. Komissio päättelee näin ollen, että unionin terästeollisuus voi kärsiä vakavia vahinkoja 23:n arvioitavana olevan tuoteluokan osalta.

VII   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

1.   Tuonnin kasvu

Tuonnin kasvu

| (70) | Komissio on päätellyt alustavasti, että arvioitavana olevan tuotteen lisääntyneen tuonnin ja vakavan vahingon uhkan välillä on seuraavista syistä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(70)

Komissio on päätellyt alustavasti, että arvioitavana olevan tuotteen lisääntyneen tuonnin ja vakavan vahingon uhkan välillä on seuraavista syistä syy-yhteys.

| (71) | Ensinnäkin muistutetaan, että unionin tuottajien tuottamat tuotteet ovat tarkasteltavana olevien tuotteiden kanssa samankaltaisia tai niiden kanssa suoraan kilpailevia tuotteita. Niillä on samat perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, niitä myydään samojen tai samanlaisten myyntikanavien kautta ja ne kilpailevat hinnan osalta vahvasti keskenään. |
| --- | --- |

(71)

Ensinnäkin muistutetaan, että unionin tuottajien tuottamat tuotteet ovat tarkasteltavana olevien tuotteiden kanssa samankaltaisia tai niiden kanssa suoraan kilpailevia tuotteita. Niillä on samat perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, niitä myydään samojen tai samanlaisten myyntikanavien kautta ja ne kilpailevat hinnan osalta vahvasti keskenään.

| (72) | Kuten IV ja VI jaksossa selostetaan, unionin tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuttaan ja niihin on kohdistunut merkittävää hintapainetta, mikä on johtanut negatiiviseen tai kestämättömään voittoon. Vaikka tuottajat ovat elpyneet, vakava vahinko näyttää joidenkin tuotteiden osalta välittömältä. |
| --- | --- |

(72)

Kuten IV ja VI jaksossa selostetaan, unionin tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuttaan ja niihin on kohdistunut merkittävää hintapainetta, mikä on johtanut negatiiviseen tai kestämättömään voittoon. Vaikka tuottajat ovat elpyneet, vakava vahinko näyttää joidenkin tuotteiden osalta välittömältä.

| (73) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kasvoi vuosina 2013–2017 merkittävästi ja nakersi unionin tuottajien markkinaosuuksia tuontituotteiden EU:n tuottajien hintoja alhaisempien hintojen vuoksi. Tuonnin markkinaosuus kasvoi yleisesti ottaen 12,2 prosentista 17,6 prosenttiin ja tuontihinnat olivat lähes järkiään unionin myyntihintoja alhaisemmat kunkin yksittäisen tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(73)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kasvoi vuosina 2013–2017 merkittävästi ja nakersi unionin tuottajien markkinaosuuksia tuontituotteiden EU:n tuottajien hintoja alhaisempien hintojen vuoksi. Tuonnin markkinaosuus kasvoi yleisesti ottaen 12,2 prosentista 17,6 prosenttiin ja tuontihinnat olivat lähes järkiään unionin myyntihintoja alhaisemmat kunkin yksittäisen tuotteen osalta.

| (74) | Tuonnin kasvun ja unionin tuottajien tilanteen välinen syy-yhteys oli erityisen selvä vuosina 2013–2016, jolloin alhaisin hinnoin tapahtuva tuonti oli huipussaan (+ 62 %) ja EU:n tuottajien hinnat tippuivat 15 prosenttia. Tuoteluokassa 13 hinnat laskivat 20 prosenttia, tuoteluokassa 1 ne laskivat 19 prosenttia ja tuoteluokassa 3 puolestaan 18 prosenttia. Tämän seurauksena samankaltaisten tuotteiden tuottajat unionissa tekivät joko tappiota tai olivat tuskin kannattavuusrajan yläpuolella. Tuonti oli edelleen vuonna 2017 korkealla tasolla ja hinnat alittuivat edelleen yleisestä hintojen noususta huolimatta. EU:n hinnat nousivat mutteivät riittävästi useiden tuotteiden kohdalla, joita myytiin edelleen tappiolla tai pienemmällä voitolla. |
| --- | --- |

(74)

Tuonnin kasvun ja unionin tuottajien tilanteen välinen syy-yhteys oli erityisen selvä vuosina 2013–2016, jolloin alhaisin hinnoin tapahtuva tuonti oli huipussaan (+ 62 %) ja EU:n tuottajien hinnat tippuivat 15 prosenttia. Tuoteluokassa 13 hinnat laskivat 20 prosenttia, tuoteluokassa 1 ne laskivat 19 prosenttia ja tuoteluokassa 3 puolestaan 18 prosenttia. Tämän seurauksena samankaltaisten tuotteiden tuottajat unionissa tekivät joko tappiota tai olivat tuskin kannattavuusrajan yläpuolella. Tuonti oli edelleen vuonna 2017 korkealla tasolla ja hinnat alittuivat edelleen yleisestä hintojen noususta huolimatta. EU:n hinnat nousivat mutteivät riittävästi useiden tuotteiden kohdalla, joita myytiin edelleen tappiolla tai pienemmällä voitolla.

| (75) | Kannattavuus parani joissakin tuoteluokissa, mutta niiden tilanne on edelleen heikko. Aiempien vuosien kehityksen pohjalta nämä tuoteluokat ovat erityisen herkkiä hintapaineelle, ja alhaisilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin lisäkasvu huonontaisi niiden tilannetta merkittävästi. |
| --- | --- |

(75)

Kannattavuus parani joissakin tuoteluokissa, mutta niiden tilanne on edelleen heikko. Aiempien vuosien kehityksen pohjalta nämä tuoteluokat ovat erityisen herkkiä hintapaineelle, ja alhaisilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin lisäkasvu huonontaisi niiden tilannetta merkittävästi.

| (76) | Tässä yhteydessä katsotaan, että Yhdysvaltojen kaupanlaajennuslain 232 §:ään pohjautuvat rajoittavat toimenpiteet aiheuttavat tasonsa ja laajuutensa vuoksi todennäköisesti välitöntä vakavaa vahinkoa unionin tuottajille. |
| --- | --- |

(76)

Tässä yhteydessä katsotaan, että Yhdysvaltojen kaupanlaajennuslain 232 §:ään pohjautuvat rajoittavat toimenpiteet aiheuttavat tasonsa ja laajuutensa vuoksi todennäköisesti välitöntä vakavaa vahinkoa unionin tuottajille.

| (77) | Komissio päättelee tämän vuoksi alustavasti, että arvioitavana olevien 23 tuoteluokan osalta on olemassa syy-yhteys tuonnin lisääntymisen, unionin teräsmarkkinoiden hintoihin kohdistuvan paineen ja unionin tuottajien kokeman vakavan vahingon uhkan välillä. |
| --- | --- |

(77)

Komissio päättelee tämän vuoksi alustavasti, että arvioitavana olevien 23 tuoteluokan osalta on olemassa syy-yhteys tuonnin lisääntymisen, unionin teräsmarkkinoiden hintoihin kohdistuvan paineen ja unionin tuottajien kokeman vakavan vahingon uhkan välillä.

2.   Muut tiedossa olevat tekijät

Muut tiedossa olevat tekijät

| (78) | Sen varmistamiseksi, että vakava vahinko ei johdu muista syistä kuin tuonnin lisääntymisestä, komissio on toteuttanut alustavan analyysin sen määrittämiseksi, ovatko muut tekijät saattaneet vaikuttaa unionin tuottajiin kohdistuvaan vakavaan vahinkoon. |
| --- | --- |

(78)

Sen varmistamiseksi, että vakava vahinko ei johdu muista syistä kuin tuonnin lisääntymisestä, komissio on toteuttanut alustavan analyysin sen määrittämiseksi, ovatko muut tekijät saattaneet vaikuttaa unionin tuottajiin kohdistuvaan vakavaan vahinkoon.

| (79) | Maailmanlaajuisella ylikapasiteetilla todettiin olevan vaikutusta siinä mielessä, että se lisäsi unioniin suuntautuvaa halpatuontia. Tarkasteltavana olevien terästuotteiden kulutus kasvoi eikä näin ollen voinut heikentää syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(79)

Maailmanlaajuisella ylikapasiteetilla todettiin olevan vaikutusta siinä mielessä, että se lisäsi unioniin suuntautuvaa halpatuontia. Tarkasteltavana olevien terästuotteiden kulutus kasvoi eikä näin ollen voinut heikentää syy-yhteyttä.

| (80) | Komissio tarkasteli lisäksi mahdollisuutta, että vakava vahinko olisi aiheutunut Euroopan talousalueen (ETA) jäsenmaista tulevasta tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnista. Unionin ja sen jäsenvaltioiden ja ETA-maiden (Norja, Islanti ja Liechtenstein) välillä tehdyn ETA-sopimuksen seurauksena unioni on yhdentynyt talouden alalla tiiviisti ETA-maiden markkinoiden kanssa sekä tarkasteltavana olevia tuotteita valmistavien tuotannonalojen kanssa. Tuotannonala näillä markkinoilla on hyvin kehittynyt ja sen markkinat kylläiset, minkä vuoksi ETA-maista peräisin olevien tuotteiden sulkemisen suojatoimenpiteiden ulkopuolelle katsotaan vaikuttavan vain vähän (jos ollenkaan) näiden tuotteiden tuonnin määrään. Vaikka näistä maista tuleva tuonti onkin joidenkin tuoteluokkien osalta lisännyt tuontia (kokonaistuonti näistä maista on kasvanut noin 9 %), kyseisen tuonnin osuus kokonaistuonnista on vähäinen (ETA-maiden osuus tuonnista on noin 1,5 % ja niiden markkinaosuus yhteensä 0,3 %). ETA-maat ovat lisäksi perinteisesti vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta vähäisessä määrin Yhdysvaltoihin, jolloin kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riskin katsotaan alustavasti myöskin olevan vähäinen. Kun näin ollen otetaan huomioon perinteisesti vähäiset toimitukset Yhdysvaltoihin, tuotannonalan kehitysaste ETA-markkinoilla ja tähän liittyvä kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen vähäinen riski, komissio katsoo, että tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonti ETA-maista on voinut vaikuttaa vain vähäisesti, jos laisinkaan, vakavan vahingon uhkaan. |
| --- | --- |

(80)

Komissio tarkasteli lisäksi mahdollisuutta, että vakava vahinko olisi aiheutunut Euroopan talousalueen (ETA) jäsenmaista tulevasta tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonnista. Unionin ja sen jäsenvaltioiden ja ETA-maiden (Norja, Islanti ja Liechtenstein) välillä tehdyn ETA-sopimuksen seurauksena unioni on yhdentynyt talouden alalla tiiviisti ETA-maiden markkinoiden kanssa sekä tarkasteltavana olevia tuotteita valmistavien tuotannonalojen kanssa. Tuotannonala näillä markkinoilla on hyvin kehittynyt ja sen markkinat kylläiset, minkä vuoksi ETA-maista peräisin olevien tuotteiden sulkemisen suojatoimenpiteiden ulkopuolelle katsotaan vaikuttavan vain vähän (jos ollenkaan) näiden tuotteiden tuonnin määrään. Vaikka näistä maista tuleva tuonti onkin joidenkin tuoteluokkien osalta lisännyt tuontia (kokonaistuonti näistä maista on kasvanut noin 9 %), kyseisen tuonnin osuus kokonaistuonnista on vähäinen (ETA-maiden osuus tuonnista on noin 1,5 % ja niiden markkinaosuus yhteensä 0,3 %). ETA-maat ovat lisäksi perinteisesti vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta vähäisessä määrin Yhdysvaltoihin, jolloin kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riskin katsotaan alustavasti myöskin olevan vähäinen. Kun näin ollen otetaan huomioon perinteisesti vähäiset toimitukset Yhdysvaltoihin, tuotannonalan kehitysaste ETA-markkinoilla ja tähän liittyvä kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen vähäinen riski, komissio katsoo, että tarkasteltavana olevien tuotteiden tuonti ETA-maista on voinut vaikuttaa vain vähäisesti, jos laisinkaan, vakavan vahingon uhkaan.

| (81) | Komissio ei siis ole havainnut muita tekijöitä, jotka heikentäisivät tuonnin lisääntymisen ja unionin tuottajille aiheutuvan vakavan vahingon välistä syy-yhteyttä. Tutkimuksen loppuaikana toteutetaan kuitenkin kaikkien sellaisten muiden tekijöiden yksityiskohtaisempi tarkastelu, jotka ovat tai ovat saattaneet vaikuttaa vahingon syntymiseen. |
| --- | --- |

(81)

Komissio ei siis ole havainnut muita tekijöitä, jotka heikentäisivät tuonnin lisääntymisen ja unionin tuottajille aiheutuvan vakavan vahingon välistä syy-yhteyttä. Tutkimuksen loppuaikana toteutetaan kuitenkin kaikkien sellaisten muiden tekijöiden yksityiskohtaisempi tarkastelu, jotka ovat tai ovat saattaneet vaikuttaa vahingon syntymiseen.

VIII   KRIITTINEN TILANNE

KRIITTINEN TILANNE

| (82) | Kuten edellä todettiin, unionin teräksen tuottajiin kohdistuu yleisesti vahingon uhka ja vakava vahinko on selvästi toteutumassa. Joidenkin yksittäisten tuoteluokkien osalta on jo viitteitä vakavasta vahingosta. Tuonnin lisäkasvu vaikuttaa todennäköisesti merkittävän haitallisesti tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(82)

Kuten edellä todettiin, unionin teräksen tuottajiin kohdistuu yleisesti vahingon uhka ja vakava vahinko on selvästi toteutumassa. Joidenkin yksittäisten tuoteluokkien osalta on jo viitteitä vakavasta vahingosta. Tuonnin lisäkasvu vaikuttaa todennäköisesti merkittävän haitallisesti tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen kokonaisuudessaan.

| (83) | Komissio on tutkinut, ovatko olosuhteet nyt niin kriittiset, että viivästykset aiheuttaisivat vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Erityisesti tutkittiin, onko tuonti kasvanut viime aikoina. |
| --- | --- |

(83)

Komissio on tutkinut, ovatko olosuhteet nyt niin kriittiset, että viivästykset aiheuttaisivat vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Erityisesti tutkittiin, onko tuonti kasvanut viime aikoina.

| (84) | Kun verrattiin terästuotteiden tuontia vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä ja vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä, tuonti näyttää 23 tuoteluokasta 18:n kohdalla kasvaneen 26 prosenttia. Tämä tuonnin kasvu on huomattavasti merkittävämpää kuin vuosina 2016–2017 todettu kasvu, joka oli noin 2 prosentin luokkaa. |
| --- | --- |

(84)

Kun verrattiin terästuotteiden tuontia vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä ja vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä, tuonti näyttää 23 tuoteluokasta 18:n kohdalla kasvaneen 26 prosenttia. Tämä tuonnin kasvu on huomattavasti merkittävämpää kuin vuosina 2016–2017 todettu kasvu, joka oli noin 2 prosentin luokkaa.

| (85) | Terästuotteille 232 §:n pohjalta asetetut 25 prosentin suuruiset tullit otettiin käyttöön 23 päivänä maaliskuuta 2018. Yhdysvaltojen toimenpiteiden täyttä vaikutusta kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen osalta ei ole tässä vaiheessa mahdollista arvioida. Unioniin suuntautuvan tuonnin kasvun vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä voitaisiin kuitenkin katsoa ennakoivan niiden vaikutuksia ja antavan tämän vuoksi hyvän käsityksen siitä, miten unionin tuonti saattaa vastaisuudessa kehittyä Yhdysvaltojen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(85)

Terästuotteille 232 §:n pohjalta asetetut 25 prosentin suuruiset tullit otettiin käyttöön 23 päivänä maaliskuuta 2018. Yhdysvaltojen toimenpiteiden täyttä vaikutusta kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen osalta ei ole tässä vaiheessa mahdollista arvioida. Unioniin suuntautuvan tuonnin kasvun vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä voitaisiin kuitenkin katsoa ennakoivan niiden vaikutuksia ja antavan tämän vuoksi hyvän käsityksen siitä, miten unionin tuonti saattaa vastaisuudessa kehittyä Yhdysvaltojen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (86) | Yhdysvallat päätti 30 päivänä toukokuuta 2018, että 232 §:n pohjautuvat toimenpiteet olisi pantava täytäntöön unionin, Meksikon ja Kanadan osalta. Komissio pitää myös tätä kriittisenä näkökohtana, koska se ei pelkästään rajoittaisi unionin vientiä vaan myös lisäisi kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riskiä näistä kahdesta muusta merkittävästä teräksentuottajamaasta. |
| --- | --- |

(86)

Yhdysvallat päätti 30 päivänä toukokuuta 2018, että 232 §:n pohjautuvat toimenpiteet olisi pantava täytäntöön unionin, Meksikon ja Kanadan osalta. Komissio pitää myös tätä kriittisenä näkökohtana, koska se ei pelkästään rajoittaisi unionin vientiä vaan myös lisäisi kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riskiä näistä kahdesta muusta merkittävästä teräksentuottajamaasta.

| (87) | Kun otetaan huomioon tuotannonalan heikko tilanne ja tuorein tuonnin kasvu, terästuotteiden uusi ylitarjonta unionin markkinoilla ja siitä seuraava hintapaine vaikuttaisivat epäilemättä vakavasti unionin tuottajien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(87)

Kun otetaan huomioon tuotannonalan heikko tilanne ja tuorein tuonnin kasvu, terästuotteiden uusi ylitarjonta unionin markkinoilla ja siitä seuraava hintapaine vaikuttaisivat epäilemättä vakavasti unionin tuottajien tilanteeseen.

| (88) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että kaupan uudelleensuuntaamisen todellisen riskin vuoksi ja koska merkittävistä teräksentuottajamaista Yhdysvaltoihin suuntautuvaa tuontia rajoitetaan entisestään, on olemassa olosuhteet, joissa minkälainen tahansa viivästys väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotossa aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Sen vuoksi komissio esittää päätelmänään, että väliaikaiset suojatoimenpiteet olisi toteutettava viipymättä. |
| --- | --- |

(88)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että kaupan uudelleensuuntaamisen todellisen riskin vuoksi ja koska merkittävistä teräksentuottajamaista Yhdysvaltoihin suuntautuvaa tuontia rajoitetaan entisestään, on olemassa olosuhteet, joissa minkälainen tahansa viivästys väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotossa aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Sen vuoksi komissio esittää päätelmänään, että väliaikaiset suojatoimenpiteet olisi toteutettava viipymättä.

IX   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (89) | Asetuksen (EU) 2015/478 16 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vakavan vahingon uhkaa koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, mukaan lukien unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(89)

Asetuksen (EU) 2015/478 16 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vakavan vahingon uhkaa koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, mukaan lukien unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

| (90) | Unionin tuotannonala koostuu noin 40 tuottajasta, jotka sijaitsevat monissa unionin jäsenvaltioissa ja työllistivät vuosina 2013–2017 suoraan yli 180 000 henkeä tarkasteltavana olevien 25 tuotteen tuotannossa. On vahvistettu, että unionin tuotannonalaan kohdistuu vakavan vahingon uhka tuonnin lisääntymisen vuoksi. On muistettava, että unionin tuotannonala ei ole hyötynyt kulutuksen kasvusta ja että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen heikko ja vaikeassa asemassa tuonnin uuden kasvun vuoksi. Terästeollisuuden strateginen merkitys on tunnustettu jo kauan (14). Onkin unionin edun mukaista, että sen terästeollisuus on terve ja kilpailukykyinen. On selvää, että jos toimenpiteitä ei toteuteta, unionin tuottajien hinnat alenevat ja markkinaosuus supistuu, mikä vähentää tuotantoa, lisää taloudellisia tappioita ja vähentää työpaikkoja sekä terästeollisuudessa että siihen liittyvillä teollisuudenaloilla. Väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotto korjaa tilapäisesti vakavaa vahinkoa ja helpottaa unionin tuotannonalan sopeutumista. |
| --- | --- |

(90)

Unionin tuotannonala koostuu noin 40 tuottajasta, jotka sijaitsevat monissa unionin jäsenvaltioissa ja työllistivät vuosina 2013–2017 suoraan yli 180 000 henkeä tarkasteltavana olevien 25 tuotteen tuotannossa. On vahvistettu, että unionin tuotannonalaan kohdistuu vakavan vahingon uhka tuonnin lisääntymisen vuoksi. On muistettava, että unionin tuotannonala ei ole hyötynyt kulutuksen kasvusta ja että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen heikko ja vaikeassa asemassa tuonnin uuden kasvun vuoksi. Terästeollisuuden strateginen merkitys on tunnustettu jo kauan (14). Onkin unionin edun mukaista, että sen terästeollisuus on terve ja kilpailukykyinen. On selvää, että jos toimenpiteitä ei toteuteta, unionin tuottajien hinnat alenevat ja markkinaosuus supistuu, mikä vähentää tuotantoa, lisää taloudellisia tappioita ja vähentää työpaikkoja sekä terästeollisuudessa että siihen liittyvillä teollisuudenaloilla. Väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotto korjaa tilapäisesti vakavaa vahinkoa ja helpottaa unionin tuotannonalan sopeutumista.

14

| (91) | Käyttäjät ja tuojat etsivät teräkselle yleisesti mahdollisimman alhaisia hintoja, ja onkin selvää, että ilman toimenpiteitä hinnat olisivat alhaisemmat. On kuitenkin myös niiden edun mukaista, että unionin terästeollisuus on kilpailukykyinen ja elinkelpoinen ja voi täyttää niiden tulevat tarpeet. |
| --- | --- |

(91)

Käyttäjät ja tuojat etsivät teräkselle yleisesti mahdollisimman alhaisia hintoja, ja onkin selvää, että ilman toimenpiteitä hinnat olisivat alhaisemmat. On kuitenkin myös niiden edun mukaista, että unionin terästeollisuus on kilpailukykyinen ja elinkelpoinen ja voi täyttää niiden tulevat tarpeet.

| (92) | Useat tutkimuksen osapuolet ovat tässä yhteydessä väittäneet, ettei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Niiden mukaan toimenpiteet johtaisivat melkoisella varmuudella tarjontapulaan ja asettaisivat unionin tuotannonalan näin vahvempaan neuvotteluasemaan hintapaineen luomiseksi. Lisäksi ne väittivät, että hankintalähteet ovat jo nyt rajalliset polkumyynnin ja tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönottamisen vuoksi ja että tuotteet, joita ei voida saada unionin tuottajilta tai joita ei ole saatavissa riittävästi tai asianmukaisin teknisin eritelmin, on jätettävä suojatoimenpiteiden ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(92)

Useat tutkimuksen osapuolet ovat tässä yhteydessä väittäneet, ettei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Niiden mukaan toimenpiteet johtaisivat melkoisella varmuudella tarjontapulaan ja asettaisivat unionin tuotannonalan näin vahvempaan neuvotteluasemaan hintapaineen luomiseksi. Lisäksi ne väittivät, että hankintalähteet ovat jo nyt rajalliset polkumyynnin ja tuen vastaisten toimenpiteiden käyttöönottamisen vuoksi ja että tuotteet, joita ei voida saada unionin tuottajilta tai joita ei ole saatavissa riittävästi tai asianmukaisin teknisin eritelmin, on jätettävä suojatoimenpiteiden ulkopuolelle.

| (93) | Jotta saataisiin aikaan oikea tasapaino erilaisten oikeutettujen etujen välillä ja koska vakavan vahingon uhka liittyy tässä tapauksessa lähinnä kaupan uudelleensuuntaamisen esiintymiseen, komissio katsoo, että suojatoimenpiteillä olisi säilytettävä perinteiset tuontitasot ja että ainoastaan tämän tason ylittävään tuontiin olisi kohdistettava toimenpiteitä. Tältä osin tariffikiintiöiden järjestelmällä, jossa ei hankaloiteta perinteisiä kauppavirtoja, taataan suojatoimenpiteiden olevan unionin edun mukaiset. Tämäntyyppiset toimenpiteet estäisivät kaupan uudelleensuuntaamisesta unionin tuotannonalalle aiheutuvat kielteiset vaikutukset, ja samalla niillä säilytettäisiin perinteiset kaupan hankintalähteet ja toimiva kilpailu teräsmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(93)

Jotta saataisiin aikaan oikea tasapaino erilaisten oikeutettujen etujen välillä ja koska vakavan vahingon uhka liittyy tässä tapauksessa lähinnä kaupan uudelleensuuntaamisen esiintymiseen, komissio katsoo, että suojatoimenpiteillä olisi säilytettävä perinteiset tuontitasot ja että ainoastaan tämän tason ylittävään tuontiin olisi kohdistettava toimenpiteitä. Tältä osin tariffikiintiöiden järjestelmällä, jossa ei hankaloiteta perinteisiä kauppavirtoja, taataan suojatoimenpiteiden olevan unionin edun mukaiset. Tämäntyyppiset toimenpiteet estäisivät kaupan uudelleensuuntaamisesta unionin tuotannonalalle aiheutuvat kielteiset vaikutukset, ja samalla niillä säilytettäisiin perinteiset kaupan hankintalähteet ja toimiva kilpailu teräsmarkkinoilla.

| (94) | Komissio katsoo näissä olosuhteissa, että riski siitä, että käyttöön otettu toimenpide aiheuttaisi tarjontapulan tai nostaisi hintoja, ei ole merkittävä. Samoin olisi hylättävä väite siitä, että tietyt tuoteluokat on jätettävä suojatoimenpiteiden ulkopuolelle, koska niitä ei voida saada unionin tuottajilta tai niitä ei ole saatavissa riittävästi tai asianmukaisin teknisin eritelmin, sillä perinteiset kauppavirrat taataan. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoo näissä olosuhteissa, että riski siitä, että käyttöön otettu toimenpide aiheuttaisi tarjontapulan tai nostaisi hintoja, ei ole merkittävä. Samoin olisi hylättävä väite siitä, että tietyt tuoteluokat on jätettävä suojatoimenpiteiden ulkopuolelle, koska niitä ei voida saada unionin tuottajilta tai niitä ei ole saatavissa riittävästi tai asianmukaisin teknisin eritelmin, sillä perinteiset kauppavirrat taataan.

| (95) | Komissio päättelee näin ollen alustavasti, että unionin etu edellyttää väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamista käyttöön tullin korotuksen muodossa siten, että korotusta sovelletaan perinteiset kauppavirrat ylittävään tuontiin tuoteluokittain. |
| --- | --- |

(95)

Komissio päättelee näin ollen alustavasti, että unionin etu edellyttää väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamista käyttöön tullin korotuksen muodossa siten, että korotusta sovelletaan perinteiset kauppavirrat ylittävään tuontiin tuoteluokittain.

X   PÄÄTELMÄT JA VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTTO

PÄÄTELMÄT JA VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTTO

1.   Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto

| (96) | Unionin terästeollisuuden pääteltiin alustavasti olevan tilanteessa, jossa arvioitavana oleviin 23 tuoteluokkaan kohdistuu vakavan vahingon uhka, ja tämän tilanteen katsottiin todennäköisesti kehittyvän tosiasialliseksi vakavaksi vahingoksi lähitulevaisuudessa. Näiden kriittisten olosuhteiden vuoksi katsottiin, että olisi toteutettava väliaikaisia suojatoimenpiteitä, jotta estettäisiin sellaiset EU:n terästeollisuudelle aiheutuvat vahingot, joita olisi vaikea korjata ennen tämän tutkimuksen päättämistä. |
| --- | --- |

(96)

Unionin terästeollisuuden pääteltiin alustavasti olevan tilanteessa, jossa arvioitavana oleviin 23 tuoteluokkaan kohdistuu vakavan vahingon uhka, ja tämän tilanteen katsottiin todennäköisesti kehittyvän tosiasialliseksi vakavaksi vahingoksi lähitulevaisuudessa. Näiden kriittisten olosuhteiden vuoksi katsottiin, että olisi toteutettava väliaikaisia suojatoimenpiteitä, jotta estettäisiin sellaiset EU:n terästeollisuudelle aiheutuvat vahingot, joita olisi vaikea korjata ennen tämän tutkimuksen päättämistä.

2.   Toimenpiteiden muoto ja taso

Toimenpiteiden muoto ja taso

| (97) | Toimenpiteiden asianmukaista muotoa valittaessa komissio tarkasteli seuraavia seikkoja. Ensinnäkin unionin koko terästeollisuudelle aiheutuu todennäköisesti vakavaa vahinkoa, koska Yhdysvaltoihin suuntautuvaa teräsvientiä suunnataan uudelleen EU:hun 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden seurauksena. Toiseksi unionin markkinoiden avoimuus olisi turvattava ja perinteiset tuontivirrat säilytettävä. Terästeollisuuden tilanteen suurimmaksi uhkaksi katsotaankin tämä perinteiset kauppavirrat ylittävä liikatuonti. Asetuksen (EU) 2015/478 7 artiklan 2 kohdan ja – erityisesti WTO:n suojalausekesopimuksen 6 artiklaan pohjautuvien – unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti väliaikaiset toimenpiteet olisi toteutettava tariffitoimenpiteinä. |
| --- | --- |

(97)

Toimenpiteiden asianmukaista muotoa valittaessa komissio tarkasteli seuraavia seikkoja. Ensinnäkin unionin koko terästeollisuudelle aiheutuu todennäköisesti vakavaa vahinkoa, koska Yhdysvaltoihin suuntautuvaa teräsvientiä suunnataan uudelleen EU:hun 232 §:ään pohjautuvien toimenpiteiden seurauksena. Toiseksi unionin markkinoiden avoimuus olisi turvattava ja perinteiset tuontivirrat säilytettävä. Terästeollisuuden tilanteen suurimmaksi uhkaksi katsotaankin tämä perinteiset kauppavirrat ylittävä liikatuonti. Asetuksen (EU) 2015/478 7 artiklan 2 kohdan ja – erityisesti WTO:n suojalausekesopimuksen 6 artiklaan pohjautuvien – unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti väliaikaiset toimenpiteet olisi toteutettava tariffitoimenpiteinä.

| (98) | Komissio katsoo tältä pohjalta, kuten 93 kappaleessa mainitaan, että väliaikaiset toimenpiteet olisi toteutettava tariffikiintiöinä, jotka ylittävistä määristä on maksettava lisätulli. Jotta varmistetaan kaikkien perinteisten toimittajien pääsy unionin markkinoille, kyseisten tariffikiintiöiden olisi perustuttava tuonnin keskimääräisiin vuotuisiin tasoihin vuosina 2015, 2016 ja 2017. Koska tariffikiintiöt ovat voimassa 200 kalenteripäivää, kiintiöt olisi vahvistettava suhteessa vuotuisiin lukuihin. |
| --- | --- |

(98)

Komissio katsoo tältä pohjalta, kuten 93 kappaleessa mainitaan, että väliaikaiset toimenpiteet olisi toteutettava tariffikiintiöinä, jotka ylittävistä määristä on maksettava lisätulli. Jotta varmistetaan kaikkien perinteisten toimittajien pääsy unionin markkinoille, kyseisten tariffikiintiöiden olisi perustuttava tuonnin keskimääräisiin vuotuisiin tasoihin vuosina 2015, 2016 ja 2017. Koska tariffikiintiöt ovat voimassa 200 kalenteripäivää, kiintiöt olisi vahvistettava suhteessa vuotuisiin lukuihin.

| (99) | Kiintiön ylittävän määrän lisätulli olisi vahvistettava tasolle, joka vastaa unionin tuotannonalaan kohdistuvan vakavan vahingon ehkäisemistavoitetta. Kun otetaan huomioon vakavan vahingon uhkaa koskevat päätelmät ja se, että vakavaa vahinkoa ei ole vielä yleisesti aiheutunut, komissio katsoo, että vahinkomarginaalin laskeminen unionin tuotannonalan tuotteiden laskennallisen keskimääräisen vahinkoa aiheuttamattoman tonnikohtaisen viimeaikaisen hinnan pohjalta ei näytä asianmukaiselta. |
| --- | --- |

(99)

Kiintiön ylittävän määrän lisätulli olisi vahvistettava tasolle, joka vastaa unionin tuotannonalaan kohdistuvan vakavan vahingon ehkäisemistavoitetta. Kun otetaan huomioon vakavan vahingon uhkaa koskevat päätelmät ja se, että vakavaa vahinkoa ei ole vielä yleisesti aiheutunut, komissio katsoo, että vahinkomarginaalin laskeminen unionin tuotannonalan tuotteiden laskennallisen keskimääräisen vahinkoa aiheuttamattoman tonnikohtaisen viimeaikaisen hinnan pohjalta ei näytä asianmukaiselta.

| (100) | Näissä olosuhteissa komissio katsoo pikemminkin olevan asianmukaisempaa omaksua ennakoiva toimintamalli sen tullin määrän arvioimiseksi, joka on tarpeen, jotta voidaan estää perinteiset kauppavirrat ylittävää tuontia toteutumasta ja aiheuttamasta vakavaa vahinkoa unionin tuotannonalalle sen jälkeen, kun kiintiö on saavutettu. |
| --- | --- |

(100)

Näissä olosuhteissa komissio katsoo pikemminkin olevan asianmukaisempaa omaksua ennakoiva toimintamalli sen tullin määrän arvioimiseksi, joka on tarpeen, jotta voidaan estää perinteiset kauppavirrat ylittävää tuontia toteutumasta ja aiheuttamasta vakavaa vahinkoa unionin tuotannonalalle sen jälkeen, kun kiintiö on saavutettu.

| (101) | Unionin tuotannonala on tältä osin esittänyt riittävänä pelotteena toimivan tullin laskemiseksi kaksi täydentävää menetelmää, joita komissio pitää tätä tarkoitusta varten asianmukaisina: ensimmäinen on unionin teräsmarkkinoiden osittaisen tasapainon malli ja toisessa lasketaan katetuotto terästuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(101)

Unionin tuotannonala on tältä osin esittänyt riittävänä pelotteena toimivan tullin laskemiseksi kaksi täydentävää menetelmää, joita komissio pitää tätä tarkoitusta varten asianmukaisina: ensimmäinen on unionin teräsmarkkinoiden osittaisen tasapainon malli ja toisessa lasketaan katetuotto terästuotteiden osalta.

| (102) | Osittaisen tasapainon malli koostuu erinäisistä kysynnän ja tarjonnan yhtälöistä, joissa keskitytään talouden yhteen osaan ja sovelletaan ceteris paribus -oletusta muuhun osaan taloudesta. Siinä oletetaan myös, että analysoidun skenaarion makrotaloudelliset vaikutukset eivät ole tarpeeksi suuret vaikuttaakseen makrotaloudellisiin aggregaatteihin, kuten yleiseen palkkatasoon taloudessa. |
| --- | --- |

(102)

Osittaisen tasapainon malli koostuu erinäisistä kysynnän ja tarjonnan yhtälöistä, joissa keskitytään talouden yhteen osaan ja sovelletaan ceteris paribus -oletusta muuhun osaan taloudesta. Siinä oletetaan myös, että analysoidun skenaarion makrotaloudelliset vaikutukset eivät ole tarpeeksi suuret vaikuttaakseen makrotaloudellisiin aggregaatteihin, kuten yleiseen palkkatasoon taloudessa.

| (103) | Unionin tuotannonalan ehdottama malli perustuu julkisesti saatavilla olevaan koodiin, joka on ohjelmoitu ja ratkaistu laskentataulukko-ohjelmalla. Osittaisen tasapainon mallit ovat laajemmin tutkintaviranomaisten, myös komission, käyttämä vakioväline kauppapolitiikan analyysissa. |
| --- | --- |

(103)

Unionin tuotannonalan ehdottama malli perustuu julkisesti saatavilla olevaan koodiin, joka on ohjelmoitu ja ratkaistu laskentataulukko-ohjelmalla. Osittaisen tasapainon mallit ovat laajemmin tutkintaviranomaisten, myös komission, käyttämä vakioväline kauppapolitiikan analyysissa.

| (104) | Tässä mallissa, kuten useimmissa muissakin malleissa, käytetään ns. Armingtonin oletusta, jonka mukaan eri lähteistä peräisin olevat tuotteet eivät ole täysin korvattavissa toisillaan. Mallissa tarkastellaan unionin markkinoita, jotka käyttävät ainoastaan unionin kotimaista tarjontaa, tuontitarjontaa suojatoimenpiteiden kohteena olevista maista ja tuontitarjontaa suojatoimenpiteistä vapautetuista maista. Lopuksi siinä käytetään unionin kysyntätoimintoa, joka vastaa yleistä hintatasoa, teräksen kysynnän määrittämiseksi kokonaistasolla ja jaetaan tämä suhteellisten hintojen mukaan kolmelle edellä mainitulle hankintalähteelle. Tätä jälkimmäistä prosessia ohjaavat ns. Armington-joustot eli taloudelliset parametrit, jotka edustavat eri alkuperämaista – jotka eroavat toisistaan niin tuotelajien kuin markkinoiden suhteen – peräisin olevien tuotteiden välistä substituutiojoustoa. |
| --- | --- |

(104)

Tässä mallissa, kuten useimmissa muissakin malleissa, käytetään ns. Armingtonin oletusta, jonka mukaan eri lähteistä peräisin olevat tuotteet eivät ole täysin korvattavissa toisillaan. Mallissa tarkastellaan unionin markkinoita, jotka käyttävät ainoastaan unionin kotimaista tarjontaa, tuontitarjontaa suojatoimenpiteiden kohteena olevista maista ja tuontitarjontaa suojatoimenpiteistä vapautetuista maista. Lopuksi siinä käytetään unionin kysyntätoimintoa, joka vastaa yleistä hintatasoa, teräksen kysynnän määrittämiseksi kokonaistasolla ja jaetaan tämä suhteellisten hintojen mukaan kolmelle edellä mainitulle hankintalähteelle. Tätä jälkimmäistä prosessia ohjaavat ns. Armington-joustot eli taloudelliset parametrit, jotka edustavat eri alkuperämaista – jotka eroavat toisistaan niin tuotelajien kuin markkinoiden suhteen – peräisin olevien tuotteiden välistä substituutiojoustoa.

| (105) | Malliin on saatu tiedot Euroferilta ja Eurostatilta. Armington-joustot ja kysynnän ja tarjonnan joustot ovat peräisin vakiintuneista lähteistä, kuten Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissiolta ja maailmankauppaa analysoivalta verkostolta, jäljempänä ’GTAP’. Armington-jousto on asetettu tasolle 3,75, kysyntäjousto tasolle – 0,5 ja kolme tarjontajoustoa tasolle 4 näiden lähteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Malliin on saatu tiedot Euroferilta ja Eurostatilta. Armington-joustot ja kysynnän ja tarjonnan joustot ovat peräisin vakiintuneista lähteistä, kuten Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissiolta ja maailmankauppaa analysoivalta verkostolta, jäljempänä ’GTAP’. Armington-jousto on asetettu tasolle 3,75, kysyntäjousto tasolle – 0,5 ja kolme tarjontajoustoa tasolle 4 näiden lähteiden mukaisesti.

| (106) | Koska kyseessä on yhden maan malli, on tehtävä tiettyjä eksplisiittisiä ja implisiittisiä oletuksia erityisesti Yhdysvaltojen teräsmarkkinoiden ja 232 §:n käytöstä seuraavien toimenpiteiden vaikutuksen osalta. |
| --- | --- |

(106)

Koska kyseessä on yhden maan malli, on tehtävä tiettyjä eksplisiittisiä ja implisiittisiä oletuksia erityisesti Yhdysvaltojen teräsmarkkinoiden ja 232 §:n käytöstä seuraavien toimenpiteiden vaikutuksen osalta.

| (107) | Ensinnäkin oletetaan, että näillä toimenpiteillä onnistutaan sulkemaan Yhdysvaltojen markkinoilta niiden maiden nykyinen vienti, joihin kohdistuu 232 §:ään pohjautuvia toimenpiteitä. Seuraavaksi tämän markkinoilta poissuljetun viennin se osuus, joka suunnataan EU:n markkinoille, kunkin Yhdysvaltoihin nykyään vievän tuottajamaan osalta lasketaan menetelmällä, jossa tarkastellaan ja painotetaan neljää eri kriteeriä: etäisyys unioniin, sellaisten maiden olemassaolo alueella, jotka voivat ottaa vastaan uudelleensuunnatun viennin, sellaisten maiden olemassaolo alueella, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia, ja käytössä olevien kaupan suojatoimenpiteiden olemassaolo maassa. Tämän laskelman mukaan 72 prosenttia Yhdysvaltojen nykyisestä teräksen tuonnista suunnataan uudelleen EU:n markkinoille, mikä vastaa 55:tä prosenttia unionin koko terästuonnista vuonna 2017. Lisäksi oletetaan, että tämä lisätuonti korvaa samansuuruisen unionin tuotannon. |
| --- | --- |

(107)

Ensinnäkin oletetaan, että näillä toimenpiteillä onnistutaan sulkemaan Yhdysvaltojen markkinoilta niiden maiden nykyinen vienti, joihin kohdistuu 232 §:ään pohjautuvia toimenpiteitä. Seuraavaksi tämän markkinoilta poissuljetun viennin se osuus, joka suunnataan EU:n markkinoille, kunkin Yhdysvaltoihin nykyään vievän tuottajamaan osalta lasketaan menetelmällä, jossa tarkastellaan ja painotetaan neljää eri kriteeriä: etäisyys unioniin, sellaisten maiden olemassaolo alueella, jotka voivat ottaa vastaan uudelleensuunnatun viennin, sellaisten maiden olemassaolo alueella, joilla on huomattavaa ylikapasiteettia, ja käytössä olevien kaupan suojatoimenpiteiden olemassaolo maassa. Tämän laskelman mukaan 72 prosenttia Yhdysvaltojen nykyisestä teräksen tuonnista suunnataan uudelleen EU:n markkinoille, mikä vastaa 55:tä prosenttia unionin koko terästuonnista vuonna 2017. Lisäksi oletetaan, että tämä lisätuonti korvaa samansuuruisen unionin tuotannon.

| (108) | Mallia on täsmennetty edellä mainituilla parametreilla ja markkinatiedot oikaistu edellä kahdessa kappaleessa esitettyjen oletusten osalta. Malli on tämän jälkeen ratkaistu tekemällä kokeiluja erisuuruisilla unionin kiintiöiden ulkopuolisilla suojatoimenpiteillä. Mallin tulosten mukaan 25 prosentin suuruinen tulli mahdollistaisi tuontimäärät, jotka ovat noin 19 prosenttia suuremmat kuin vertailuajanjaksolla 2015–2017. Vielä 32 prosentin suuruinen tulli mahdollistaisi 10 prosenttia suuremman tuonnin kuin vertailuajanjaksolla. Sen sijaan 41 prosentin suuruinen tulli tiputtaisi tuonnin vuosien 2015–2017 tasolle. |
| --- | --- |

(108)

Mallia on täsmennetty edellä mainituilla parametreilla ja markkinatiedot oikaistu edellä kahdessa kappaleessa esitettyjen oletusten osalta. Malli on tämän jälkeen ratkaistu tekemällä kokeiluja erisuuruisilla unionin kiintiöiden ulkopuolisilla suojatoimenpiteillä. Mallin tulosten mukaan 25 prosentin suuruinen tulli mahdollistaisi tuontimäärät, jotka ovat noin 19 prosenttia suuremmat kuin vertailuajanjaksolla 2015–2017. Vielä 32 prosentin suuruinen tulli mahdollistaisi 10 prosenttia suuremman tuonnin kuin vertailuajanjaksolla. Sen sijaan 41 prosentin suuruinen tulli tiputtaisi tuonnin vuosien 2015–2017 tasolle.

| (109) | Makroekonomisen kauppamallin tuloksia on täydennetty erinäisillä mikroekonomisilla tyypillisen katetuoton simulaatioilla 12:n arvioitavana olevan eri tuoteluokan osalta. Analyysin taustalla on oletus, että hintojen laskiessa tuottajat käyttäisivät edelleen täysin kapasiteettinsä ja veisivät unioniin niin kauan, että muuttuvat kustannukset katetaan. Myyntihinnan ja muuttuvien kustannusten välistä marginaalia kutsutaan katetuotoksi. Tuottaja toisin sanoen jatkaisi tuottamista niin kauan, että katetuotto ei ole negatiivinen. Analyysissa vahvistetaan kullekin arvioitavana olevalle kahdelletoista tuoteluokalle sellainen hinta unioniin tuotaessa, jolla EU:hun vientiä harjoittavien tuottajien katetuotto olisi käytetty kokonaan. Tämän hinnan ja vahinkoa aiheuttamattoman unionin markkinoiden kotimaisen hinnan välisestä erotuksesta saadaan näin se kiintiön ulkopuolinen tulli, joka on tarpeen vahinkoa aiheuttamattoman hintatason takaamiseksi unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(109)

Makroekonomisen kauppamallin tuloksia on täydennetty erinäisillä mikroekonomisilla tyypillisen katetuoton simulaatioilla 12:n arvioitavana olevan eri tuoteluokan osalta. Analyysin taustalla on oletus, että hintojen laskiessa tuottajat käyttäisivät edelleen täysin kapasiteettinsä ja veisivät unioniin niin kauan, että muuttuvat kustannukset katetaan. Myyntihinnan ja muuttuvien kustannusten välistä marginaalia kutsutaan katetuotoksi. Tuottaja toisin sanoen jatkaisi tuottamista niin kauan, että katetuotto ei ole negatiivinen. Analyysissa vahvistetaan kullekin arvioitavana olevalle kahdelletoista tuoteluokalle sellainen hinta unioniin tuotaessa, jolla EU:hun vientiä harjoittavien tuottajien katetuotto olisi käytetty kokonaan. Tämän hinnan ja vahinkoa aiheuttamattoman unionin markkinoiden kotimaisen hinnan välisestä erotuksesta saadaan näin se kiintiön ulkopuolinen tulli, joka on tarpeen vahinkoa aiheuttamattoman hintatason takaamiseksi unionin markkinoilla.

| (110) | Analyysissa käytetään raaka-aineiden hintakoria, joka perustuu Metal Bulletingin julkiseen indeksiin, CRU-tietokannasta saatuihin kiinalaisten yritysten muuttuviin kustannuksiin ja Kiinan ja EU:n välisiin rahtikustannuksiin, joiden suuruudeksi oletetaan 60 Yhdysvaltain dollaria tonnilta (minkä on ilmoitettu olevan varovainen arvio). Siinä todetaan, että katetuottojen ja näin myös tarvittavien pelotteena toimivien kiintiön ulkopuolisten tullien olisi oltava suuruudeltaan 19–45 prosenttia (mediaani 34 %), mikä olennaisesti vahvistaisi osittaisen tasapainon mallilla todetun kiintiön ulkopuolisen tullin suuruusluokan. |
| --- | --- |

(110)

Analyysissa käytetään raaka-aineiden hintakoria, joka perustuu Metal Bulletingin julkiseen indeksiin, CRU-tietokannasta saatuihin kiinalaisten yritysten muuttuviin kustannuksiin ja Kiinan ja EU:n välisiin rahtikustannuksiin, joiden suuruudeksi oletetaan 60 Yhdysvaltain dollaria tonnilta (minkä on ilmoitettu olevan varovainen arvio). Siinä todetaan, että katetuottojen ja näin myös tarvittavien pelotteena toimivien kiintiön ulkopuolisten tullien olisi oltava suuruudeltaan 19–45 prosenttia (mediaani 34 %), mikä olennaisesti vahvistaisi osittaisen tasapainon mallilla todetun kiintiön ulkopuolisen tullin suuruusluokan.

| (111) | Komissio on edellä esitetyn perusteella alustavasti todennut, että väliaikainen 25 prosentin suuruinen kiintiön ulkopuolinen tulli riittäisi estämään vakavan vahingon syntymisen. Tämä tulli, joka on alhaisempi kuin perinteisen kaupan varmistavasta mallista saatu 32 prosenttia lisättynä 10 prosentin suuruisella tuonnin kasvulla, edustaa varovaista lähestymistapaa; siinä otetaan huomioon unionin etu odotettaessa huomautuksia asianomaisilta osapuolilta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja kun on tehty yksityiskohtaisempi tutkimus tuonnin kehittymisestä ennen lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(111)

Komissio on edellä esitetyn perusteella alustavasti todennut, että väliaikainen 25 prosentin suuruinen kiintiön ulkopuolinen tulli riittäisi estämään vakavan vahingon syntymisen. Tämä tulli, joka on alhaisempi kuin perinteisen kaupan varmistavasta mallista saatu 32 prosenttia lisättynä 10 prosentin suuruisella tuonnin kasvulla, edustaa varovaista lähestymistapaa; siinä otetaan huomioon unionin etu odotettaessa huomautuksia asianomaisilta osapuolilta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja kun on tehty yksityiskohtaisempi tutkimus tuonnin kehittymisestä ennen lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa.

3.   Kiintiöiden hallinnointi

Kiintiöiden hallinnointi

| (112) | Tariffikiintiöiden optimaalinen käyttö on parasta varmistaa jakamalla ne vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien tulli-ilmoitusten hyväksymispäivien aikajärjestyksen mukaisesti, kuten komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447 (15) säädetään. Kaikille unionin tuojille olisi varmistettava tasavertainen ja jatkuva mahdollisuus käyttää kiintiöitä. Tämä hallinnointimenettely edellyttää jäsenvaltioiden ja komission välistä tiivistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

(112)

Tariffikiintiöiden optimaalinen käyttö on parasta varmistaa jakamalla ne vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien tulli-ilmoitusten hyväksymispäivien aikajärjestyksen mukaisesti, kuten komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447 (15) säädetään. Kaikille unionin tuojille olisi varmistettava tasavertainen ja jatkuva mahdollisuus käyttää kiintiöitä. Tämä hallinnointimenettely edellyttää jäsenvaltioiden ja komission välistä tiivistä yhteistyötä.

15

| (113) | Mahdollisuus olla soveltamatta tariffikiintiötä kehitysmaista tuotuihin tavaroihin riippuu tavaroiden alkuperästä. Tästä syystä olisi sovellettava unionissa tällä hetkellä voimassa olevia muun kuin etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän määrittämisen perusteita. |
| --- | --- |

(113)

Mahdollisuus olla soveltamatta tariffikiintiötä kehitysmaista tuotuihin tavaroihin riippuu tavaroiden alkuperästä. Tästä syystä olisi sovellettava unionissa tällä hetkellä voimassa olevia muun kuin etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän määrittämisen perusteita.

| (114) | Jotta perinteiset kauppavirrat voisivat edelleen jatkua, kullekin tuoteluokalle, jota varten tällä asetuksella otetaan käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, määritetään erityinen kiintiö tuotteiden alkuperämaasta riippumatta. Tutkimuksen loppuaikana määritetään, onko suotavaa jakaa kullekin viejämaalle oma kiintiönsä perinteisten kauppavirtojen varmistamiseksi näistä maista ja ottaen huomioon väliaikaisten toimenpiteiden vaikutukset. Komissio tarkastelee erityisesti nykyisin voimassa olevien polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden mahdollista vaikutusta maakohtaisen kiintiön jakamiseen ja käyttöön. |
| --- | --- |

(114)

Jotta perinteiset kauppavirrat voisivat edelleen jatkua, kullekin tuoteluokalle, jota varten tällä asetuksella otetaan käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, määritetään erityinen kiintiö tuotteiden alkuperämaasta riippumatta. Tutkimuksen loppuaikana määritetään, onko suotavaa jakaa kullekin viejämaalle oma kiintiönsä perinteisten kauppavirtojen varmistamiseksi näistä maista ja ottaen huomioon väliaikaisten toimenpiteiden vaikutukset. Komissio tarkastelee erityisesti nykyisin voimassa olevien polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden mahdollista vaikutusta maakohtaisen kiintiön jakamiseen ja käyttöön.

4.   Sovellettavat polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet

Sovellettavat polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet

| (115) | Kun määritetty tullivapaa kiintiö on saavutettu, sovelletaan suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(115)

Kun määritetty tullivapaa kiintiö on saavutettu, sovelletaan suojatoimenpiteitä.

| (116) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että useiden tuoteluokkien osalta jo käytössä olevat polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet yhdessä samalle tuonnille määrättävien suojatoimenpiteiden kanssa aiheuttaisivat kohtuuttoman raskaan taakan joillekin vientiä EU:hun suunnitteleville vientiä harjoittaville tuottajille ja saattavat estää niitä pääsemästä unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(116)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että useiden tuoteluokkien osalta jo käytössä olevat polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet yhdessä samalle tuonnille määrättävien suojatoimenpiteiden kanssa aiheuttaisivat kohtuuttoman raskaan taakan joillekin vientiä EU:hun suunnitteleville vientiä harjoittaville tuottajille ja saattavat estää niitä pääsemästä unionin markkinoille.

| (117) | Nykyisten väliaikaisten suojatoimenpiteiden piiriin kuuluvien 12 terästuotteiden luokan osalta joihinkin alkuperämaihin sovelletaan nykyisin polkumyynti- ja tasoitustulleja. Tämän vuoksi on syytä tarkastella, johtaisiko näiden toimenpiteiden ja suojatoimenpiteiden yhteisvaikutus haluttua suurempaan vaikutukseen (16). Jotta vältyttäisiin ”kaksinkertaisilta korjauksilta” tariffikiintiön ylittyessä, nykyinen polkumyynti- ja tasoitustulli suspendoidaan tai sen määrää vähennetään sen varmistamiseksi, että näiden toimenpiteiden yhteisvaikutus ei ylitä käytössä olevien suojatoimenpiteiden tai polkumyynti-/tasoitustullien suurinta määrää. |
| --- | --- |

(117)

Nykyisten väliaikaisten suojatoimenpiteiden piiriin kuuluvien 12 terästuotteiden luokan osalta joihinkin alkuperämaihin sovelletaan nykyisin polkumyynti- ja tasoitustulleja. Tämän vuoksi on syytä tarkastella, johtaisiko näiden toimenpiteiden ja suojatoimenpiteiden yhteisvaikutus haluttua suurempaan vaikutukseen (16). Jotta vältyttäisiin ”kaksinkertaisilta korjauksilta” tariffikiintiön ylittyessä, nykyinen polkumyynti- ja tasoitustulli suspendoidaan tai sen määrää vähennetään sen varmistamiseksi, että näiden toimenpiteiden yhteisvaikutus ei ylitä käytössä olevien suojatoimenpiteiden tai polkumyynti-/tasoitustullien suurinta määrää.

16

5.   Kesto

Kesto

| (118) | Väliaikaisia toimenpiteitä olisi sovellettava 200 kalenteripäivää tämän asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(118)

Väliaikaisia toimenpiteitä olisi sovellettava 200 kalenteripäivää tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

XI   TIETTYJEN MAIDEN JÄTTÄMINEN VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE

TIETTYJEN MAIDEN JÄTTÄMINEN VÄLIAIKAISTEN TOIMENPITEIDEN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE

| (119) | Asetuksen (EU) 2015/478 18 artiklan ja unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti suojatoimenpiteitä ei pitäisi soveltaa kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, jos kyseisen maan osuus kyseisen tuotteen tuonnista unioniin ei ole enemmän kuin kolme prosenttia, edellyttäen, että kaikkien niiden WTO:n jäsenenä olevien kehitysmaiden, joiden osuus unionin tuonnista on vähemmän kuin kolme prosenttia, osuus kyseisen tuotteen kokonaistuonnista unioniin on yhteensä enintään yhdeksän prosenttia. |
| --- | --- |

(119)

Asetuksen (EU) 2015/478 18 artiklan ja unionin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti suojatoimenpiteitä ei pitäisi soveltaa kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, jos kyseisen maan osuus kyseisen tuotteen tuonnista unioniin ei ole enemmän kuin kolme prosenttia, edellyttäen, että kaikkien niiden WTO:n jäsenenä olevien kehitysmaiden, joiden osuus unionin tuonnista on vähemmän kuin kolme prosenttia, osuus kyseisen tuotteen kokonaistuonnista unioniin on yhteensä enintään yhdeksän prosenttia.

| (120) | Komission alustavien päätelmien mukaan tarkasteltavana olevat tietyistä kehitysmaista peräisin olevat tuoteluokat täyttävät edellä mainitusta poikkeuksesta hyötymistä koskevat vaatimukset. Liitteessä IV (Luettelo sellaisista kehitysmaista peräisin olevista tuotteista, joihin sovelletaan väliaikaisia toimenpiteitä) luetellaan kyseiset kehitysmaat tämän asetuksen soveltamiseksi. Siinä myös mainitaan kunkin 23 tuoteluokan osalta kehitysmaat, joihin väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan. Komissio katsoo tässä vaiheessa aiheelliseksi laskea kehitysmaista tulevan tuonnin määrän kussakin tuoteluokassa, sillä tariffikiintiö vahvistetaan viittaamalla myös kustakin luokasta yksittäin tulevaan perinteiseen kauppavirtaan. Tämä ei vaikuta tuleviin päätöksiin siitä, voidaanko jotakin maata pitää kehitysmaana. |
| --- | --- |

(120)

Komission alustavien päätelmien mukaan tarkasteltavana olevat tietyistä kehitysmaista peräisin olevat tuoteluokat täyttävät edellä mainitusta poikkeuksesta hyötymistä koskevat vaatimukset. Liitteessä IV (Luettelo sellaisista kehitysmaista peräisin olevista tuotteista, joihin sovelletaan väliaikaisia toimenpiteitä) luetellaan kyseiset kehitysmaat tämän asetuksen soveltamiseksi. Siinä myös mainitaan kunkin 23 tuoteluokan osalta kehitysmaat, joihin väliaikaisia toimenpiteitä sovelletaan. Komissio katsoo tässä vaiheessa aiheelliseksi laskea kehitysmaista tulevan tuonnin määrän kussakin tuoteluokassa, sillä tariffikiintiö vahvistetaan viittaamalla myös kustakin luokasta yksittäin tulevaan perinteiseen kauppavirtaan. Tämä ei vaikuta tuleviin päätöksiin siitä, voidaanko jotakin maata pitää kehitysmaana.

Luettelo sellaisista kehitysmaista peräisin olevista tuotteista, joihin sovelletaan väliaikaisia toimenpiteitä

| (121) | Kuten edellä 80 kappaleessa esitetään ja kun otetaan huomioon markkinoiden läheinen yhdentyminen ETA-maiden markkinoiden kanssa, näistä maista tulevan tuonnin kokonaismäärät ja kaupan uudelleensuuntaamisen vähäinen riski, komissio katsoo, että Norjasta, Islannista ja Liechtensteinista peräisin olevat arvioitavana olevat tuotteet olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, |
| --- | --- |

(121)

Kuten edellä 80 kappaleessa esitetään ja kun otetaan huomioon markkinoiden läheinen yhdentyminen ETA-maiden markkinoiden kanssa, näistä maista tulevan tuonnin kokonaismäärät ja kaupan uudelleensuuntaamisen vähäinen riski, komissio katsoo, että Norjasta, Islannista ja Liechtensteinista peräisin olevat arvioitavana olevat tuotteet olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Avataan kullekin liitteessä I luetellulle 23 tuoteluokalle unioniin tuontia koskevat tariffikiintiöt 200 päivän ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta.

2.   Tariffikiintiöt täsmennetään liitteessä V (määritelty viittaamalla niihin liittyviin CN-koodeihin).

3.   Kun asianomainen tariffikiintiö on käytetty loppuun tai kun kyseisten tuoteluokkien tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, kannetaan 25 prosentin suuruinen lisätulli. Tätä lisätullia sovelletaan tuotavan tuotteen tullausarvoon.

2 artikla

1.   Sellaisen tuotteen alkuperä, johon tätä asetusta sovelletaan, määritetään muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien unionin voimassa olevien säännösten mukaisesti.

2.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

3 artikla

Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat tariffikiintiöitä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 49–54 artiklassa säädetyn tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmän mukaisesti.

4 artikla

Sellaista 1 artiklassa tarkoitettujen tuoteluokkien tuontia, joka on jo matkalla unioniin tämän asetuksen voimaantulopäivänä ja jonka määräpaikkaa ei voida muuttaa, ei lueta esitettyihin tariffikiintiöihin eikä siihen sovelleta 1 artiklassa vahvistettua lisätullia vaan se voidaan luovuttaa vapaaseen liikkeeseen.

5 artikla

Jäsenvaltiot ja komissio toimivat tiiviissä yhteistyössä tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.

6 artikla

1.   Jollei 2 kohdasta muuta johdu, jostakin liitteessä IV mainitusta kehitysmaasta peräisin olevaan liitteessä I mainittujen 23 tuoteluokan tuontiin ei sovelleta tariffikiintiöitä eikä niistä kanneta 1 artiklassa tarkoitettua lisätullia.

2.   Liitteessä IV täsmennetään kunkin näiden 23 tuoteluokan osalta ne alkuperämaina olevat kehitysmaat, joihin sovelletaan 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

7 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä ei sovelleta Norjasta, Islannista tai Liechtensteinista peräisin oleviin tuotteisiin.

8 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 83, 27.3.2015, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33.

2

(3)  
  EUVL C 111, 26.3.2018, s. 29.

3

(4)  
  EUVL C 225, 28.6.2018, s. 54.

4

(5)  Ennakkovalvontatoimenpiteet otettiin käyttöön huhtikuussa 2018 unionin ennakkovalvonnan käyttöönotosta tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden tuonnissa 28 päivänä huhtikuuta 2016 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/670 (EUVL L 115, 29.4.2016, s. 37).

5

(6)  
  EUVL C 225, 28.6.2018, s. 54.

6

(7)  Asia nro COMP/ECSC.1351 Usinor/Arbed/Aceralia ja asia nro COMP/M.4137, Mittal/Arcelor.

7

(8)  Ks. erityisesti IV jakso ja VI jakson 1 ja 2 kohta.

8

(9)  Ks. OECD:n teräskomitean 83. ja 84. kokouksen raportit, saatavilla osoitteessa http://www.oecd.org/sti/ind/steel.htm.

9

(10)  Sama kuin edellä, 83. raportti.

10

(11)  Yhdysvaltojen kauppaministeri Rossin lehdistötiedote https://www.commerce.gov/news/press-releases/2018/02/secretary-ross-releases-steel-and-aluminum-232-reports-coordination.

11

(12)  Yhdysvaltojen kauppaministeriön raportti 232 §:n nojalla, https://www.commerce.gov/sites/commerce.gov/files/the_effect_of_imports_of_steel_on_the_national_security_-_with_redactions_-_20180111.pdf.

12

(13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille ”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen”, COM(2016) 155 final, 16.3.2016.

13

(14)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille ”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen”, 16.3.2016 (COM(2016) 155 final).

14

(15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/477, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2015, toimenpiteistä, joita unioni voi toteuttaa polkumyyntitoimenpiteiden tai tukien vastaisten toimenpiteiden ja suojatoimenpiteiden yhteisvaikutuksen yhteydessä (EUVL L 83, 27.3.2015, s. 11).

16

---

LIITE I – Tarkasteltavana olevat tuotteet

| Tuotenumero | Tuoteluokka | CN-koodit |
| --- | --- | --- |
| 1 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Metallipinnoitetut levyt | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Tinatut tuotteet | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 12 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Betoniteräs | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Ruostumaton valssilanka | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Ponttirauta ja -teräs | 7301 10 00 |
| 20 | Kaasuputket | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Putkipalkit | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Ruostumattomat saumattomat putket | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Laakeroidut putket | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 25 | Suuret hitsatut putket | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Muut hitsatut putket | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 28 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Tuotenumero

Tuoteluokka

CN-koodit

1

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7225 99 00 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Metallipinnoitetut levyt

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Tinatut tuotteet

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

12

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Betoniteräs

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Ruostumaton valssilanka

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Ponttirauta ja -teräs

7301 10 00

20

Kaasuputket

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Putkipalkit

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Ruostumattomat saumattomat putket

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Laakeroidut putket

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

25

Suuret hitsatut putket

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Muut hitsatut putket

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

28

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

LIITE II

II.1 – Tuonnin kasvu 23 tuoteluokassa (tonnia)

| Tuotenumero | Tuoteluokka | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kasvu vuonna 2017 verrattuna vuoteen 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 | 45 % |
| 2 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 | 34 % |
| 3 | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 | 42 % |
| 4 | Metallipinnoitetut levyt | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 | 168 % |
| 5 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 | 34 % |
| 6 | Tinatut tuotteet | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 | 12 % |
| 7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 | 78 % |
| 8 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 | 148 % |
| 9 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 | 40 % |
| 12 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 | 52 % |
| 13 | Betoniteräs | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 | 126 % |
| 14 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 | 41 % |
| 15 | Ruostumaton valssilanka | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 | 21 % |
| 16 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 | 86 % |
| 17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 | 17 % |
| 18 | Ponttirauta ja -teräs | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 | 436 % |
| 20 | Kaasuputket | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 | 43 % |
| 21 | Putkipalkit | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 | 78 % |
| 22 | Ruostumattomat saumattomat putket | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 | 31 % |
| 23 | Laakeroidut putket | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 | 16 % |
| 25 | Suuret hitsatut putket | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 | 264 % |
| 26 | Muut hitsatut putket | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 | 20 % |
| 28 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 573 988 | 722 719 | 692 714 | 736 500 | 722 633 | 26 % |

Tuotenumero

Tuoteluokka

2013

2014

2015

2016

2017

Kasvu vuonna 2017 verrattuna vuoteen 2013

1

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

45 %

2

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

34 %

3

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

42 %

4

Metallipinnoitetut levyt

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

168 %

5

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

34 %

6

Tinatut tuotteet

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

12 %

7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

78 %

8

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

148 %

9

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

40 %

12

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

52 %

13

Betoniteräs

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

126 %

14

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

41 %

15

Ruostumaton valssilanka

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

21 %

16

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

86 %

17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

17 %

18

Ponttirauta ja -teräs

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

436 %

20

Kaasuputket

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

43 %

21

Putkipalkit

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

78 %

22

Ruostumattomat saumattomat putket

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

31 %

23

Laakeroidut putket

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

16 %

25

Suuret hitsatut putket

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

264 %

26

Muut hitsatut putket

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

20 %

28

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

573 988

722 719

692 714

736 500

722 633

26 %

II.2 – Tuonnin kasvu 23 tuoteluokassa (tonnia)

| Tuotenumero | Tuoteluokka | V. 2017 ensimmäinen neljännes | V. 2018 ensimmäinen neljännes | Kasvu vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä verrattuna vuoden 2018 ensimmäiseen neljännekseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 1 810 764 | 2 079 408 | 15 % |
| 2 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 679 628 | 630 459 | – 7 % |
| 3 | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 80 836 | 114 451 | 42 % |
| 4 | Metallipinnoitetut levyt | 1 482 049 | 1 190 741 | – 20 % |
| 5 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 212 209 | 201 838 | – 5 % |
| 6 | Tinatut tuotteet | 146 457 | 168 583 | 15 % |
| 7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 676 207 | 640 176 | – 5 % |
| 8 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 122 092 | 107 577 | – 12 % |
| 9 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 229 981 | 280 549 | 22 % |
| 12 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 319 420 | 466 154 | 46 % |
| 13 | Betoniteräs | 210 505 | 551 316 | 162 % |
| 14 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 40 602 | 49 988 | 23 % |
| 15 | Ruostumaton valssilanka | 14 956 | 19 642 | 31 % |
| 16 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 560 863 | 641 668 | 14 % |
| 17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 73 733 | 139 670 | 89 % |
| 18 | Ponttirauta ja -teräs | 19 947 | 20 326 | 2 % |
| 20 | Kaasuputket | 94 430 | 120 512 | 28 % |
| 21 | Putkipalkit | 223 618 | 256 998 | 15 % |
| 22 | Ruostumattomat saumattomat putket | 12 411 | 12 399 | 0 % |
| 23 | Laakeroidut putket | 1 316 | 1 498 | 14 % |
| 25 | Suuret hitsatut putket | 48 791 | 51 285 | 5 % |
| 26 | Muut hitsatut putket | 145 059 | 153 106 | 6 % |
| 28 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 176 299 | 202 450 | 15 % |

Tuotenumero

Tuoteluokka

V. 2017 ensimmäinen neljännes

V. 2018 ensimmäinen neljännes

Kasvu vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä verrattuna vuoden 2018 ensimmäiseen neljännekseen

1

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

1 810 764

2 079 408

15 %

2

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

679 628

630 459

– 7 %

3

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

80 836

114 451

42 %

4

Metallipinnoitetut levyt

1 482 049

1 190 741

– 20 %

5

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

212 209

201 838

– 5 %

6

Tinatut tuotteet

146 457

168 583

15 %

7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

676 207

640 176

– 5 %

8

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

122 092

107 577

– 12 %

9

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

229 981

280 549

22 %

12

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

319 420

466 154

46 %

13

Betoniteräs

210 505

551 316

162 %

14

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

40 602

49 988

23 %

15

Ruostumaton valssilanka

14 956

19 642

31 %

16

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

560 863

641 668

14 %

17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

73 733

139 670

89 %

18

Ponttirauta ja -teräs

19 947

20 326

2 %

20

Kaasuputket

94 430

120 512

28 %

21

Putkipalkit

223 618

256 998

15 %

22

Ruostumattomat saumattomat putket

12 411

12 399

0 %

23

Laakeroidut putket

1 316

1 498

14 %

25

Suuret hitsatut putket

48 791

51 285

5 %

26

Muut hitsatut putket

145 059

153 106

6 %

28

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

176 299

202 450

15 %

II.3 – Tuonnin kasvu 5 tuoteluokassa (tonnia)

| Tuotenumero | Tuoteluokka | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kasvu vuonna 2017 verrattuna vuoteen 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt | 34 319 | 40 218 | 37 542 | 31 407 | 32 917 | – 4 % |
| 11 | Suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet | 147 565 | 160 580 | 150 047 | 156 477 | 121 947 | – 17 % |
| 19 | Rautateiden materiaali | 1 376 | 1 096 | 1 240 | 1 521 | 1 342 | – 2 % |
| 24 | Muut saumattomat putket | 456 167 | 528 245 | 475 132 | 464 876 | 402 600 | – 12 % |
| 27 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot | 456 791 | 521 976 | 484 927 | 459 327 | 458 310 | 0 % |

Tuotenumero

Tuoteluokka

2013

2014

2015

2016

2017

Kasvu vuonna 2017 verrattuna vuoteen 2013

10

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut kvarttolevyt

34 319

40 218

37 542

31 407

32 917

– 4 %

11

Suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet

147 565

160 580

150 047

156 477

121 947

– 17 %

19

Rautateiden materiaali

1 376

1 096

1 240

1 521

1 342

– 2 %

24

Muut saumattomat putket

456 167

528 245

475 132

464 876

402 600

– 12 %

27

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmänä viimeistellyt tangot

456 791

521 976

484 927

459 327

458 310

0 %

---

LIITE III – 23:a tuoteluokkaa koskevat taloudelliset indikaattorit

Tuote 1 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 30 225 632 | 31 095 524 | 33 121 273 | 34 158 703 | 32 768 375 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 4 814 207 | 5 212 268 | 7 807 441 | 8 574 007 | 6 991 376 |
| Markkinaosuus (%) | 15,9 % | 16,8 % | 23,6 % | 25,1 % | 21,3 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 463 | 442 | 396 | 351 | 492 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 75 % | 75 % | 76 % | 75 % | 76 % |
| Tuotanto (tonnia) | 76 871 621 | 77 990 908 | 77 331 686 | 77 563 694 | 79 568 514 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 25 411 425 | 25 883 256 | 25 313 832 | 25 584 696 | 25 776 999 |
| Markkinaosuus (%) | 84,1 % | 83,2 % | 76,4 % | 74,9 % | 78,7 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 519 | 493 | 455 | 422 | 556 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 1,9 % | 0,0 % | – 3,1 % | – 1,0 % | 7,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 37 467 | 35 573 | 35 038 | 33 557 | 34 815 |
| Varastot | 2 572 574 | 2 580 258 | 2 585 958 | 2 617 556 | 2 749 280 |
| Kassavirta | 448 135 738 | 1 065 492 450 | 763 891 666 | 603 485 811 | 1 369 472 142 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 3,8 % | 1,0 % | – 6,6 % | – 1,0 % | 7,7 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

30 225 632

31 095 524

33 121 273

34 158 703

32 768 375

Tuonti

Määrä (tonnia)

4 814 207

5 212 268

7 807 441

8 574 007

6 991 376

Markkinaosuus (%)

15,9 %

16,8 %

23,6 %

25,1 %

21,3 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

463

442

396

351

492

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

75 %

75 %

76 %

75 %

76 %

Tuotanto (tonnia)

76 871 621

77 990 908

77 331 686

77 563 694

79 568 514

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

25 411 425

25 883 256

25 313 832

25 584 696

25 776 999

Markkinaosuus (%)

84,1 %

83,2 %

76,4 %

74,9 %

78,7 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

519

493

455

422

556

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 1,9 %

0,0 %

– 3,1 %

– 1,0 %

7,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

37 467

35 573

35 038

33 557

34 815

Varastot

2 572 574

2 580 258

2 585 958

2 617 556

2 749 280

Kassavirta

448 135 738

1 065 492 450

763 891 666

603 485 811

1 369 472 142

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 3,8 %

1,0 %

– 6,6 %

– 1,0 %

7,7 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 11,5 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

11,5 %

Tuote 2 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 9 772 904 | 9 728 449 | 10 353 391 | 9 849 904 | 10 085 487 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 1 832 159 | 1 903 092 | 2 759 877 | 1 998 437 | 2 462 471 |
| Markkinaosuus (%) | 18,7 % | 19,6 % | 26,7 % | 20,3 % | 24,4 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 566 | 546 | 485 | 474 | 606 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 71 % | 75 % | 75 % | 75 % | 77 % |
| Tuotanto (tonnia) | 40 855 196 | 41 632 189 | 41 639 946 | 41 738 974 | 42 811 283 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 7 920 370 | 7 805 648 | 7 570 764 | 7 829 002 | 7 602 288 |
| Markkinaosuus (%) | 81,0 % | 80,2 % | 73,1 % | 79,5 % | 75,4 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 588 | 558 | 522 | 495 | 633 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 4,4 % | – 2,8 % | – 3,0 % | 0,6 % | 9,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 12 690 | 11 973 | 11 550 | 11 230 | 11 264 |
| Varastot | 1 078 838 | 1 052 246 | 1 064 061 | 1 054 347 | 1 093 798 |
| Kassavirta | 200 559 843 | 413 849 620 | 324 264 435 | 454 766 919 | 375 807 983 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 8,0 % | – 2,4 % | – 12,8 % | – 3,1 % | 4,0 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

9 772 904

9 728 449

10 353 391

9 849 904

10 085 487

Tuonti

Määrä (tonnia)

1 832 159

1 903 092

2 759 877

1 998 437

2 462 471

Markkinaosuus (%)

18,7 %

19,6 %

26,7 %

20,3 %

24,4 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

566

546

485

474

606

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

71 %

75 %

75 %

75 %

77 %

Tuotanto (tonnia)

40 855 196

41 632 189

41 639 946

41 738 974

42 811 283

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

7 920 370

7 805 648

7 570 764

7 829 002

7 602 288

Markkinaosuus (%)

81,0 %

80,2 %

73,1 %

79,5 %

75,4 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

588

558

522

495

633

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 4,4 %

– 2,8 %

– 3,0 %

0,6 %

9,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

12 690

11 973

11 550

11 230

11 264

Varastot

1 078 838

1 052 246

1 064 061

1 054 347

1 093 798

Kassavirta

200 559 843

413 849 620

324 264 435

454 766 919

375 807 983

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 8,0 %

– 2,4 %

– 12,8 %

– 3,1 %

4,0 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 4,3 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

4,3 %

Tuote 3 Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 1 267 827 | 1 287 448 | 1 223 892 | 1 255 417 | 1 350 354 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 266 559 | 285 132 | 280 256 | 318 496 | 379 649 |
| Markkinaosuus (%) | 21,0 % | 22,1 % | 22,9 % | 25,4 % | 28,1 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 648 | 617 | 578 | 502 | 642 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 87 % | 80 % | 80 % | 82 % | 81 % |
| Tuotanto (tonnia) | 1 080 894 | 1 110 013 | 1 052 273 | 1 032 560 | 1 114 309 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 1 001 268 | 1 002 316 | 943 636 | 936 553 | 969 977 |
| Markkinaosuus (%) | 79,0 % | 77,9 % | 77,1 % | 74,6 % | 71,8 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 705 | 657 | 606 | 576 | 699 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 8,9 % | – 8,1 % | – 13,0 % | – 14,3 % | – 3,2 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 1 522 | 1 707 | 2 087 | 2 069 | 2 065 |
| Varastot | 45 680 | 136 605 | 142 998 | 125 466 | 148 259 |
| Kassavirta | 110 221 498 | 213 556 132 | 127 226 053 | 131 151 436 | – 89 295 095 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 18,3 % | – 11,7 % | – 38,3 % | – 17,9 % | – 3,4 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

1 267 827

1 287 448

1 223 892

1 255 417

1 350 354

Tuonti

Määrä (tonnia)

266 559

285 132

280 256

318 496

379 649

Markkinaosuus (%)

21,0 %

22,1 %

22,9 %

25,4 %

28,1 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

648

617

578

502

642

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

87 %

80 %

80 %

82 %

81 %

Tuotanto (tonnia)

1 080 894

1 110 013

1 052 273

1 032 560

1 114 309

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

1 001 268

1 002 316

943 636

936 553

969 977

Markkinaosuus (%)

79,0 %

77,9 %

77,1 %

74,6 %

71,8 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

705

657

606

576

699

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 8,9 %

– 8,1 %

– 13,0 %

– 14,3 %

– 3,2 %

Työllisyys (jakson lopussa)

1 522

1 707

2 087

2 069

2 065

Varastot

45 680

136 605

142 998

125 466

148 259

Kassavirta

110 221 498

213 556 132

127 226 053

131 151 436

– 89 295 095

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 18,3 %

– 11,7 %

– 38,3 %

– 17,9 %

– 3,4 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 8,1 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

8,1 %

Tuote 4 Metallipinnoitetut levyt

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 23 229 673 | 24 289 751 | 25 840 225 | 27 439 848 | 28 231 862 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 1 854 963 | 2 202 856 | 2 687 715 | 3 911 752 | 4 980 452 |
| Markkinaosuus (%) | 8,0 % | 9,1 % | 10,4 % | 14,3 % | 17,6 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 679 | 657 | 615 | 530 | 662 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 78 % | 82 % | 84 % | 86 % | 84 % |
| Tuotanto (tonnia) | 27 930 059 | 29 517 243 | 29 875 495 | 29 905 847 | 30 450 568 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 21 344 052 | 22 056 052 | 23 118 423 | 23 490 212 | 23 218 040 |
| Markkinaosuus (%) | 91,9 % | 90,8 % | 89,5 % | 85,6 % | 82,2 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 682 | 654 | 614 | 586 | 711 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 1,9 % | 5,4 % | 5,5 % | 7,9 % | 11,7 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 28 915 | 28 243 | 28 749 | 29 863 | 29 648 |
| Varastot | 1 970 500 | 2 433 422 | 2 498 143 | 2 329 341 | 2 597 133 |
| Kassavirta | 807 884 294 | 1 353 026 892 | 1 343 062 742 | 1 720 354 890 | 2 020 588 339 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 6,8 % | – 0,9 % | – 10,4 % | – 1,7 % | 6,0 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

23 229 673

24 289 751

25 840 225

27 439 848

28 231 862

Tuonti

Määrä (tonnia)

1 854 963

2 202 856

2 687 715

3 911 752

4 980 452

Markkinaosuus (%)

8,0 %

9,1 %

10,4 %

14,3 %

17,6 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

679

657

615

530

662

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

78 %

82 %

84 %

86 %

84 %

Tuotanto (tonnia)

27 930 059

29 517 243

29 875 495

29 905 847

30 450 568

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

21 344 052

22 056 052

23 118 423

23 490 212

23 218 040

Markkinaosuus (%)

91,9 %

90,8 %

89,5 %

85,6 %

82,2 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

682

654

614

586

711

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

1,9 %

5,4 %

5,5 %

7,9 %

11,7 %

Työllisyys (jakson lopussa)

28 915

28 243

28 749

29 863

29 648

Varastot

1 970 500

2 433 422

2 498 143

2 329 341

2 597 133

Kassavirta

807 884 294

1 353 026 892

1 343 062 742

1 720 354 890

2 020 588 339

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 6,8 %

– 0,9 %

– 10,4 %

– 1,7 %

6,0 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 7,0 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

7,0 %

Tuote 5 Metallipinnoitetut levyt

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 4 533 256 | 4 823 144 | 4 809 384 | 5 121 927 | 5 221 575 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 681 698 | 725 296 | 622 553 | 730 625 | 915 248 |
| Markkinaosuus (%) | 15,0 % | 15,0 % | 12,9 % | 14,3 % | 17,5 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 854 | 813 | 813 | 709 | 853 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 70 % | 76 % | 74 % | 76 % | 75 % |
| Tuotanto (tonnia) | 4 479 238 | 4 564 346 | 4 574 414 | 4 863 169 | 4 940 410 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 3 851 467 | 4 097 788 | 4 186 771 | 4 391 169 | 4 306 231 |
| Markkinaosuus (%) | 85,0 % | 85,0 % | 87,1 % | 85,7 % | 82,5 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 898 | 868 | 829 | 791 | 934 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 1,7 % | 1,4 % | 1,1 % | 3,7 % | 3,9 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 6 377 | 6 272 | 6 047 | 6 150 | 6 095 |
| Varastot | 239 236 | 182 275 | 197 241 | 214 384 | 258 114 |
| Kassavirta | 152 893 378 | 351 790 418 | 321 603 588 | 361 237 401 | 79 886 901 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 7,6 % | – 2,1 % | – 12,9 % | – 2,7 % | 3,7 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

4 533 256

4 823 144

4 809 384

5 121 927

5 221 575

Tuonti

Määrä (tonnia)

681 698

725 296

622 553

730 625

915 248

Markkinaosuus (%)

15,0 %

15,0 %

12,9 %

14,3 %

17,5 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

854

813

813

709

853

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

70 %

76 %

74 %

76 %

75 %

Tuotanto (tonnia)

4 479 238

4 564 346

4 574 414

4 863 169

4 940 410

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

3 851 467

4 097 788

4 186 771

4 391 169

4 306 231

Markkinaosuus (%)

85,0 %

85,0 %

87,1 %

85,7 %

82,5 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

898

868

829

791

934

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 1,7 %

1,4 %

1,1 %

3,7 %

3,9 %

Työllisyys (jakson lopussa)

6 377

6 272

6 047

6 150

6 095

Varastot

239 236

182 275

197 241

214 384

258 114

Kassavirta

152 893 378

351 790 418

321 603 588

361 237 401

79 886 901

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 7,6 %

– 2,1 %

– 12,9 %

– 2,7 %

3,7 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 8,6 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

8,6 %

Tuote 6 Tinatut tuotteet

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 3 638 423 | 3 758 879 | 3 789 391 | 3 792 575 | 3 695 205 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 552 384 | 662 861 | 638 316 | 756 016 | 617 567 |
| Markkinaosuus (%) | 15,2 % | 17,6 % | 16,8 % | 19,9 % | 16,7 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 822 | 792 | 781 | 667 | 753 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 82 % | 84 % | 84 % | 82 % | 84 % |
| Tuotanto (tonnia) | 4 223 583 | 4 315 402 | 4 353 002 | 4 302 367 | 4 295 575 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 3 085 602 | 3 095 745 | 3 150 741 | 3 036 316 | 3 077 185 |
| Markkinaosuus (%) | 84,8 % | 82,4 % | 83,1 % | 80,1 % | 83,3 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 845 | 821 | 789 | 728 | 812 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 1,7 % | 4,1 % | 4,8 % | 4,6 % | 3,1 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 7 939 | 7 660 | 7 683 | 7 819 | 7 424 |
| Varastot | 380 445 | 394 384 | 394 712 | 297 877 | 356 460 |
| Kassavirta | 117 064 184 | 201 350 074 | 291 440 814 | 272 002 110 | 133 250 945 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 18,6 % | – 10,1 % | – 35,2 % | – 20,4 % | – 25,0 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

3 638 423

3 758 879

3 789 391

3 792 575

3 695 205

Tuonti

Määrä (tonnia)

552 384

662 861

638 316

756 016

617 567

Markkinaosuus (%)

15,2 %

17,6 %

16,8 %

19,9 %

16,7 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

822

792

781

667

753

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

82 %

84 %

84 %

82 %

84 %

Tuotanto (tonnia)

4 223 583

4 315 402

4 353 002

4 302 367

4 295 575

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

3 085 602

3 095 745

3 150 741

3 036 316

3 077 185

Markkinaosuus (%)

84,8 %

82,4 %

83,1 %

80,1 %

83,3 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

845

821

789

728

812

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

1,7 %

4,1 %

4,8 %

4,6 %

3,1 %

Työllisyys (jakson lopussa)

7 939

7 660

7 683

7 819

7 424

Varastot

380 445

394 384

394 712

297 877

356 460

Kassavirta

117 064 184

201 350 074

291 440 814

272 002 110

133 250 945

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 18,6 %

– 10,1 %

– 35,2 %

– 20,4 %

– 25,0 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 7,3 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

7,3 %

Tuote 7 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 10 148 839 | 10 375 274 | 10 934 966 | 11 058 596 | 11 059 068 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 1 419 767 | 1 959 605 | 2 554 930 | 2 814 802 | 2 530 630 |
| Markkinaosuus (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 513 | 492 | 474 | 403 | 533 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 58 % | 62 % | 62 % | 63 % | 65 % |
| Tuotanto (tonnia) | 10 749 475 | 11 240 103 | 10 608 260 | 10 244 950 | 10 581 040 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 8 727 826 | 8 414 892 | 8 377 455 | 8 242 865 | 8 527 686 |
| Markkinaosuus (%) | 14,0 % | 18,9 % | 23,4 % | 25,5 % | 22,9 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 700 | 676 | 714 | 582 | 692 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 9,4 % | – 8,9 % | – 4,0 % | – 7,5 % | 3,2 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 18 472 | 17 628 | 17 177 | 16 763 | 16 211 |
| Varastot | 707 152 | 788 008 | 896 708 | 862 084 | 819 690 |
| Kassavirta | 45 651 999 | 123 399 207 | 426 592 285 | – 44 547 318 | 205 976 592 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 12,2 % | – 0,3 % | – 3,3 % | – 9,9 % | – 1,5 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

10 148 839

10 375 274

10 934 966

11 058 596

11 059 068

Tuonti

Määrä (tonnia)

1 419 767

1 959 605

2 554 930

2 814 802

2 530 630

Markkinaosuus (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

513

492

474

403

533

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

58 %

62 %

62 %

63 %

65 %

Tuotanto (tonnia)

10 749 475

11 240 103

10 608 260

10 244 950

10 581 040

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

8 727 826

8 414 892

8 377 455

8 242 865

8 527 686

Markkinaosuus (%)

14,0 %

18,9 %

23,4 %

25,5 %

22,9 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

700

676

714

582

692

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 9,4 %

– 8,9 %

– 4,0 %

– 7,5 %

3,2 %

Työllisyys (jakson lopussa)

18 472

17 628

17 177

16 763

16 211

Varastot

707 152

788 008

896 708

862 084

819 690

Kassavirta

45 651 999

123 399 207

426 592 285

– 44 547 318

205 976 592

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 12,2 %

– 0,3 %

– 3,3 %

– 9,9 %

– 1,5 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 23,0 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

23,0 %

Tuote 8 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 1 168 291 | 1 352 875 | 1 590 437 | 1 807 242 | 1 487 848 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 175 836 | 233 028 | 269 697 | 351 075 | 436 173 |
| Markkinaosuus (%) | 15,1 % | 17,2 % | 17,0 % | 19,4 % | 29,3 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 2 011 | 1 926 | 1 877 | 1 518 | 1 822 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 61 % | 65 % | 69 % | 73 % | 73 % |
| Tuotanto (tonnia) | 3 334 814 | 3 525 794 | 3 664 821 | 3 842 503 | 3 799 867 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 991 962 | 1 119 435 | 1 320 528 | 1 455 714 | 1 050 966 |
| Markkinaosuus (%) | 84,9 % | 82,7 % | 83,0 % | 80,5 % | 70,6 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 2 023 | 2 013 | 2 028 | 1 792 | 2 115 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 4,2 % | – 0,3 % | 4,0 % | 4,9 % | 9,2 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 5 439 | 4 914 | 4 464 | 4 271 | 4 133 |
| Varastot | 103 375 | 131 557 | 123 098 | 106 508 | 93 335 |
| Kassavirta | 144 497 251 | 182 932 062 | 613 851 975 | 116 754 324 | 218 815 195 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 33,7 % | – 37,1 % | – 1,5 % | – 0,4 % | 13,6 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

1 168 291

1 352 875

1 590 437

1 807 242

1 487 848

Tuonti

Määrä (tonnia)

175 836

233 028

269 697

351 075

436 173

Markkinaosuus (%)

15,1 %

17,2 %

17,0 %

19,4 %

29,3 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

2 011

1 926

1 877

1 518

1 822

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

61 %

65 %

69 %

73 %

73 %

Tuotanto (tonnia)

3 334 814

3 525 794

3 664 821

3 842 503

3 799 867

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

991 962

1 119 435

1 320 528

1 455 714

1 050 966

Markkinaosuus (%)

84,9 %

82,7 %

83,0 %

80,5 %

70,6 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

2 023

2 013

2 028

1 792

2 115

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 4,2 %

– 0,3 %

4,0 %

4,9 %

9,2 %

Työllisyys (jakson lopussa)

5 439

4 914

4 464

4 271

4 133

Varastot

103 375

131 557

123 098

106 508

93 335

Kassavirta

144 497 251

182 932 062

613 851 975

116 754 324

218 815 195

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 33,7 %

– 37,1 %

– 1,5 %

– 0,4 %

13,6 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 13,9 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

13,9 %

Tuote 9 Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 3 362 718 | 3 671 898 | 3 587 237 | 3 913 974 | 3 816 472 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 697 457 | 1 017 613 | 787 521 | 843 352 | 976 108 |
| Markkinaosuus (%) | 20,7 % | 27,7 % | 22,0 % | 21,5 % | 25,6 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 2 098 | 1 985 | 2 064 | 1 782 | 2 023 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 71 % | 76 % | 80 % | 84 % | 84 % |
| Tuotanto (tonnia) | 3 076 074 | 3 016 723 | 3 139 572 | 3 425 201 | 3 114 323 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 2 664 602 | 2 653 177 | 2 798 719 | 3 070 197 | 2 839 979 |
| Markkinaosuus (%) | 79,2 % | 72,3 % | 78,0 % | 78,4 % | 74,4 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 2 259 | 2 272 | 2 238 | 2 014 | 2 323 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 4,2 % | – 2,7 % | 2,4 % | 5,5 % | 9,4 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 10 205 | 9 483 | 9 220 | 8 892 | 8 812 |
| Varastot | 179 087 | 206 956 | 219 170 | 215 904 | 213 931 |
| Kassavirta | 135 463 456 | 45 971 825 | 847 696 098 | 450 355 017 | 685 492 711 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 12,4 % | – 7,7 % | 8,5 % | 10,6 % | 21,5 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

3 362 718

3 671 898

3 587 237

3 913 974

3 816 472

Tuonti

Määrä (tonnia)

697 457

1 017 613

787 521

843 352

976 108

Markkinaosuus (%)

20,7 %

27,7 %

22,0 %

21,5 %

25,6 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

2 098

1 985

2 064

1 782

2 023

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

71 %

76 %

80 %

84 %

84 %

Tuotanto (tonnia)

3 076 074

3 016 723

3 139 572

3 425 201

3 114 323

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

2 664 602

2 653 177

2 798 719

3 070 197

2 839 979

Markkinaosuus (%)

79,2 %

72,3 %

78,0 %

78,4 %

74,4 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

2 259

2 272

2 238

2 014

2 323

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 4,2 %

– 2,7 %

2,4 %

5,5 %

9,4 %

Työllisyys (jakson lopussa)

10 205

9 483

9 220

8 892

8 812

Varastot

179 087

206 956

219 170

215 904

213 931

Kassavirta

135 463 456

45 971 825

847 696 098

450 355 017

685 492 711

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 12,4 %

– 7,7 %

8,5 %

10,6 %

21,5 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 12,9 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

12,9 %

Tuote 12 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 11 891 558 | 12 422 902 | 12 297 356 | 12 678 733 | 13 617 607 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 911 115 | 1 219 800 | 1 200 627 | 1 400 824 | 1 385 829 |
| Markkinaosuus (%) | 7,7 % | 9,8 % | 9,8 % | 11,0 % | 10,2 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 699 | 657 | 640 | 531 | 641 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 79 % | 82 % | 80 % | 80 % | 74 % |
| Tuotanto (tonnia) | 12 132 593 | 12 585 360 | 12 301 986 | 11 839 241 | 12 427 808 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 10 964 010 | 11 189 221 | 11 095 204 | 11 276 054 | 12 230 774 |
| Markkinaosuus (%) | 92,2 % | 90,1 % | 90,2 % | 88,9 % | 89,8 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 632 | 613 | 573 | 520 | 592 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 2,2 % | 3,4 % | 2,4 % | 0,8 % | 3,6 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 9 537 | 9 734 | 10 057 | 10 342 | 10 486 |
| Varastot | 749 386 | 888 456 | 914 268 | 943 355 | 1 023 612 |
| Kassavirta | 220 994 774 | 264 742 034 | 272 433 127 | 255 904 385 | 123 997 731 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 1,2 % | 3,7 % | 3,3 % | 3,9 % | 6,9 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

11 891 558

12 422 902

12 297 356

12 678 733

13 617 607

Tuonti

Määrä (tonnia)

911 115

1 219 800

1 200 627

1 400 824

1 385 829

Markkinaosuus (%)

7,7 %

9,8 %

9,8 %

11,0 %

10,2 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

699

657

640

531

641

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

79 %

82 %

80 %

80 %

74 %

Tuotanto (tonnia)

12 132 593

12 585 360

12 301 986

11 839 241

12 427 808

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

10 964 010

11 189 221

11 095 204

11 276 054

12 230 774

Markkinaosuus (%)

92,2 %

90,1 %

90,2 %

88,9 %

89,8 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

632

613

573

520

592

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

2,2 %

3,4 %

2,4 %

0,8 %

3,6 %

Työllisyys (jakson lopussa)

9 537

9 734

10 057

10 342

10 486

Varastot

749 386

888 456

914 268

943 355

1 023 612

Kassavirta

220 994 774

264 742 034

272 433 127

255 904 385

123 997 731

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 1,2 %

3,7 %

3,3 %

3,9 %

6,9 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | – 8,3 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

– 8,3 %

Tuote 13 Betoniteräs

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 9 617 685 | 10 359 993 | 10 664 689 | 11 099 947 | 11 253 309 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 527 008 | 972 602 | 1 430 014 | 1 292 971 | 1 191 445 |
| Markkinaosuus (%) | 5,5 % | 9,4 % | 13,4 % | 11,6 % | 10,6 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 475 | 446 | 388 | 353 | 441 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 72 % | 72 % | 71 % | 73 % | 67 % |
| Tuotanto (tonnia) | 13 171 558 | 13 019 699 | 12 763 140 | 13 191 436 | 12 494 712 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 8 906 120 | 9 187 941 | 9 019 809 | 9 568 119 | 9 848 615 |
| Markkinaosuus (%) | 92,6 % | 88,7 % | 84,6 % | 86,2 % | 87,5 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 460 | 437 | 386 | 367 | 436 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 2,0 % | – 2,5 % | – 2,6 % | 3,4 % | 4,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 5 563 | 5 441 | 5 529 | 5 634 | 5 457 |
| Varastot | 761 808 | 683 591 | 642 506 | 602 948 | 659 484 |
| Kassavirta | 20 571 082 | 14 116 433 | 53 015 513 | 165 167 521 | 249 292 475 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 0,9 % | 2,4 % | 1,9 % | 6,2 % | 9,3 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

9 617 685

10 359 993

10 664 689

11 099 947

11 253 309

Tuonti

Määrä (tonnia)

527 008

972 602

1 430 014

1 292 971

1 191 445

Markkinaosuus (%)

5,5 %

9,4 %

13,4 %

11,6 %

10,6 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

475

446

388

353

441

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

72 %

72 %

71 %

73 %

67 %

Tuotanto (tonnia)

13 171 558

13 019 699

12 763 140

13 191 436

12 494 712

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

8 906 120

9 187 941

9 019 809

9 568 119

9 848 615

Markkinaosuus (%)

92,6 %

88,7 %

84,6 %

86,2 %

87,5 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

460

437

386

367

436

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 2,0 %

– 2,5 %

– 2,6 %

3,4 %

4,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

5 563

5 441

5 529

5 634

5 457

Varastot

761 808

683 591

642 506

602 948

659 484

Kassavirta

20 571 082

14 116 433

53 015 513

165 167 521

249 292 475

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

0,9 %

2,4 %

1,9 %

6,2 %

9,3 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | – 1,3 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

– 1,3 %

Tuote 14 Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 526 080 | 593 501 | 593 530 | 630 737 | 632 804 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 113 071 | 147 453 | 142 416 | 147 811 | 159 577 |
| Markkinaosuus (%) | 21,5 % | 24,8 % | 24,0 % | 23,4 % | 25,2 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 3 092 | 2 894 | 3 035 | 2 590 | 2 885 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 65 % | 68 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Tuotanto (tonnia) | 527 386 | 597 178 | 599 927 | 637 938 | 641 446 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 411 655 | 444 339 | 450 094 | 482 314 | 472 247 |
| Markkinaosuus (%) | 78,2 % | 74,9 % | 75,8 % | 76,5 % | 74,6 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 2 988 | 2 969 | 2 838 | 2 404 | 2 807 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 5,2 % | 5,6 % | 4,1 % | 2,3 % | 5,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 3 680 | 3 766 | 3 737 | 3 789 | 3 844 |
| Varastot | 83 561 | 91 900 | 89 676 | 90 409 | 90 893 |
| Kassavirta | 111 869 518 | 142 849 693 | 191 511 047 | 155 623 001 | 145 832 442 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 1,0 % | 4,3 % | 1,4 % | – 0,7 % | 4,9 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

526 080

593 501

593 530

630 737

632 804

Tuonti

Määrä (tonnia)

113 071

147 453

142 416

147 811

159 577

Markkinaosuus (%)

21,5 %

24,8 %

24,0 %

23,4 %

25,2 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

3 092

2 894

3 035

2 590

2 885

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

65 %

68 %

68 %

69 %

72 %

Tuotanto (tonnia)

527 386

597 178

599 927

637 938

641 446

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

411 655

444 339

450 094

482 314

472 247

Markkinaosuus (%)

78,2 %

74,9 %

75,8 %

76,5 %

74,6 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

2 988

2 969

2 838

2 404

2 807

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

5,2 %

5,6 %

4,1 %

2,3 %

5,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

3 680

3 766

3 737

3 789

3 844

Varastot

83 561

91 900

89 676

90 409

90 893

Kassavirta

111 869 518

142 849 693

191 511 047

155 623 001

145 832 442

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

1,0 %

4,3 %

1,4 %

– 0,7 %

4,9 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | – 2,8 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

– 2,8 %

Tuote 15 Ruostumaton valssilanka

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 318 373 | 323 191 | 304 987 | 335 552 | 347 077 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 52 082 | 71 229 | 57 627 | 58 670 | 62 978 |
| Markkinaosuus (%) | 16,4 % | 22,0 % | 18,9 % | 17,5 % | 18,1 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 2 300 | 2 193 | 2 310 | 1 962 | 2 228 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 63 % | 64 % | 65 % | 69 % | 71 % |
| Tuotanto (tonnia) | 373 010 | 383 586 | 388 273 | 412 892 | 449 392 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 266 290 | 251 961 | 247 359 | 276 880 | 284 098 |
| Markkinaosuus (%) | 83,6 % | 78,0 % | 81,1 % | 82,5 % | 81,9 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 2 480 | 2 516 | 2 382 | 2 022 | 2 417 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 3,7 % | – 2,1 % | – 4,7 % | – 3,1 % | 3,9 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 1 677 | 1 671 | 1 731 | 1 761 | 1 852 |
| Varastot | 24 810 | 28 696 | 31 083 | 31 584 | 43 800 |
| Kassavirta | 13 022 575 | 18 221 077 | 106 175 940 | 84 328 053 | 44 337 763 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 0,7 % | 2,9 % | – 1,5 % | – 2,8 % | 5,5 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

318 373

323 191

304 987

335 552

347 077

Tuonti

Määrä (tonnia)

52 082

71 229

57 627

58 670

62 978

Markkinaosuus (%)

16,4 %

22,0 %

18,9 %

17,5 %

18,1 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

2 300

2 193

2 310

1 962

2 228

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

63 %

64 %

65 %

69 %

71 %

Tuotanto (tonnia)

373 010

383 586

388 273

412 892

449 392

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

266 290

251 961

247 359

276 880

284 098

Markkinaosuus (%)

83,6 %

78,0 %

81,1 %

82,5 %

81,9 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

2 480

2 516

2 382

2 022

2 417

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 3,7 %

– 2,1 %

– 4,7 %

– 3,1 %

3,9 %

Työllisyys (jakson lopussa)

1 677

1 671

1 731

1 761

1 852

Varastot

24 810

28 696

31 083

31 584

43 800

Kassavirta

13 022 575

18 221 077

106 175 940

84 328 053

44 337 763

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 0,7 %

2,9 %

– 1,5 %

– 2,8 %

5,5 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 7,8 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

7,8 %

Tuote 16 Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 18 033 534 | 18 249 258 | 18 949 497 | 19 375 225 | 20 026 426 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 1 125 730 | 1 289 953 | 1 697 912 | 2 000 967 | 2 094 274 |
| Markkinaosuus (%) | 6,2 % | 7,1 % | 9,0 % | 10,3 % | 10,5 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 522 | 504 | 439 | 392 | 486 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 80 % | 84 % | 83 % | 81 % | 83 % |
| Tuotanto (tonnia) | 19 765 154 | 19 775 715 | 20 436 595 | 20 037 883 | 20 757 864 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 16 782 585 | 16 828 358 | 17 108 877 | 17 222 468 | 17 795 595 |
| Markkinaosuus (%) | 93,1 % | 92,2 % | 90,3 % | 88,9 % | 88,9 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 509 | 492 | 443 | 420 | 505 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 1,8 % | 4,8 % | 3,0 % | 0,6 % | 3,4 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 11 561 | 11 598 | 11 881 | 13 068 | 13 058 |
| Varastot | 876 450 | 896 633 | 1 120 091 | 974 085 | 954 649 |
| Kassavirta | 234 768 428 | 424 076 182 | 365 467 214 | 287 106 970 | 310 381 566 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 1,0 % | 6,9 % | 2,9 % | 3,9 % | 6,7 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

18 033 534

18 249 258

18 949 497

19 375 225

20 026 426

Tuonti

Määrä (tonnia)

1 125 730

1 289 953

1 697 912

2 000 967

2 094 274

Markkinaosuus (%)

6,2 %

7,1 %

9,0 %

10,3 %

10,5 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

522

504

439

392

486

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

80 %

84 %

83 %

81 %

83 %

Tuotanto (tonnia)

19 765 154

19 775 715

20 436 595

20 037 883

20 757 864

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

16 782 585

16 828 358

17 108 877

17 222 468

17 795 595

Markkinaosuus (%)

93,1 %

92,2 %

90,3 %

88,9 %

88,9 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

509

492

443

420

505

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

1,8 %

4,8 %

3,0 %

0,6 %

3,4 %

Työllisyys (jakson lopussa)

11 561

11 598

11 881

13 068

13 058

Varastot

876 450

896 633

1 120 091

974 085

954 649

Kassavirta

234 768 428

424 076 182

365 467 214

287 106 970

310 381 566

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

1,0 %

6,9 %

2,9 %

3,9 %

6,7 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 3,7 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

3,7 %

Tuote 17 Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 6 159 135 | 6 544 142 | 6 549 935 | 7 205 377 | 7 375 383 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 223 669 | 277 507 | 268 014 | 388 041 | 262 745 |
| Markkinaosuus (%) | 3,6 % | 4,2 % | 4,1 % | 5,4 % | 3,6 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 539 | 509 | 463 | 409 | 473 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 64 % | 69 % | 71 % | 72 % | 72 % |
| Tuotanto (tonnia) | 8 583 668 | 8 590 216 | 8 894 223 | 9 400 691 | 9 605 365 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 5 935 432 | 6 266 353 | 6 281 426 | 6 817 231 | 7 112 453 |
| Markkinaosuus (%) | 96,4 % | 95,8 % | 95,9 % | 94,6 % | 96,4 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 471 | 471 | 449 | 417 | 463 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 6,5 % | – 3,7 % | – 0,6 % | 2,1 % | – 1,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 6 212 | 5 685 | 6 006 | 6 264 | 6 096 |
| Varastot | 510 927 | 464 184 | 466 561 | 559 452 | 569 947 |
| Kassavirta | – 48 381 794 | 7 224 031 | 161 157 041 | 150 487 051 | – 18 595 244 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 6,0 % | 6,3 % | 1,4 % | 3,9 % | 0,6 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

6 159 135

6 544 142

6 549 935

7 205 377

7 375 383

Tuonti

Määrä (tonnia)

223 669

277 507

268 014

388 041

262 745

Markkinaosuus (%)

3,6 %

4,2 %

4,1 %

5,4 %

3,6 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

539

509

463

409

473

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

64 %

69 %

71 %

72 %

72 %

Tuotanto (tonnia)

8 583 668

8 590 216

8 894 223

9 400 691

9 605 365

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

5 935 432

6 266 353

6 281 426

6 817 231

7 112 453

Markkinaosuus (%)

96,4 %

95,8 %

95,9 %

94,6 %

96,4 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

471

471

449

417

463

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 6,5 %

– 3,7 %

– 0,6 %

2,1 %

– 1,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

6 212

5 685

6 006

6 264

6 096

Varastot

510 927

464 184

466 561

559 452

569 947

Kassavirta

– 48 381 794

7 224 031

161 157 041

150 487 051

– 18 595 244

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 6,0 %

6,3 %

1,4 %

3,9 %

0,6 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | – 2,1 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

– 2,1 %

Tuote 18 Ponttirauta ja -teräs

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 574 025 | 637 684 | 577 270 | 584 985 | 626 863 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 15 870 | 16 503 | 14 051 | 36 970 | 85 054 |
| Markkinaosuus (%) | 2,8 % | 2,6 % | 2,4 % | 6,3 % | 13,6 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 787 | 765 | 1 126 | 651 | 629 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 78 % | 82 % | 76 % | 82 % | 81 % |
| Tuotanto (tonnia) | 907 320 | 940 451 | 840 182 | 777 182 | 817 764 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 558 131 | 621 150 | 563 140 | 548 010 | 541 782 |
| Markkinaosuus (%) | 97,2 % | 97,4 % | 97,6 % | 93,7 % | 86,4 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 711 | 697 | 652 | 623 | 640 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 6,8 % | 11,5 % | 8,8 % | 14,0 % | 3,7 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 949 | 971 | 951 | 981 | 995 |
| Varastot | 49 762 | 47 610 | 58 744 | 68 417 | 75 616 |
| Kassavirta | 58 272 442 | 68 732 139 | 63 936 644 | 86 404 634 | 40 555 786 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 9,3 % | 6,8 % | 6,7 % | 10,3 % | 1,5 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

574 025

637 684

577 270

584 985

626 863

Tuonti

Määrä (tonnia)

15 870

16 503

14 051

36 970

85 054

Markkinaosuus (%)

2,8 %

2,6 %

2,4 %

6,3 %

13,6 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

787

765

1 126

651

629

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

78 %

82 %

76 %

82 %

81 %

Tuotanto (tonnia)

907 320

940 451

840 182

777 182

817 764

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

558 131

621 150

563 140

548 010

541 782

Markkinaosuus (%)

97,2 %

97,4 %

97,6 %

93,7 %

86,4 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

711

697

652

623

640

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

6,8 %

11,5 %

8,8 %

14,0 %

3,7 %

Työllisyys (jakson lopussa)

949

971

951

981

995

Varastot

49 762

47 610

58 744

68 417

75 616

Kassavirta

58 272 442

68 732 139

63 936 644

86 404 634

40 555 786

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 9,3 %

6,8 %

6,7 %

10,3 %

1,5 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 1,7 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

1,7 %

Tuote 20 Kaasuputket

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 1 211 435 | 1 662 233 | 1 653 112 | 1 637 097 | 1 642 935 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 266 467 | 340 051 | 298 103 | 336 050 | 380 257 |
| Markkinaosuus (%) | 22,0 % | 20,5 % | 18,0 % | 20,5 % | 23,1 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 688 | 649 | 646 | 566 | 676 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 37 % | 38 % | 38 % | 40 % | 37 % |
| Tuotanto (tonnia) | 1 053 283 | 1 460 549 | 1 471 772 | 1 396 933 | 1 392 404 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 944 903 | 1 322 070 | 1 354 273 | 1 300 727 | 1 262 560 |
| Markkinaosuus (%) | 78,0 % | 79,5 % | 81,9 % | 79,5 % | 76,8 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 717 | 666 | 619 | 580 | 693 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 0,9 % | 1,3 % | 2,3 % | 3,9 % | 0,5 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 552 | 543 | 548 | 526 | 509 |
| Varastot | 55 178 | 55 305 | 53 434 | 58 081 | 50 697 |
| Kassavirta | 15 451 286 | 15 884 723 | 16 166 705 | 15 309 189 | 20 506 964 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 3,7 % | 3,9 % | 1,1 % | 1,7 % | 8,7 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

1 211 435

1 662 233

1 653 112

1 637 097

1 642 935

Tuonti

Määrä (tonnia)

266 467

340 051

298 103

336 050

380 257

Markkinaosuus (%)

22,0 %

20,5 %

18,0 %

20,5 %

23,1 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

688

649

646

566

676

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

37 %

38 %

38 %

40 %

37 %

Tuotanto (tonnia)

1 053 283

1 460 549

1 471 772

1 396 933

1 392 404

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

944 903

1 322 070

1 354 273

1 300 727

1 262 560

Markkinaosuus (%)

78,0 %

79,5 %

81,9 %

79,5 %

76,8 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

717

666

619

580

693

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

0,9 %

1,3 %

2,3 %

3,9 %

0,5 %

Työllisyys (jakson lopussa)

552

543

548

526

509

Varastot

55 178

55 305

53 434

58 081

50 697

Kassavirta

15 451 286

15 884 723

16 166 705

15 309 189

20 506 964

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

3,7 %

3,9 %

1,1 %

1,7 %

8,7 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 2,4 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

2,4 %

Tuote 21 Putkipalkit

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 3 347 996 | 3 407 926 | 3 511 951 | 3 885 748 | 4 028 730 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 461 263 | 552 874 | 574 490 | 725 545 | 820 667 |
| Markkinaosuus (%) | 13,8 % | 16,2 % | 16,4 % | 18,7 % | 20,4 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 599 | 571 | 553 | 497 | 618 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 46 % | 46 % | 46 % | 47 % | 49 % |
| Tuotanto (tonnia) | 3 019 375 | 3 019 977 | 3 106 261 | 3 333 368 | 3 388 786 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 2 882 473 | 2 854 843 | 2 936 771 | 3 159 965 | 3 207 994 |
| Markkinaosuus (%) | 86,1 % | 83,8 % | 83,6 % | 81,3 % | 79,6 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 606 | 569 | 541 | 517 | 625 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | – 2,7 % | – 3,9 % | – 3,3 % | 0,2 % | – 0,5 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 1 073 | 1 124 | 1 200 | 1 209 | 1 181 |
| Varastot | 160 442 | 138 981 | 146 353 | 107 826 | 149 537 |
| Kassavirta | – 9 630 441 | 13 389 861 | 23 807 058 | 13 000 201 | 21 372 166 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 2,4 % | – 5,3 % | – 6,2 % | – 0,6 % | 7,2 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

3 347 996

3 407 926

3 511 951

3 885 748

4 028 730

Tuonti

Määrä (tonnia)

461 263

552 874

574 490

725 545

820 667

Markkinaosuus (%)

13,8 %

16,2 %

16,4 %

18,7 %

20,4 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

599

571

553

497

618

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

46 %

46 %

46 %

47 %

49 %

Tuotanto (tonnia)

3 019 375

3 019 977

3 106 261

3 333 368

3 388 786

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

2 882 473

2 854 843

2 936 771

3 159 965

3 207 994

Markkinaosuus (%)

86,1 %

83,8 %

83,6 %

81,3 %

79,6 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

606

569

541

517

625

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

– 2,7 %

– 3,9 %

– 3,3 %

0,2 %

– 0,5 %

Työllisyys (jakson lopussa)

1 073

1 124

1 200

1 209

1 181

Varastot

160 442

138 981

146 353

107 826

149 537

Kassavirta

– 9 630 441

13 389 861

23 807 058

13 000 201

21 372 166

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 2,4 %

– 5,3 %

– 6,2 %

– 0,6 %

7,2 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 1,2 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

1,2 %

Tuote 22 Ruostumattomat saumattomat putket

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 96 507 | 101 504 | 97 341 | 96 320 | 95 672 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 32 581 | 38 782 | 39 719 | 42 510 | 42 701 |
| Markkinaosuus (%) | 33,8 % | 38,2 % | 40,8 % | 44,1 % | 44,6 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 6 941 | 6 167 | 6 118 | 5 846 | 6 300 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 6 % | 7 % | 6 % | 6 % | 6 % |
| Tuotanto (tonnia) | 116 630 | 124 135 | 101 291 | 101 831 | 92 357 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 61 822 | 61 708 | 56 802 | 53 196 | 52 083 |
| Markkinaosuus (%) | 64,1 % | 60,8 % | 58,4 % | 55,2 % | 54,4 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 7 913 | 7 740 | 8 318 | 7 361 | 7 993 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 3,1 % | 5,9 % | – 0,4 % | – 0,1 % | 1,2 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 11 180 | 11 211 | 10 369 | 9 779 | 9 317 |
| Varastot | 7 452 | 9 389 | 10 455 | 8 690 | 11 688 |
| Kassavirta | 19 858 477 | 10 438 041 | – 48 885 671 | 4 038 078 | – 22 872 178 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 22,7 % | – 4,3 % | – 58,1 % | – 33,4 % | – 50,5 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

96 507

101 504

97 341

96 320

95 672

Tuonti

Määrä (tonnia)

32 581

38 782

39 719

42 510

42 701

Markkinaosuus (%)

33,8 %

38,2 %

40,8 %

44,1 %

44,6 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

6 941

6 167

6 118

5 846

6 300

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

6 %

7 %

6 %

6 %

6 %

Tuotanto (tonnia)

116 630

124 135

101 291

101 831

92 357

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

61 822

61 708

56 802

53 196

52 083

Markkinaosuus (%)

64,1 %

60,8 %

58,4 %

55,2 %

54,4 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

7 913

7 740

8 318

7 361

7 993

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

3,1 %

5,9 %

– 0,4 %

– 0,1 %

1,2 %

Työllisyys (jakson lopussa)

11 180

11 211

10 369

9 779

9 317

Varastot

7 452

9 389

10 455

8 690

11 688

Kassavirta

19 858 477

10 438 041

– 48 885 671

4 038 078

– 22 872 178

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

22,7 %

– 4,3 %

– 58,1 %

– 33,4 %

– 50,5 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 21,2 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

21,2 %

Tuote 23 Laakeroidut putket

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 68 824 | 72 805 | 67 249 | 59 867 | 65 355 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 7 489 | 9 426 | 11 944 | 9 773 | 8 663 |
| Markkinaosuus (%) | 10,9 % | 12,9 % | 17,8 % | 16,3 % | 13,3 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 2 069 | 1 626 | 1 749 | 1 630 | 1 608 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 68 % | 64 % | 53 % | 52 % | 63 % |
| Tuotanto (tonnia) | 64 972 | 65 475 | 58 407 | 52 494 | 57 657 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 61 324 | 63 378 | 55 304 | 50 092 | 56 691 |
| Markkinaosuus (%) | 89,1 % | 87,1 % | 82,2 % | 83,7 % | 86,7 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 2 023 | 2 003 | 1 925 | 1 804 | 1 837 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 4,6 % | 4,9 % | – 6,7 % | – 9,2 % | – 1,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 332 | 322 | 306 | 274 | 280 |
| Varastot | 1 285 | 1 433 | 2 591 | 1 452 | 2 429 |
| Kassavirta | 3 499 664 | 3 928 566 | 5 055 796 | – 791 310 | – 620 461 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 0,9 % | – 3,3 % | – 64,7 % | – 54,5 % | – 28,1 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

68 824

72 805

67 249

59 867

65 355

Tuonti

Määrä (tonnia)

7 489

9 426

11 944

9 773

8 663

Markkinaosuus (%)

10,9 %

12,9 %

17,8 %

16,3 %

13,3 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

2 069

1 626

1 749

1 630

1 608

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

68 %

64 %

53 %

52 %

63 %

Tuotanto (tonnia)

64 972

65 475

58 407

52 494

57 657

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

61 324

63 378

55 304

50 092

56 691

Markkinaosuus (%)

89,1 %

87,1 %

82,2 %

83,7 %

86,7 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

2 023

2 003

1 925

1 804

1 837

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

4,6 %

4,9 %

– 6,7 %

– 9,2 %

– 1,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

332

322

306

274

280

Varastot

1 285

1 433

2 591

1 452

2 429

Kassavirta

3 499 664

3 928 566

5 055 796

– 791 310

– 620 461

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

0,9 %

– 3,3 %

– 64,7 %

– 54,5 %

– 28,1 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 12,5 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

12,5 %

Tuote 25 Suuret hitsatut putket

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 669 846 | 1 041 055 | 427 457 | 586 746 | 1 804 463 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 286 939 | 411 273 | 209 524 | 159 219 | 1 044 534 |
| Markkinaosuus (%) | 42,8 % | 39,5 % | 49,0 % | 27,1 % | 57,9 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 1 070 | 793 | 904 | 772 | 936 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 26 % | 32 % | 29 % | 35 % | 65 % |
| Tuotanto (tonnia) | 1 333 900 | 1 150 000 | 1 034 600 | 1 086 300 | 1 500 000 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 382 758 | 624 819 | 216 243 | 426 937 | 759 478 |
| Markkinaosuus (%) | 57,1 % | 60,0 % | 50,6 % | 72,8 % | 42,1 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 894 | 887 | 835 | 771 | 766 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 3,0 % | – 6,1 % | – 2,7 % | – 0,6 % | 0,0 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 1 512 | 1 545 | 1 365 | 1 372 | 1 326 |
| Varastot | 322 722 | 600 020 | 633 600 | 727 048 | 1 139 429 |
| Kassavirta | 197 726 967 | – 97 558 802 | 94 492 289 | – 70 888 943 | 13 666 659 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | – 15,8 % | – 23,5 % | – 17,7 % | – 6,7 % | 9,1 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

669 846

1 041 055

427 457

586 746

1 804 463

Tuonti

Määrä (tonnia)

286 939

411 273

209 524

159 219

1 044 534

Markkinaosuus (%)

42,8 %

39,5 %

49,0 %

27,1 %

57,9 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

1 070

793

904

772

936

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

26 %

32 %

29 %

35 %

65 %

Tuotanto (tonnia)

1 333 900

1 150 000

1 034 600

1 086 300

1 500 000

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

382 758

624 819

216 243

426 937

759 478

Markkinaosuus (%)

57,1 %

60,0 %

50,6 %

72,8 %

42,1 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

894

887

835

771

766

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

3,0 %

– 6,1 %

– 2,7 %

– 0,6 %

0,0 %

Työllisyys (jakson lopussa)

1 512

1 545

1 365

1 372

1 326

Varastot

322 722

600 020

633 600

727 048

1 139 429

Kassavirta

197 726 967

– 97 558 802

94 492 289

– 70 888 943

13 666 659

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

– 15,8 %

– 23,5 %

– 17,7 %

– 6,7 %

9,1 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | – 22,0 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

– 22,0 %

Tuote 26 Muut hitsatut putket

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 2 385 499 | 3 121 613 | 3 126 300 | 3 286 436 | 3 352 661 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 474 949 | 491 934 | 510 548 | 540 386 | 571 167 |
| Markkinaosuus (%) | 19,9 % | 15,8 % | 16,3 % | 16,4 % | 17,0 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 1 352 | 1 376 | 1 397 | 1 262 | 1 431 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 57 % | 57 % | 57 % | 58 % | 60 % |
| Tuotanto (tonnia) | 2 384 152 | 3 166 935 | 3 144 492 | 3 190 480 | 3 301 195 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 1 907 944 | 2 622 348 | 2 588 536 | 2 721 349 | 2 765 915 |
| Markkinaosuus (%) | 80,0 % | 84,0 % | 82,8 % | 82,8 % | 82,5 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 1 024 | 1 013 | 984 | 942 | 1 062 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 1,2 % | 2,4 % | 1,7 % | 4,2 % | 4,3 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 3 024 | 3 013 | 3 011 | 3 089 | 3 025 |
| Varastot | 125 621 | 84 268 | 100 035 | 120 308 | 120 420 |
| Kassavirta | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | 9,1 % | 11,5 % | 8,8 % | 12,8 % | 19,3 % |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

2 385 499

3 121 613

3 126 300

3 286 436

3 352 661

Tuonti

Määrä (tonnia)

474 949

491 934

510 548

540 386

571 167

Markkinaosuus (%)

19,9 %

15,8 %

16,3 %

16,4 %

17,0 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

1 352

1 376

1 397

1 262

1 431

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

57 %

57 %

57 %

58 %

60 %

Tuotanto (tonnia)

2 384 152

3 166 935

3 144 492

3 190 480

3 301 195

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

1 907 944

2 622 348

2 588 536

2 721 349

2 765 915

Markkinaosuus (%)

80,0 %

84,0 %

82,8 %

82,8 %

82,5 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

1 024

1 013

984

942

1 062

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

1,2 %

2,4 %

1,7 %

4,2 %

4,3 %

Työllisyys (jakson lopussa)

3 024

3 013

3 011

3 089

3 025

Varastot

125 621

84 268

100 035

120 308

120 420

Kassavirta

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

9,1 %

11,5 %

8,8 %

12,8 %

19,3 %

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | – 34,8 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

– 34,8 %

Tuote 28 Teräslanka

| Tiedot kalenterivuodelta | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 1 318 451 | 1 517 192 | 1 480 243 | 1 513 248 | 1 505 202 |
| Tuonti |
| Määrä (tonnia) | 574 083 | 722 773 | 692 918 | 736 623 | 722 858 |
| Markkinaosuus (%) | 43,5 % | 47,6 % | 46,8 % | 48,7 % | 48,0 % |
| Yksikköhinta (euroa/tonni) | 781 | 729 | 722 | 626 | 708 |
| EU:n tuottajien tilanne |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 73 % | 75 % | 77 % | 73 % | 71 % |
| Tuotanto (tonnia) | 899 763 | 932 496 | 940 169 | 886 666 | 900 054 |
| Myynnin määrä EU:ssa (tonnia) | 744 368 | 794 419 | 787 325 | 776 626 | 782 344 |
| Markkinaosuus (%) | 56,5 % | 52,4 % | 53,2 % | 51,3 % | 52,0 % |
| Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni) | 940 | 909 | 840 | 832 | 905 |
| Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%) | 0,5 % | 0,0 % | 1,1 % | 2,6 % | 0,8 % |
| Työllisyys (jakson lopussa) | 3 387 | 3 395 | 3 429 | 3 459 | 3 408 |
| Varastot | | | | | |
| Kassavirta | 66 281 502 | 68 619 951 | 77 514 611 | 87 283 492 | 106 630 804 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) | | | | | |

Tiedot kalenterivuodelta

2013

2014

2015

2016

2017

Kulutus (tonnia)

1 318 451

1 517 192

1 480 243

1 513 248

1 505 202

Tuonti

Määrä (tonnia)

574 083

722 773

692 918

736 623

722 858

Markkinaosuus (%)

43,5 %

47,6 %

46,8 %

48,7 %

48,0 %

Yksikköhinta (euroa/tonni)

781

729

722

626

708

EU:n tuottajien tilanne

Kapasiteetin käyttöaste (%)

73 %

75 %

77 %

73 %

71 %

Tuotanto (tonnia)

899 763

932 496

940 169

886 666

900 054

Myynnin määrä EU:ssa (tonnia)

744 368

794 419

787 325

776 626

782 344

Markkinaosuus (%)

56,5 %

52,4 %

53,2 %

51,3 %

52,0 %

Yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

940

909

840

832

905

Nettovoitto/-tappio EU-myynnissä (%)

0,5 %

0,0 %

1,1 %

2,6 %

0,8 %

Työllisyys (jakson lopussa)

3 387

3 395

3 429

3 459

3 408

Varastot

Kassavirta

66 281 502

68 619 951

77 514 611

87 283 492

106 630 804

Sijoitetun pääoman tuotto (%)

| Hintavertailu (vuosi 2017) | |
| --- | --- |
| Hinnan alittavuus | 21,8 % |

Hintavertailu (vuosi 2017)

Hinnan alittavuus

21,8 %

---

LIITE IV – Luettelo kehitysmaista peräisin olevista tuotteista, joihin sovelletaan väliaikaisia toimenpiteitä

| Maa/Tuoteryhmä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 20 | 21 | 22 | 23 | 25 | 26 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afganistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Albania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Angola | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Antigua ja Barbuda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Argentiina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Armenia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bahrainin kuningaskunta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bangladesh | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Barbados | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Belize | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Benin | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Bolivian monikansainen valtio | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Botswana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Brasilia | x | x | | | | x | x | | | | | | | | x | | | | | | | | |
| Brunei | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burkina Faso | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Burundi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kap Verde | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kambodža | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kamerun | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Keski-Afrikan tasavalta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tšad | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Chile | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kiina | | | x | x | | x | | x | | x | | | x | | | x | | x | x | x | x | x | x |
| Kolumbia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Costa Rica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Norsunluurannikko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuuba | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kongon demokraattinen tasavalta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Djibouti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominica | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Dominikaaninen tasavalta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ecuador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Egypti | x | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | |
| El Salvador | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Fidži | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gabon | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Gambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Georgia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ghana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Grenada | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guatemala | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guinea-Bissau | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Guyana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Haiti | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Honduras | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hongkong, Kiina | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Intia | x | x | x | x | x | x | x | | x | | | x | x | | | | x | | x | x | | x | |
| Indonesia | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jamaika | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jordania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kazakstan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kenia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kuwaitin valtio | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kirgisian tasavalta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Laosin demokraattinen kansantasavalta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lesotho | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Liberia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Macao (Kiina) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Madagaskar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malawi | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malesia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Malediivit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mali | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mauritius | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Meksiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Moldovan tasavalta | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | |
| Mongolia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Montenegro | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Marokko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mosambik | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Myanmar/Burma | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Namibia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nepal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nicaragua | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Niger | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nigeria | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Oman | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pakistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Panama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Papua-Uusi-Guinea | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Paraguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Peru | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Filippiinit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Qatar | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ruanda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Kitts ja Nevis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Lucia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saint Vincent ja Grenadiinit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Samoa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saudi-Arabian kuningaskunta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| Senegal | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Seychellit | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sierra Leone | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Salomonsaaret | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Etelä-Afrikka | | | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Sri Lanka | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Suriname | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Swazimaa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tadžikistan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tansania | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Thaimaa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | | | | | x | | x | | | | | | | | | | x | x | | | | | |
| Togo | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tonga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Trinidad ja Tobago | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tunisia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Turkki | x | x | | x | x | | | | x | x | x | | | x | x | | x | x | | | x | x | x |
| Uganda | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | | | | x |
| Yhdistyneet arabiemiirikunnat | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | x | |
| Uruguay | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vanuatu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Venezuelan bolivariaaninen tasavalta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| Jemen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sambia | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Zimbabwe | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Maa/Tuoteryhmä

1

2

3

4

5

6

7

8

9

12

13

14

15

16

17

18

20

21

22

23

25

26

28

Afganistan

Albania

Angola

Antigua ja Barbuda

Argentiina

Armenia

Bahrainin kuningaskunta

Bangladesh

Barbados

Belize

Benin

Bolivian monikansainen valtio

Botswana

Brasilia

x

x

x

x

x

Brunei

Burkina Faso

Burundi

Kap Verde

Kambodža

Kamerun

Keski-Afrikan tasavalta

Tšad

Chile

Kiina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Kolumbia

Kongo

Costa Rica

Norsunluurannikko

Kuuba

Kongon demokraattinen tasavalta

Djibouti

Dominica

Dominikaaninen tasavalta

Ecuador

Egypti

x

x

El Salvador

Fidži

Gabon

Gambia

Georgia

Ghana

Grenada

Guatemala

Guinea

Guinea-Bissau

Guyana

Haiti

Honduras

Hongkong, Kiina

Intia

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indonesia

x

Jamaika

Jordania

Kazakstan

Kenia

Kuwaitin valtio

Kirgisian tasavalta

Laosin demokraattinen kansantasavalta

Lesotho

Liberia

Macao (Kiina)

Madagaskar

Malawi

Malesia

x

Malediivit

Mali

Mauritania

Mauritius

Meksiko

Moldovan tasavalta

x

x

Mongolia

Montenegro

Marokko

Mosambik

Myanmar/Burma

Namibia

Nepal

Nicaragua

Niger

Nigeria

Oman

Pakistan

Panama

Papua-Uusi-Guinea

Paraguay

Peru

Filippiinit

Qatar

Ruanda

Saint Kitts ja Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent ja Grenadiinit

Samoa

Saudi-Arabian kuningaskunta

x

Senegal

Seychellit

Sierra Leone

Salomonsaaret

Etelä-Afrikka

x

x

Sri Lanka

Suriname

Swazimaa

Tadžikistan

Tansania

Thaimaa

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

x

x

x

x

Togo

Tonga

Trinidad ja Tobago

Tunisia

Turkki

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Uganda

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Yhdistyneet arabiemiirikunnat

x

x

Uruguay

Vanuatu

Venezuelan bolivariaaninen tasavalta

Vietnam

x

x

x

Jemen

Sambia

Zimbabwe

---

LIITE V – Tariffikiintiöt

| Tuotenumero | Järjestysnumero | Tuoteluokka | CN-koodit | Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) | Lisätulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.8501 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | 4 269 009 | 25 % |
| 2 | 09.8502 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | 1 318 865 | 25 % |
| 3 | 09.8503 | Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 | 178 704 | 25 % |
| 4 | 09.8504 | Metallipinnoitetut levyt | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 | 2 115 054 | 25 % |
| 5 | 09.8505 | Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt | 7210 70 80 , 7212 40 80 | 414 324 | 25 % |
| 6 | 09.8506 | Tinatut tuotteet | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | 367 470 | 25 % |
| 7 | 09.8507 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | 1 442 988 | 25 % |
| 8 | 09.8508 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | 193 049 | 25 % |
| 9 | 09.8509 | Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | 476 161 | 25 % |
| 12 | 09.8512 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | 728 270 | 25 % |
| 13 | 09.8513 | Betoniteräs | 7214 20 00 , 7214 99 10 | 714 964 | 25 % |
| 14 | 09.8514 | Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | 82 156 | 25 % |
| 15 | 09.8515 | Ruostumaton valssilanka | 7221 00 10 , 7221 00 90 | 32 744 | 25 % |
| 16 | 09.8516 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | 1 058 110 | 25 % |
| 17 | 09.8517 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | 167 817 | 25 % |
| 18 | 09.8518 | Ponttirauta ja -teräs | 7301 10 00 | 24 854 | 25 % |
| 20 | 09.8520 | Kaasuputket | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | 185 280 | 25 % |
| 21 | 09.8521 | Putkipalkit | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | 387 343 | 25 % |
| 22 | 09.8522 | Ruostumattomat saumattomat putket | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | 22 818 | 25 % |
| 23 | 09.8523 | Laakeroidut putket | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 | 5 549 | 25 % |
| 25 | 09.8525 | Suuret hitsatut putket | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | 258 133 | 25 % |
| 26 | 09.8526 | Muut hitsatut putket | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | 296 274 | 25 % |
| 28 | 09.8528 | Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | 393 031 | 25 % |

Tuotenumero

Järjestysnumero

Tuoteluokka

CN-koodit

Tariffikiintiön määrä (nettotonnia)

Lisätulli

1

09.8501

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 99 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

4 269 009

25 %

2

09.8502

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

1 318 865

25 %

3

09.8503

Sähkötekniset levyt (muut kuin suuntaisrakeiset sähkötekniset levyvalmisteet)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

178 704

25 %

4

09.8504

Metallipinnoitetut levyt

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

2 115 054

25 %

5

09.8505

Orgaanisella aineella pinnoitetut levyt

7210 70 80 , 7212 40 80

414 324

25 %

6

09.8506

Tinatut tuotteet

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

367 470

25 %

7

09.8507

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

1 442 988

25 %

8

09.8508

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyt ja nauhat

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

193 049

25 %

9

09.8509

Ruostumattomasta teräksestä valmistetut kylmävalssatut levyt ja nauhat

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

476 161

25 %

12

09.8512

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut muototangot ja kevyet profiilit

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

728 270

25 %

13

09.8513

Betoniteräs

7214 20 00 , 7214 99 10

714 964

25 %

14

09.8514

Ruostumattomat tangot ja kevyet profiilit

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

82 156

25 %

15

09.8515

Ruostumaton valssilanka

7221 00 10 , 7221 00 90

32 744

25 %

16

09.8516

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistettu valssilanka

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

1 058 110

25 %

17

09.8517

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

167 817

25 %

18

09.8518

Ponttirauta ja -teräs

7301 10 00

24 854

25 %

20

09.8520

Kaasuputket

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

185 280

25 %

21

09.8521

Putkipalkit

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

387 343

25 %

22

09.8522

Ruostumattomat saumattomat putket

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

22 818

25 %

23

09.8523

Laakeroidut putket

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

5 549

25 %

25

09.8525

Suuret hitsatut putket

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

258 133

25 %

26

09.8526

Muut hitsatut putket

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

296 274

25 %

28

09.8528

Seostamattomasta teräksestä valmistettu lanka

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

393 031

25 %

---

PÄÄTÖKSET

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/84 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/84

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU, Euratom) 2018/1014,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen, jota Itävallan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

ottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2015 ja 1 päivänä lokakuuta 2015 päätökset (EU, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EU, Euratom) 2015/1790 (2) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 2015 ja 1 päivänä lokakuuta 2015 päätökset (EU, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EU, Euratom) 2015/1790 (2) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Thomas DELAPINAn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Thomas DELAPINAn toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Judith VORBACH, EU-Referentin der Arbeiterkammer Oberösterreich, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2020.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. LÖGER

---

(1)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2015/1600, annettu 18 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2015/1790, annettu 1 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2015 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 260, 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/85

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/1015,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2018,

alueiden komitean kahden jäsenen ja kolmen varajäsenen, joita Luxemburgin suurherttuakunta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Luxemburgin hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Agnès DURDUn ja Marc SCHAEFERin toimikausien päätyttyä. |
| --- | --- |

(2)

Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Agnès DURDUn ja Marc SCHAEFERin toimikausien päätyttyä.

| (3) | Kaksi alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Martine MERGENin ja Pierre WIESin toimikausien päätyttyä. |
| --- | --- |

(3)

Kaksi alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Martine MERGENin ja Pierre WIESin toimikausien päätyttyä.

| (4) | Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Tom JUNGEN on nimetty alueiden komitean jäseneksi. |
| --- | --- |

(4)

Yksi varajäsenen paikka on vapautunut, kun Tom JUNGEN on nimetty alueiden komitean jäseneksi.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

| a) | jäseniksi:






  — | Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser, |
| --- | --- | --- |

a)

jäseniksi:

—

Tom JUNGEN, Maire de la Commune de Roeser,

| — | Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux, |
| --- | --- |

—

Romy KARIER, Conseiller communal de la Commune de Clervaux,

| b) | varajäseniksi:






  — | Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz, |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseniksi:

—

Jeff FELLER, Echevin de la Commune de la Vallée de l'Ernz,

| — | Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher, |
| --- | --- |

—

Liane FELTEN, Conseiller communal de la Commune de Grevenmacher,

| — | Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour. |
| --- | --- |

—

Cécile HEMMEN, Maire de la Commune de Weiler-la-Tour.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

H. LÖGER

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 18.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 181/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 181/86

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (YUTP) 2018/1016,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2018,

Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2016/849 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä ja päätöksen 2013/183/YUTP kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2016 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2016/849 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 27 päivänä toukokuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/849. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 27 päivänä toukokuuta 2016 päätöksen (YUTP) 2016/849.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea muutti 9 päivänä heinäkuuta 2018 listausta yhden henkilön ja yhden yhteisön osalta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea muutti 9 päivänä heinäkuuta 2018 listausta yhden henkilön ja yhden yhteisön osalta, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Päätöksen (YUTP) 2016/849 liite I olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen (YUTP) 2016/849 liite I olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen (YUTP) 2016/849 liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BLÜMEL

---

(1)  
  EUVL L 141, 28.5.2016, s. 79.

1

---

LIITE

| 1. | Korvataan päätöksen (YUTP) 2016/849 liitteessä I olevassa kohdassa ”A. Henkilöt” oleva 4 kohta seuraavasti:










  ”4. | Ri Hong-sop | | 1940 | 16.7.2009 | Yongbyonin ydintutkimuskeskuksen entinen johtaja ja ydinaseinstituutin johtaja; valvoi kolmea keskeistä laitosta, jotka osallistuvat ydinasekelpoisen plutoniumin tuotantoon: polttoaineen tuotantolaitos, ydinreaktori ja jälleenkäsittelylaitos.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Korvataan päätöksen (YUTP) 2016/849 liitteessä I olevassa kohdassa ”A. Henkilöt” oleva 4 kohta seuraavasti:

”4.

Ri Hong-sop

1940

16.7.2009

Yongbyonin ydintutkimuskeskuksen entinen johtaja ja ydinaseinstituutin johtaja; valvoi kolmea keskeistä laitosta, jotka osallistuvat ydinasekelpoisen plutoniumin tuotantoon: polttoaineen tuotantolaitos, ydinreaktori ja jälleenkäsittelylaitos.”

| 2. | Korvataan päätöksen (YUTP) 2016/849 liitteessä I olevassa kohdassa ”B. Yhteisöt” oleva 28 kohta seuraavasti:










  ”28. | Munitions Industry Department | Military Supplies Industry Department | Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta | 2.3.2016 | Sotatarviketeollisuusosastolla (MID) on keskeinen rooli Korean demokraattisen kansantasavallan ohjusohjelmassa. Osasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ballististen ohjusten, muun muassa Taepo Dong-2 -ohjuksen, kehittämistä. Se valvoo maan asetuotantoa ja tutkimus- ja kehittämisohjelmia, ballististen ohjusten ohjelma mukaan lukien. Toinen talouskomitea ja toinen luonnontieteiden akatemia, jotka myös nimettiin elokuussa 2010, toimivat sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa. Sotatarviketeollisuusosasto on viime vuosina työskennellyt liikkuvalta alustalta laukaistavan mannertenvälisen ballistisen ohjuksen (KN08) kehittämiseksi. Sotatarviketeollisuusosasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmaa. Ydinaseinstituutti toimii sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Korvataan päätöksen (YUTP) 2016/849 liitteessä I olevassa kohdassa ”B. Yhteisöt” oleva 28 kohta seuraavasti:

”28.

Munitions Industry Department

Military Supplies Industry Department

Pjongjang, Korean demokraattinen kansantasavalta

2.3.2016

Sotatarviketeollisuusosastolla (MID) on keskeinen rooli Korean demokraattisen kansantasavallan ohjusohjelmassa. Osasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ballististen ohjusten, muun muassa Taepo Dong-2 -ohjuksen, kehittämistä. Se valvoo maan asetuotantoa ja tutkimus- ja kehittämisohjelmia, ballististen ohjusten ohjelma mukaan lukien. Toinen talouskomitea ja toinen luonnontieteiden akatemia, jotka myös nimettiin elokuussa 2010, toimivat sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa. Sotatarviketeollisuusosasto on viime vuosina työskennellyt liikkuvalta alustalta laukaistavan mannertenvälisen ballistisen ohjuksen (KN08) kehittämiseksi. Sotatarviketeollisuusosasto valvoo Korean demokraattisen kansantasavallan ydinohjelmaa. Ydinaseinstituutti toimii sotatarviketeollisuusosaston alaisuudessa.”

---