# Euroopa Liidu C 373/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 373 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide12. oktoober 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 373

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide12. oktoober 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 373/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8165 – Eneco / Elicio / Norther JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 373/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8166 – THOM / Stroili Oro) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 373/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8165 – Eneco / Elicio / Norther JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 373/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8166 – THOM / Stroili Oro) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 373/03 | Euro vahetuskurss | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 373/03

Euro vahetuskurss

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 373/04 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 3 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 373/05 | Otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus, sest liikmesriik on oma teate tagasi võtnud — Riigiabi – Saksamaa (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) — ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teadaanne – teate tagasivõtmine — Riigiabi SA.43014 16/C (ex 16/N) – Abi ettevõtjale REHAU AG + Co (
  1
  ) | 13 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 373/04

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

3

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 373/05

Otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus, sest liikmesriik on oma teate tagasi võtnud — Riigiabi – Saksamaa (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) — ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teadaanne – teate tagasivõtmine — Riigiabi SA.43014 16/C (ex 16/N) – Abi ettevõtjale REHAU AG + Co (
  1
  )

1

13

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2016/C 373/06 | Addendum 27. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 101 | 14 |

Parandused

2016/C 373/06

Addendum 27. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 101

Addendum

Euroopa Liidu Teatajale

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 12.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8165 – Eneco / Elicio / Norther JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 373/01)

5. oktoobril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8165 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8165 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 12.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8166 – THOM / Stroili Oro)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 373/02)

3. oktoobril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8166 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8166 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 12.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/2

---

Euro vahetuskurss (1)

11. oktoober 2016

(2016/C 373/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1079 |
| JPY | Jaapani jeen | 114,90 |
| DKK | Taani kroon | 7,4412 |
| GBP | Inglise nael | 0,90233 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7318 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0938 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0395 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 304,43 |
| PLN | Poola zlott | 4,2712 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4885 |
| TRY | Türgi liir | 3,4139 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4679 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4653 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5977 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5657 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5277 |
| KRW | Korea vonn | 1 245,11 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,8020 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4440 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5095 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 451,84 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6354 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,817 |
| RUB | Vene rubla | 69,1597 |
| THB | Tai baat | 39,209 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,5634 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,9088 |
| INR | India ruupia | 73,7760 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1079

JPY

Jaapani jeen

114,90

DKK

Taani kroon

7,4412

GBP

Inglise nael

0,90233

SEK

Rootsi kroon

9,7318

CHF

Šveitsi frank

1,0938

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0395

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

304,43

PLN

Poola zlott

4,2712

RON

Rumeenia leu

4,4885

TRY

Türgi liir

3,4139

AUD

Austraalia dollar

1,4679

CAD

Kanada dollar

1,4653

HKD

Hongkongi dollar

8,5977

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5657

SGD

Singapuri dollar

1,5277

KRW

Korea vonn

1 245,11

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,8020

CNY

Hiina jüaan

7,4440

HRK

Horvaatia kuna

7,5095

IDR

Indoneesia ruupia

14 451,84

MYR

Malaisia ringit

4,6354

PHP

Filipiini peeso

53,817

RUB

Vene rubla

69,1597

THB

Tai baat

39,209

BRL

Brasiilia reaal

3,5634

MXN

Mehhiko peeso

20,9088

INR

India ruupia

73,7760

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/3

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

(2016/C 373/04)

Pärast seda, kui avaldati teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (1) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) (edaspidi „alusmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitasid 12. juulil 2016 kaks ELi tootjat: Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l. (edaspidi üheskoos „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % kõikidest liidus toodetavatest käsikahveltõstukitest ja nende olulistest osadest.

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode on käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8427 90 00 (TARICi koodid 8427900011 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8431200011 ja 8431200019) alla.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatavad meetmed on nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (3) (viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 946/2014) (4) kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Kõnealuseid meetmeid laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 499/2009 (5) Taist pärit impordi suhtes ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2016/1346 (6) Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordi suhtes.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning seeläbi liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise.

4.1.   
  Väide dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Kuna Hiina Rahvavabariik (edaspidi „asjaomane riik”) on alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt mitteturumajanduslik riik, arvutas taotluse esitaja Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul kehtiva normaalväärtuse turumajandusliku kolmanda riigi, nimelt Brasiilia turuhinna põhjal. Väide dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta põhineb normaalväärtuse ja liitu ekspordi korras müüdava vaatlusaluse toote ekspordihindade võrdlusel tehasehindade tasandil.

Eespool nimetatud võrdluse põhjal, mis näitab toodete müümist dumpinguhinnaga, väidab taotluse esitaja, et asjaomasest riigist pärit toodete dumpingu jätkumine on tõenäoline.

4.2.   
  Väide kahju kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja on esitanud ka esmapilgul usutavaid tõendeid, et vaatlusaluse toote import asjaomasest riigist liitu on jäänud märkimisväärseks nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Taotluse esitaja esitatud esmapilgul usutavatest tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on vaatlusaluse imporditud toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu hinnatasemele ning selle tõttu on liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsolukord oluliselt halvenenud.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et meetmete aegumise korral põhjustaks asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi edasine märkimisväärne lisandumine liidu tootmisharule tõenäoliselt veelgi enam kahju.

5.   Menetlus

Komisjon, olles pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudnud seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatab kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 meetmete läbivaatamise.

Aegumise läbivaatamise käigus tehakse kindlaks, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote puhul ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

5.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

5.2.   
  Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

Komisjoni uurimises on kutsutud osalema asjaomase riigi vaatlusaluse toote eksportivad tootjad, (7) sealhulgas need tootjad, kes ei osalenud praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

5.2.1.   Eksportivate tootjate uurimine

Hiina Rahvavabariigist pärit uuritavate eksportivate tootjate valimise kord

Pidades silmas käesolevasse läbivaatamisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises koostööd, endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teatama 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Selleks et saada eksportivate tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon lisaks ühendust Hiina Rahvavabariigi ametiasutustega ja võib võtta ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, valitakse eksportivad tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Vajaduse korral annab komisjon kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Selleks et saada eksportivate tootjate uurimiseks vajalikku teavet, saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele.

Kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole märgitud teisiti.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”).

5.2.2.   Asjaomase mitteturumajandusliku riigi eksportivate tootjatega seotud lisamenetlus

Turumajandusliku kolmanda riigi valik

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul normaalväärtus turumajanduslikus kolmandas riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

Eelmises uurimises kasutati Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse kindlaksmääramiseks turumajandusliku kolmanda riigina Brasiiliat. Käesolevas uurimises kavatsetakse taotluses sisalduvale teabele tuginedes kasutada võrdlusriigina taas Brasiiliat. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võivad turumajanduslikud tootjad paikneda muu hulgas ka Indias, Malaisias, Šveitsis, Taiwanis ja Türgis. Selleks et valida välja turumajanduslik kolmas riik, uurib komisjon, kas neis turumajanduslikes kolmandates riikides, mille puhul on märke vaatlusaluse toote tootmisest, esineb vaatlusaluse toote tootmist ja müüki. Huvitatud isikutel palutakse kommenteerida võrdlusriigi valikut 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.2.3.   Sõltumatute importijate uurimine
   (8)
   (9)

Komisjoni uurimises on kutsutud osalema vaatlusaluse toote Hiina Rahvavabariigist liitu importimisega tegelevad sõltumatud importijad, sealhulgas need, kes ei osalenud praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

Pidades silmas käesolevasse meetmete aegumise läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate sõltumatute importijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei osalenud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes, endast komisjonile teatada. Kõnealused isikud peavad endast teatama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab sõltumatute importijate valimi moodustamisel vajalikuks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule põhjustatava kahju jätkumine või kordumine on tõenäoline, kutsub komisjon liidu vaatlusaluse toote tootjaid osalema komisjoni läbiviidavas uurimises.

Liidu tootjate uurimine

Kuna käesolevasse läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud vähendada uuritavate liidu tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring toimub alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud toimikus, millega huvitatud isikud võivad tutvuda. Huvitatud isikuid kutsutakse toimikuga tutvuma (selleks peavad nad komisjoniga ühendust võtma, kasutades punktis 5.7 esitatud kontaktandmeid). Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, sealhulgas praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes koostööst loobunud liidu tootjad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.4.   
  Liidu huvide hindamise menetlus

Kui dumpingu ja kahju kordumise või jätkumise tõenäosus leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teada anda 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selleks et osaleda uurimises, peavad tarbijaid esindavad ühendused sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on tegelik seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.5.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

5.6.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda uurimist korraldavatelt komisjoni talitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus tuleb koostada kirjalikult ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.7.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peaksid olema märgistatud sõnaga „Limited” (10). Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Huvitatud isikud, kes edastavad teavet märkega „Limited” on vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 kohustatud esitama teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõttemärkega „For inspection by interested parties”. Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, e-posti teel, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-posti aadressid | : | TRADE-R654-HPT-DUMPING@ec.europa.eu
  TRADE-R654-HPT-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-posti aadressid

:

TRADE-R654-HPT-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-R654-HPT-INJURY@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostöösoovimatuseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa mõttetu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja selle tagamiseks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjusi. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumpingu ja kahju jätkumise, dumpingu, kahju või kordumise tõenäosus, põhjuslik seos ning liidu huvi.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse alusmääruse artikli 11 lõike 5 kohaselt lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Võimalus taotleda alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab alusmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui huvitatud isik leiab, et meetmete läbivaatamine nende muutmiseks on põhjendatud, võib ta taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

10.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11).

---

(1)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 34, 29.1.2016, lk 15).

(2)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(3)  Nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1008/2011, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning laiendatakse seda Taist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Taist pärinevatena või mitte (ELT L 268, 13.10.2011, lk 1).

(4)  Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 946/2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1008/2011, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 265, 5.9.2014, lk 7).

(5)  Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 499/2009, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 1174/2005 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Taist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taist pärinevana või mitte (ELT L 151, 16.6.2009, lk 1).

(6)  Komisjoni 8. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1346, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1008/2011 (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 372/2013) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit väheste muudatustega käsikahveltõstukite impordile (ELT L 214, 9.8.2016, lk 1).

(7)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib vaatlusalust toodet liidu turule kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(8)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik” füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(9)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(10)  Dokument märkega „Limited” on konfidentsiaalne dokument alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(11)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon

(märkida vastavasse kasti rist)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT KÄSIKAHVELTÕSTUKITE JA NENDE OLULISTE OSADE IMPORDI SUHTES KOHALDATAV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

TEAVE HIINA RAHVAVABARIIGI EKSPORTIVATE TOOTJATE VALIMI MOODUSTAMISE KOHTA

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteate punktis 5.2.1 nõutava valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited”) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties”) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE, MÜÜGIMAHT, TOODANG JA TOOTMISVÕIMSUS

Märkige algatamisteate punktis 5.1 määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta algatamisteates määratletud ja asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote toodang, tootmisvõimsus, käive äriühingu arvestusvääringus, eksportmüük igasse liidu liikmesriiki eraldi ja kõigisse 28 liikmesriiki (2) kokku, eksportmüük muudesse maailma riikidesse (kokku ja viide suurimasse importivasse riiki eraldi), omamaine müük ning vaatlusaluse toote vastavad kogused. Märkige kogused ühikutes ja kasutatud vääring.

Tabel I

Käive ja müügimaht

Ühikud (tükki)

Väärtus arvestusvääringus

Märkige kasutatud vääring

Teie äriühingu toodetud vaatlusaluse toote eksportmüük igasse ELi liikmesriiki eraldi ja kõigisse 28 liikmesriiki kokku

Kokku:

Nimetage iga liikmesriik:

Teie äriühingu toodetud vaatlusaluse toote eksport teistesse riikidesse

Kokku:

Nimetage viis suurimat importivat riiki ning esitage vastavad kogused ja väärtused (*)

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt. See on konfidentsiaalne dokument Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tššehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

Image

Ühikud (tükki)

Väärtus arvestusvääringus

Märkige kasutatud vääring

Teie äriühingu toodetud vaatlusaluse toote omamaine müük

(*) Lisage ridu vastavalt vajadusele.

Tabel II

Toodang ja tootmisvõimsus

Ühikud (tükki)

Teie äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kogutoodang

Teie äriühingu toodetud vaatlusaluse toote tootmisvõimsus

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SELLEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE (1) TEGEVUS

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide vaatlusaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealused tegevusalad võivad olla vaatlusaluse toote ostmine või toote valmistamine alltöövõtulepete alusel, vaatlusaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevusalad

Sugulussuhe

4. MUU TEAVE

Palun esitada mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5. KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema valdusi külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostöösoovimatute eksportivate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. (ELT L 143, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik” füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

II LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon

(märkida vastavasse kasti rist)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT KÄSIKAHVELTÕSTUKITE JA NENDE OLULISTE OSADE IMPORDI SUHTES KOHALDATAV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata sõltumatutel importijatel esitada algatamisteate punkti 5.2.3 kohaselt nõutava valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited”) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties”) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige algatamisteate punktis 5.1 määratletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta äriühingu kogukäive eurodes, algatamisteates määratletud ja asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote liitu (2) importimise käive ja impordimaht ning toote edasimüük Euroopa Liidu turul pärast importimist Hiina Rahvavabariigist ning vastavad kogused. Märkige kogus ühikutes (tükki).

Ühikud (tükki)

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Vaatlusaluse toote import Euroopa Liitu

Vaatlusaluse toote edasimüük Euroopa Liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt. See on konfidentsiaalne dokument Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SELLEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE (1) TEGEVUS

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide vaatlusaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealused tegevusalad võivad olla vaatlusaluse toote ostmine või toote valmistamine alltöövõtulepete alusel, vaatlusaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevusalad

Sugulussuhe

4. MUU TEAVE

Palun esitada mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5. KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema valdusi külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. (ELT L 143, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik” füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/13

---

OTSUS LÕPETADA AMETLIK UURIMISMENETLUS, SEST LIIKMESRIIK ON OMA TEATE TAGASI VÕTNUD

Riigiabi – Saksamaa

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teadaanne – teate tagasivõtmine

Riigiabi SA.43014 16/C (ex 16/N) – Abi ettevõtjale REHAU AG + Co

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 373/05)

Komisjon on otsustanud lõpetada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase, 13. juunil 2016 alustatud ametliku uurimismenetluse eespool nimetatud meetme suhtes, võttes arvesse, et Saksamaa on 24. juunil 2016 oma teate tagasi võtnud ning loobub abikava rakendamisest.

---

Parandused

| 12.10.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/14

---

Addendum

  27. aprilli 2004. aasta Euroopa Liidu Teatajale C 101

(2016/C 373/06)

KOMISJONI TEATIS

Teadaanne

Suunised asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta

(2004/C 101/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Asutamislepingu artikli 81 lõige 3 sätestab erandi, mis kaitseb ettevõtjaid asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohase rikkumise tuvastamise korral. Artikli 81 lõik 3 hõlmatud kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevused (1), mis vastavad artikli 81 lõik 1 toodud tingimustele, on kehtivad ja täitmisele pööratavad, ja selle kohta pole vaja eelnevalt teha vastavat otsust. |
| --- | --- |

1.

Asutamislepingu artikli 81 lõige 3 sätestab erandi, mis kaitseb ettevõtjaid asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohase rikkumise tuvastamise korral. Artikli 81 lõik 3 hõlmatud kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevused (1), mis vastavad artikli 81 lõik 1 toodud tingimustele, on kehtivad ja täitmisele pööratavad, ja selle kohta pole vaja eelnevalt teha vastavat otsust.

| 2. | Artikli 81 lõiget 3 võib kohaldada üksikutele juhtumite, või grupierandi määruse alusel kokkulepete või kooskõlastatud tegevuste kategooriate kohta. Nõukogu määrus 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (2) ei mõjuta grupierandi kohta antavate määruste kehtivust ega õiguspärasust. Kõik olemasolevad grupierandi määrused jäävad kehtima ja grupierandiga hõlmatud kokkulepped on õiguslikult kehtivad ja täitmisele pööratavad isegi juhul, kui nad piiravad konkurentsi artikli 81 lõike 1 tähenduses (3). Selliseid kokkuleppeid saab keelata ainult tulevikus, kui komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus grupierandi tühistab (4). Riiklikel kohtutel ei ole õigust grupierandi alla kuuluvaid lepinguid eraõigusliku kohtumenetluse raames keelata. |
| --- | --- |

2.

Artikli 81 lõiget 3 võib kohaldada üksikutele juhtumite, või grupierandi määruse alusel kokkulepete või kooskõlastatud tegevuste kategooriate kohta. Nõukogu määrus 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (2) ei mõjuta grupierandi kohta antavate määruste kehtivust ega õiguspärasust. Kõik olemasolevad grupierandi määrused jäävad kehtima ja grupierandiga hõlmatud kokkulepped on õiguslikult kehtivad ja täitmisele pööratavad isegi juhul, kui nad piiravad konkurentsi artikli 81 lõike 1 tähenduses (3). Selliseid kokkuleppeid saab keelata ainult tulevikus, kui komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus grupierandi tühistab (4). Riiklikel kohtutel ei ole õigust grupierandi alla kuuluvaid lepinguid eraõigusliku kohtumenetluse raames keelata.

| 3. | Olemasolevad suunised vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete (5) kohta käsitlevad artikli 81 rakendamist eri tüüpi kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste suhtes. Nende suuniste eesmärk on esitada komisjoni arvamus sisuliste hindamiskriteeriumide kohta, mida rakendatakse eri tüüpi kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste suhtes. |
| --- | --- |

3.

Olemasolevad suunised vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete (5) kohta käsitlevad artikli 81 rakendamist eri tüüpi kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste suhtes. Nende suuniste eesmärk on esitada komisjoni arvamus sisuliste hindamiskriteeriumide kohta, mida rakendatakse eri tüüpi kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuste suhtes.

| 4. | Käesolevates suunistes esitatakse komisjoni tõlgendus tingimuste kohta, millele vastavuse korral võib rakendada artikli 81 lõik 3 sätestatud erandit. Sellega annab komisjon juhiseid, kuidas ta kavatseb rakendada artikkel 81 üksikjuhtudel. Kuigi käesolev teatis ei ole liikmesriikide kohtutele ja konkurentsiasutustele kohustuslik, püütakse sellega anda neile juhiseid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõigete 1 ja 3 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

4.

Käesolevates suunistes esitatakse komisjoni tõlgendus tingimuste kohta, millele vastavuse korral võib rakendada artikli 81 lõik 3 sätestatud erandit. Sellega annab komisjon juhiseid, kuidas ta kavatseb rakendada artikkel 81 üksikjuhtudel. Kuigi käesolev teatis ei ole liikmesriikide kohtutele ja konkurentsiasutustele kohustuslik, püütakse sellega anda neile juhiseid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõigete 1 ja 3 kohaldamiseks.

| 5. | Käesolevad suunised annavad artikli 81 lõike 3 rakendamiseks analüütilise raamistiku. Suuniste eesmärk on välja arendada eelnimetatud asutamislepingu sätte rakendamise metoodika. Metoodika põhineb majanduslikul lähenemisviisil, mida juba tutvustati ja arendati vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete kohta antud suunistes. Komisjon järgib käesolevaid suuniseid, mis annavad artikli 81 lõik 3 sätestatud nelja tingimuse rakendamiseks täpsemaid juhiseid kui suunised vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete kohta ka eespool nimetatud suuniste kohaldamisalasse kuuluvate kokkulepete suhtes. |
| --- | --- |

5.

Käesolevad suunised annavad artikli 81 lõike 3 rakendamiseks analüütilise raamistiku. Suuniste eesmärk on välja arendada eelnimetatud asutamislepingu sätte rakendamise metoodika. Metoodika põhineb majanduslikul lähenemisviisil, mida juba tutvustati ja arendati vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete kohta antud suunistes. Komisjon järgib käesolevaid suuniseid, mis annavad artikli 81 lõik 3 sätestatud nelja tingimuse rakendamiseks täpsemaid juhiseid kui suunised vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete kohta ka eespool nimetatud suuniste kohaldamisalasse kuuluvate kokkulepete suhtes.

| 6. | Suunistes sätestatud standardeid tuleb kohaldada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele. Suuniseid ei tohi kohaldada mehaaniliselt. Iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaolude kohaselt ning kohaldada suuniseid mõistusepäraselt ja paindlikult. |
| --- | --- |

6.

Suunistes sätestatud standardeid tuleb kohaldada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele. Suuniseid ei tohi kohaldada mehaaniliselt. Iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaolude kohaselt ning kohaldada suuniseid mõistusepäraselt ja paindlikult.

| 7. | Mitmes küsimuses peegeldavad käesolevad suunised ühenduse Euroopa Kohtu praktika praegust seisukorda. Komisjoni eesmärk on siiski selgitada oma suhtumist ka küsimustesse, mida pretsedendiõigus ei ole veel käsitlenud või milles jääb ruumi tõlgendamisele. Sellest olenemata ei piira komisjoni seisukoht Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikat artikli 81 lõigete 1 ja 3 tõlgendamise osas ega tõlgendusi, mida ühenduse kohtud samas küsimuses tulevikus anda võivad. |
| --- | --- |

7.

Mitmes küsimuses peegeldavad käesolevad suunised ühenduse Euroopa Kohtu praktika praegust seisukorda. Komisjoni eesmärk on siiski selgitada oma suhtumist ka küsimustesse, mida pretsedendiõigus ei ole veel käsitlenud või milles jääb ruumi tõlgendamisele. Sellest olenemata ei piira komisjoni seisukoht Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikat artikli 81 lõigete 1 ja 3 tõlgendamise osas ega tõlgendusi, mida ühenduse kohtud samas küsimuses tulevikus anda võivad.

2.   ASUTAMISLEPINGU ARTIKKEL 81 PÕHILINE RAAMISTIK

2.1.   Asutamislepingu sätted

| 8. | EÜ artikli 81 lõike 1 kohaselt on keelatud kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust (6) ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, kahjustada või moonutada konkurentsi ühisturu piires (7). |
| --- | --- |

8.

EÜ artikli 81 lõike 1 kohaselt on keelatud kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust (6) ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, kahjustada või moonutada konkurentsi ühisturu piires (7).

| 9. | Erandina sellest reeglist on artikli 81 lõikes 3 sätestatud, et artikli 81 lõikes 1 sisalduv keeld võidakse kuulutada mittekohaldatavaks ettevõtjate vaheliste kokkulepete suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijail tekkivatest hüvedest osa saada, ja mis ei sea nende sihtide saavutamiseks ebavajalikke piiranguid ega võimalda kõnealustel ettevõtjatel kõrvaldada konkurentsi olulise osa asjaomaste toodete suhtes. |
| --- | --- |

9.

Erandina sellest reeglist on artikli 81 lõikes 3 sätestatud, et artikli 81 lõikes 1 sisalduv keeld võidakse kuulutada mittekohaldatavaks ettevõtjate vaheliste kokkulepete suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijail tekkivatest hüvedest osa saada, ja mis ei sea nende sihtide saavutamiseks ebavajalikke piiranguid ega võimalda kõnealustel ettevõtjatel kõrvaldada konkurentsi olulise osa asjaomaste toodete suhtes.

| 10. | Määruses (EÜ) nr 1/2003 artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et artikli 81 lõikes 1 nimetatud kokkulepped, mis ei vasta asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele, on keelatud, ja selle kohta pole eelnevalt vaja teha vastavat otsust (8). Sama määruse artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et artikli 81 lõikes 1 nimetatud kokkulepped, mis vastavad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele, ei ole keelatud, ja selle kohta pole eelnevalt vaja teha vastavat otsust. Sellised kokkulepped on kehtivad ja täitmisele pööratavad hetkest, mil artikli 81 lõik 3 ette nähtud tingimused on täidetud ning kaotavad kehtivuse hetkest, mil nimetatud tingimused enam täidetud ei ole. |
| --- | --- |

10.

Määruses (EÜ) nr 1/2003 artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et artikli 81 lõikes 1 nimetatud kokkulepped, mis ei vasta asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele, on keelatud, ja selle kohta pole eelnevalt vaja teha vastavat otsust (8). Sama määruse artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et artikli 81 lõikes 1 nimetatud kokkulepped, mis vastavad asutamislepingu artikli 81 lõike 3 tingimustele, ei ole keelatud, ja selle kohta pole eelnevalt vaja teha vastavat otsust. Sellised kokkulepped on kehtivad ja täitmisele pööratavad hetkest, mil artikli 81 lõik 3 ette nähtud tingimused on täidetud ning kaotavad kehtivuse hetkest, mil nimetatud tingimused enam täidetud ei ole.

| 11. | Artikli 81 kohane hindamine koosneb kahest etapist. Esiteks tuleb hinnata, kas liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada võival ettevõtjatevahelisel kokkuleppel on konkurentsivastane eesmärk või kas see piirab või võib piirata konkurentsi (9). Teise sammuna, mis saab asjakohaseks alles pärast seda, kui kokkuleppe konkurentsi piirav iseloom on tuvastatud, tuleb määratleda kokkuleppe võimalik konkurentsi edendav mõju ja hinnata, kumb mõju on kaalukam — konkurentsi piirav või seda edendav mõju. Konkurentsi piiravat ja seda soodustavat mõju hinnatakse täielikult artikli 81 lõikes 3 sätestatud raamistikus (10). |
| --- | --- |

11.

Artikli 81 kohane hindamine koosneb kahest etapist. Esiteks tuleb hinnata, kas liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutada võival ettevõtjatevahelisel kokkuleppel on konkurentsivastane eesmärk või kas see piirab või võib piirata konkurentsi (9). Teise sammuna, mis saab asjakohaseks alles pärast seda, kui kokkuleppe konkurentsi piirav iseloom on tuvastatud, tuleb määratleda kokkuleppe võimalik konkurentsi edendav mõju ja hinnata, kumb mõju on kaalukam — konkurentsi piirav või seda edendav mõju. Konkurentsi piiravat ja seda soodustavat mõju hinnatakse täielikult artikli 81 lõikes 3 sätestatud raamistikus (10).

| 12. | Tasakaalustava positiivse mõju hindamine artikli 81 lõik 3 alusel eeldab, et enne seda on tuvastatud antud kokkuleppe konkurentsi piirav olemus ja vastav mõju. Artikli 81 lõik 3 asetamiseks õigesse konteksti tuleks lühidalt vaadelda artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelu eesmärki ja põhilist sisu. Komisjoni suunised vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete kohta (11) sisaldavad sisulisi juhiseid artikli 81 lõike 1 rakendamiseks eri tüüpi kokkulepetele. Seetõttu piirduvad käesolevad suunised artikli 81 lõike 1 rakendamiseks antud analüütilise raamistiku põgusa kordamisega. |
| --- | --- |

12.

Tasakaalustava positiivse mõju hindamine artikli 81 lõik 3 alusel eeldab, et enne seda on tuvastatud antud kokkuleppe konkurentsi piirav olemus ja vastav mõju. Artikli 81 lõik 3 asetamiseks õigesse konteksti tuleks lühidalt vaadelda artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelu eesmärki ja põhilist sisu. Komisjoni suunised vertikaalsete piirangute, horisontaalsete koostöökokkulepete ja tehnosiirde kokkulepete kohta (11) sisaldavad sisulisi juhiseid artikli 81 lõike 1 rakendamiseks eri tüüpi kokkulepetele. Seetõttu piirduvad käesolevad suunised artikli 81 lõike 1 rakendamiseks antud analüütilise raamistiku põgusa kordamisega.

2.2.   Artikli 81 lõik 1 sätestatud keeld

2.2.1.   Üldised märkused

| 13. | Artikli 81 üldine eesmärk on konkurentsi kaitsmine turul, et edendada tarbijate heaolu ja ressursside tõhusat jaotamist. Seda eesmärki teenivad konkurents ja turu integreerumine, kuna ühtse avatud turu loomine ja säilitamine võimaldab tarbijate heaolu huvides tõhusalt jaotada vahendeid kogu ühenduse piires. |
| --- | --- |

13.

Artikli 81 üldine eesmärk on konkurentsi kaitsmine turul, et edendada tarbijate heaolu ja ressursside tõhusat jaotamist. Seda eesmärki teenivad konkurents ja turu integreerumine, kuna ühtse avatud turu loomine ja säilitamine võimaldab tarbijate heaolu huvides tõhusalt jaotada vahendeid kogu ühenduse piires.

| 14. | Artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld kehtib ettevõtjatevaheliste piiravate kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse ning ettevõtjate ühenduste otsuste kohta niivõrd, kui need võivad mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. Artikli 81 lõike 1 üldine aluspõhimõtte kohaselt, mida väljendab ka ühenduse kohtute praktika, peab iga ettevõtja iseseisvalt määratlema turupoliitika, mida ta kavatseb kasutada (12). Sellest lähtuvalt on ühenduse kohtud tunnistanud „kokkulepped”, „otsused” ja „kooskõlastatud tegevused” ühenduse õiguse mõisteteks, mille kasutamine võimaldab vahet teha ettevõtja ühepoolse tegevuse ja ettevõtjate kooskõlastatud tegevuse või koostöö vahel (13). Ühenduse konkurentsiõigusega seotud küsimustes saab ühepoolse tegevuse suhtes rakendada ainult asutamislepingu artiklit 82. Ühepoolse tegevuse kohta ei kehti ka määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vastastikuse lähenemise põhimõte. Eelnimetatud säte kehtib ainult kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste kohta, mis võivad mõjutada EMP liikmesriikidevahelist kaubandust. Artikli 3 lõige 2 sätestab, et kui sellised kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevused ei ole asutamislepingu artikkel 81 keelatud, ei tohi neid keelata ka siseriikliku konkurentsiõigusega. Artikkel 3 ei piira ühenduse seaduse ülimuslikkuse põhimõtet, millega kaasneb, et kokkulepped ja kuritahtlik tegevus, mis on artiklite 81 või 82 alusel keelatud, ei tohi olla lubatud siseriikliku õigusega (14). |
| --- | --- |

14.

Artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld kehtib ettevõtjatevaheliste piiravate kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse ning ettevõtjate ühenduste otsuste kohta niivõrd, kui need võivad mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. Artikli 81 lõike 1 üldine aluspõhimõtte kohaselt, mida väljendab ka ühenduse kohtute praktika, peab iga ettevõtja iseseisvalt määratlema turupoliitika, mida ta kavatseb kasutada (12). Sellest lähtuvalt on ühenduse kohtud tunnistanud „kokkulepped”, „otsused” ja „kooskõlastatud tegevused” ühenduse õiguse mõisteteks, mille kasutamine võimaldab vahet teha ettevõtja ühepoolse tegevuse ja ettevõtjate kooskõlastatud tegevuse või koostöö vahel (13). Ühenduse konkurentsiõigusega seotud küsimustes saab ühepoolse tegevuse suhtes rakendada ainult asutamislepingu artiklit 82. Ühepoolse tegevuse kohta ei kehti ka määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 3 lõikes 2 sätestatud vastastikuse lähenemise põhimõte. Eelnimetatud säte kehtib ainult kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste kohta, mis võivad mõjutada EMP liikmesriikidevahelist kaubandust. Artikli 3 lõige 2 sätestab, et kui sellised kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevused ei ole asutamislepingu artikkel 81 keelatud, ei tohi neid keelata ka siseriikliku konkurentsiõigusega. Artikkel 3 ei piira ühenduse seaduse ülimuslikkuse põhimõtet, millega kaasneb, et kokkulepped ja kuritahtlik tegevus, mis on artiklite 81 või 82 alusel keelatud, ei tohi olla lubatud siseriikliku õigusega (14).

| 15. | Artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvad sellised ettevõtjate vahelised kooskõlastatud tegevused või salajane kokkulepe, mille tagajärjel vähemalt üks ettevõtja hakkab käituma teise ettevõtja suhtes turul teataval viisil või kui ettevõtjatevahelise kontakti tulemusel kaob või vähemasti oluliselt väheneb nende turukäitumise ebakindlus (15). Sellest järeldub, et tegevust võib kooskõlastada kohustustega, mis reguleerivad vähemalt ühe poole turukäitumist, või meetmetega, mis muudavad vähemalt ühe poole stiimuleid ja mõjutavad seeläbi ta turukäitumist. Koordineerimine ei pea olema kõigi osapoolte huvides (16). Koordineerimine ei pruugi olla selgelt väljendatud. See võib toimuda ka vaikimisi. Selleks, et kokkulepet saaks lugeda sõlmituks vaikiva nõusoleku teel, peab üks ettevõtja olema esitanud teisele ettevõtjale kas otseselt või kaudselt üleskutse mõne eesmärgi ühiseks saavutamiseks (17). Mõnes olukorras saab kokkuleppe olemasolu järeldada pooltevahelisest ärisuhtest ja seda sellise suhtega siduda (18). Kuid ainult asjaolust, et ettevõtja poolt kasutusele võetud meede on osa kestvast ärisuhtest, sellise järelduse tegemiseks ei piisa (19). |
| --- | --- |

15.

Artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluvad sellised ettevõtjate vahelised kooskõlastatud tegevused või salajane kokkulepe, mille tagajärjel vähemalt üks ettevõtja hakkab käituma teise ettevõtja suhtes turul teataval viisil või kui ettevõtjatevahelise kontakti tulemusel kaob või vähemasti oluliselt väheneb nende turukäitumise ebakindlus (15). Sellest järeldub, et tegevust võib kooskõlastada kohustustega, mis reguleerivad vähemalt ühe poole turukäitumist, või meetmetega, mis muudavad vähemalt ühe poole stiimuleid ja mõjutavad seeläbi ta turukäitumist. Koordineerimine ei pea olema kõigi osapoolte huvides (16). Koordineerimine ei pruugi olla selgelt väljendatud. See võib toimuda ka vaikimisi. Selleks, et kokkulepet saaks lugeda sõlmituks vaikiva nõusoleku teel, peab üks ettevõtja olema esitanud teisele ettevõtjale kas otseselt või kaudselt üleskutse mõne eesmärgi ühiseks saavutamiseks (17). Mõnes olukorras saab kokkuleppe olemasolu järeldada pooltevahelisest ärisuhtest ja seda sellise suhtega siduda (18). Kuid ainult asjaolust, et ettevõtja poolt kasutusele võetud meede on osa kestvast ärisuhtest, sellise järelduse tegemiseks ei piisa (19).

| 16. | Artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelu rakendamisalasse kuuluvad ettevõtjatevahelised kokkulepped, millel võib olla märgatav kahjulik mõju turu konkurentsiparameetritele nagu näiteks hind, toodang, toote kvaliteet, toote sortiment ja uudistoodang. Lepingul võib olla selline mõju, kui see vähendab märkimisväärselt konkureerimist lepingupoolte vahel või nende ja kolmandate poolte vahel. |
| --- | --- |

16.

Artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelu rakendamisalasse kuuluvad ettevõtjatevahelised kokkulepped, millel võib olla märgatav kahjulik mõju turu konkurentsiparameetritele nagu näiteks hind, toodang, toote kvaliteet, toote sortiment ja uudistoodang. Lepingul võib olla selline mõju, kui see vähendab märkimisväärselt konkureerimist lepingupoolte vahel või nende ja kolmandate poolte vahel.

2.2.2.   Põhimõtted kokkulepete hindamiseks artikli 81 lõike 1 alusel

| 17. | Kokkuleppe potentsiaalselt konkurentsi piiravat olemust tuleb hinnata lähtudes konkurentsisituatsioonist, kus kokkulepet ei oleks sõlmitud ja selle tekitatud väidetavaid piiranguid ei eksisteeriks (20). Hindamisel on vaja arvestada kokkuleppe tõenäolise mõjuga tootemarkidevahelisele konkurentsile (st konkurentsile konkureerivate tootemarkide tarnijate vahel) ja tootemargisisesele konkurentsile (st konkurentsile sama tootemargi turustajate vahel). Artikli 81 lõike 1 kohaselt ei tohi piirata tootemarkidevahelist ega ka tootemargisisest konkurentsi (21). |
| --- | --- |

17.

Kokkuleppe potentsiaalselt konkurentsi piiravat olemust tuleb hinnata lähtudes konkurentsisituatsioonist, kus kokkulepet ei oleks sõlmitud ja selle tekitatud väidetavaid piiranguid ei eksisteeriks (20). Hindamisel on vaja arvestada kokkuleppe tõenäolise mõjuga tootemarkidevahelisele konkurentsile (st konkurentsile konkureerivate tootemarkide tarnijate vahel) ja tootemargisisesele konkurentsile (st konkurentsile sama tootemargi turustajate vahel). Artikli 81 lõike 1 kohaselt ei tohi piirata tootemarkidevahelist ega ka tootemargisisest konkurentsi (21).

| 18. | Hindamaks, kas kokkulepe või selle üksikud osad võiksid piirata tootemarkidevahelist ja/või tootemargisisest konkurentsi, peab esiteks selgitama, kuidas ja mis ulatuses see kokkulepe tegelikult või potentsiaalselt mõjutab konkurentsi turul. Kaks järgnevat küsimust moodustavad selle hindamise jaoks vajaliku raamistiku. Esimene küsimus seondub kokkuleppe mõjuga tootemarkidevahelisele konkurentsile ja teine küsimus seondub kokkuleppe mõjuga tootemargisisesele konkurentsile. Kuna piirang võib kahjustada samaaegselt nii tootemarkidevahelist kui ka tootemargisisest konkurentsi, võib osutuda vajalikuks analüüsida piirangut mõlema alljärgneva küsimuse alusel, enne kui saab otsustada, kas konkurents on artikli 81 lõike 1 tähenduses kahjustatud.






  (1) | Kas kokkulepe piirab tegelikku või võimalikku konkurentsi võrreldes olukorraga, kui kokkulepet ei oleks sõlmitud? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Selle hindamiseks on vaja võtta arvesse pooltevahelist konkurentsi ja kolmandate isikute poolt tulenevat konkurentsi. Näiteks kokkulepe, millega kaks erinevate liikmesriikide ettevõtjat võtavad vastastikku kohustuse mitte müüa oma toodangut teise poole siseturul, piirab (potentsiaalset) konkurentsi võrreldes olukorraga, mis valitses enne kokkulepet. Samuti kokkulepe, millega tarnija keelab oma turustajatel müüa konkureerivaid tooteid ja sellega suleb turulepääsu kolmandate isikutele, piirab tegelikku kui ka võimalikku konkurentsi võrreldes olukorraga, kus kokkulepet ei oleks sõlmitud. Et hinnata, kas kokkuleppe pooled on tegelikud või võimalikud konkurendid, tuleb arvestada majandusliku ja õigusliku raamistikuga. Näiteks kui majandusliku riski ja poolte tehniliste võimaluste tõttu võib objektiivsete tegurite alusel oletada, et kumbki pool tõenäoliselt ei suudaks omaette kokkuleppe alla kuuluvat tegevust ette võtta, siis ei loeta pooli selle tegevuse osas konkurentideks (22). Pooled peavad seda ise tõendama. |
| --- | --- | --- |

18.

Hindamaks, kas kokkulepe või selle üksikud osad võiksid piirata tootemarkidevahelist ja/või tootemargisisest konkurentsi, peab esiteks selgitama, kuidas ja mis ulatuses see kokkulepe tegelikult või potentsiaalselt mõjutab konkurentsi turul. Kaks järgnevat küsimust moodustavad selle hindamise jaoks vajaliku raamistiku. Esimene küsimus seondub kokkuleppe mõjuga tootemarkidevahelisele konkurentsile ja teine küsimus seondub kokkuleppe mõjuga tootemargisisesele konkurentsile. Kuna piirang võib kahjustada samaaegselt nii tootemarkidevahelist kui ka tootemargisisest konkurentsi, võib osutuda vajalikuks analüüsida piirangut mõlema alljärgneva küsimuse alusel, enne kui saab otsustada, kas konkurents on artikli 81 lõike 1 tähenduses kahjustatud.

(1)

Kas kokkulepe piirab tegelikku või võimalikku konkurentsi võrreldes olukorraga, kui kokkulepet ei oleks sõlmitud? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Selle hindamiseks on vaja võtta arvesse pooltevahelist konkurentsi ja kolmandate isikute poolt tulenevat konkurentsi. Näiteks kokkulepe, millega kaks erinevate liikmesriikide ettevõtjat võtavad vastastikku kohustuse mitte müüa oma toodangut teise poole siseturul, piirab (potentsiaalset) konkurentsi võrreldes olukorraga, mis valitses enne kokkulepet. Samuti kokkulepe, millega tarnija keelab oma turustajatel müüa konkureerivaid tooteid ja sellega suleb turulepääsu kolmandate isikutele, piirab tegelikku kui ka võimalikku konkurentsi võrreldes olukorraga, kus kokkulepet ei oleks sõlmitud. Et hinnata, kas kokkuleppe pooled on tegelikud või võimalikud konkurendid, tuleb arvestada majandusliku ja õigusliku raamistikuga. Näiteks kui majandusliku riski ja poolte tehniliste võimaluste tõttu võib objektiivsete tegurite alusel oletada, et kumbki pool tõenäoliselt ei suudaks omaette kokkuleppe alla kuuluvat tegevust ette võtta, siis ei loeta pooli selle tegevuse osas konkurentideks (22). Pooled peavad seda ise tõendama.

| (2) | Kas kokkulepe piirab tegelikku või võimalikku konkurentsi võrreldes olukorraga, kui kokkuleppest väidetavalt tulenevaid piiranguid ei oleks? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Näiteks kui tarnija keelab oma turustajaid omavahel konkureerida, on piiratud (potentsiaalne) konkurents, mis selle keelu puudumisel oleks võinud turustajate vahel areneda. Nende piirangute hulka kuulub edasimüügihinna määramine ning turustajate vahelised territoriaalsed või kliendipõhised müügipiirangud. Siiski võivad teatavad piirangud teatud juhtudel mitte kuuluda artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, kui piirang on objektiivselt vajalik konkreetset tüüpi või konkreetset laadi lepingu olemasoluks (23). Sellise erandi artikli 81 lõike 1 kohaldamisest võib teha vaid poolte väliste objektiivsete tegurite, mitte aga subjektiivsete seisukohtade ja poolte omaduste alusel. Küsimus ei ole selles, kas pooled oma konkreetses olukorras ei oleks nõustunud vähem piirava lepingu sõlmimisega, vaid kas samalaadses olukorras olevad ettevõtjad ei oleks sõlminud vähem piirava lepingu, arvestades lepingu olemust ja turutingimusi. Näiteks võivad territoriaalsed piirangud tarnija ja turustaja vahel sõlmitud kokkuleppes jääda mõneks ajaks väljapoole artikli 81 lõike 1 kohaldamisala, kui need piirangud on objektiivselt vajalikud, et turustaja saaks uuele turule siseneda (24). Sarnaselt ei pruugi piirata konkurentsi kõikidele turustajatele kehtestatud keeld müüa kaupa teatud lõppkasutajate rühmadele, kui selline piirang on kõnealuse toote ohtlikkuse tõttu objektiivselt vajalik ohutuse või tervise seisukohast. Väited, et tarnija tegeleks piirangu puudumisel vertikaalse integratsiooniga, ei ole piisavad. Otsused, kas kasutada vertikaalset integratsiooni või mitte, sõltuvad suurest hulgast keerukatest majanduslikest teguritest, millest paljud on asjaomase ettevõtja sisesed. |
| --- | --- |

(2)

Kas kokkulepe piirab tegelikku või võimalikku konkurentsi võrreldes olukorraga, kui kokkuleppest väidetavalt tulenevaid piiranguid ei oleks? Kui piirab, siis võib leping kuuluda artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Näiteks kui tarnija keelab oma turustajaid omavahel konkureerida, on piiratud (potentsiaalne) konkurents, mis selle keelu puudumisel oleks võinud turustajate vahel areneda. Nende piirangute hulka kuulub edasimüügihinna määramine ning turustajate vahelised territoriaalsed või kliendipõhised müügipiirangud. Siiski võivad teatavad piirangud teatud juhtudel mitte kuuluda artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, kui piirang on objektiivselt vajalik konkreetset tüüpi või konkreetset laadi lepingu olemasoluks (23). Sellise erandi artikli 81 lõike 1 kohaldamisest võib teha vaid poolte väliste objektiivsete tegurite, mitte aga subjektiivsete seisukohtade ja poolte omaduste alusel. Küsimus ei ole selles, kas pooled oma konkreetses olukorras ei oleks nõustunud vähem piirava lepingu sõlmimisega, vaid kas samalaadses olukorras olevad ettevõtjad ei oleks sõlminud vähem piirava lepingu, arvestades lepingu olemust ja turutingimusi. Näiteks võivad territoriaalsed piirangud tarnija ja turustaja vahel sõlmitud kokkuleppes jääda mõneks ajaks väljapoole artikli 81 lõike 1 kohaldamisala, kui need piirangud on objektiivselt vajalikud, et turustaja saaks uuele turule siseneda (24). Sarnaselt ei pruugi piirata konkurentsi kõikidele turustajatele kehtestatud keeld müüa kaupa teatud lõppkasutajate rühmadele, kui selline piirang on kõnealuse toote ohtlikkuse tõttu objektiivselt vajalik ohutuse või tervise seisukohast. Väited, et tarnija tegeleks piirangu puudumisel vertikaalse integratsiooniga, ei ole piisavad. Otsused, kas kasutada vertikaalset integratsiooni või mitte, sõltuvad suurest hulgast keerukatest majanduslikest teguritest, millest paljud on asjaomase ettevõtja sisesed.

| 19. | Eelmises lõikes sätestatud analüütiline raamistik peab arvestama, et artikli 81 lõikes 1 tehakse vahet kokkulepetel, millel on konkurentsi kahjustav eesmärk, ning kokkulepetel, millel on konkurentsi kahjustav tagajärg. Artikli 81 lõikega 1 on leping või lepinguline piirang keelatud vaid juhul, kui selle eesmärk või tagajärg on tootemarkidevahelise ja/või tootemargisisese konkurentsi kahjustamine. |
| --- | --- |

19.

Eelmises lõikes sätestatud analüütiline raamistik peab arvestama, et artikli 81 lõikes 1 tehakse vahet kokkulepetel, millel on konkurentsi kahjustav eesmärk, ning kokkulepetel, millel on konkurentsi kahjustav tagajärg. Artikli 81 lõikega 1 on leping või lepinguline piirang keelatud vaid juhul, kui selle eesmärk või tagajärg on tootemarkidevahelise ja/või tootemargisisese konkurentsi kahjustamine.

| 20. | Piirangute eristamine nende eesmärgi ja tagajärje järgi on oluline. Kui on kindlaks tehtud, et kokkuleppe eesmärk on konkurentsi kahjustamine, ei pea enam selle konkreetsete tagajärgedega arvestama (25). Teisisõnu ei pea artikli 81 lõike 1 rakendamiseks konkurentsi kahjustava kokkuleppe puhul tõendama, et sellel on konkreetne konkurentsivastane mõju. Teisest küljest ei erista artikli 81 lõige 3 kokkuleppeid, millel on konkurentsi kahjustav eesmärk, kokkulepetest, mille tagajärjeks on konkurentsi kahjustamine. Artikli 81 lõik 3 kehtib kõigi kokkulepete kohta, mis vastavad selles sätestatud neljale tingimusele (26). |
| --- | --- |

20.

Piirangute eristamine nende eesmärgi ja tagajärje järgi on oluline. Kui on kindlaks tehtud, et kokkuleppe eesmärk on konkurentsi kahjustamine, ei pea enam selle konkreetsete tagajärgedega arvestama (25). Teisisõnu ei pea artikli 81 lõike 1 rakendamiseks konkurentsi kahjustava kokkuleppe puhul tõendama, et sellel on konkreetne konkurentsivastane mõju. Teisest küljest ei erista artikli 81 lõige 3 kokkuleppeid, millel on konkurentsi kahjustav eesmärk, kokkulepetest, mille tagajärjeks on konkurentsi kahjustamine. Artikli 81 lõik 3 kehtib kõigi kokkulepete kohta, mis vastavad selles sätestatud neljale tingimusele (26).

| 21. | Konkurentsi kahjustava eesmärgiga piirangud võivad juba oma olemuse tõttu konkurentsi kahjustada. Need on piirangud, millel võib ühenduse konkurentsieeskirjade eesmärke arvestades olla nii suur võime avaldada konkurentsile negatiivset mõju, et artikli 81 lõike 1 kohaldamiseks ei ole tegelikke turumõjusid vaja tõendada. Nimetatud eeldus põhineb selliste piirangute tõsidusel ning kogemusel, mille kohaselt konkurentsi kahjustava eesmärgiga piirangud avaldavad tõenäoliselt negatiivset mõju ka turule, mis omakorda seab ohtu ühenduse konkurentsireeglite eesmärgid. Konkurentsi kahjustava eesmärgiga piirangud, näiteks hindade kindlaksmääramine või turu jagamine, vähendavad toodangut ja tõstavad hindu, mis viib ressursside väära paigutuseni, kuna ei toodete selliseid tooteid ega pakuta selliseid teenuseid, mida nõuavad tarbijad. Seetõttu väheneb ka tarbija heaolu, sest soovitud toodete või teenuste eest peab tarbija nüüd maksma kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

21.

Konkurentsi kahjustava eesmärgiga piirangud võivad juba oma olemuse tõttu konkurentsi kahjustada. Need on piirangud, millel võib ühenduse konkurentsieeskirjade eesmärke arvestades olla nii suur võime avaldada konkurentsile negatiivset mõju, et artikli 81 lõike 1 kohaldamiseks ei ole tegelikke turumõjusid vaja tõendada. Nimetatud eeldus põhineb selliste piirangute tõsidusel ning kogemusel, mille kohaselt konkurentsi kahjustava eesmärgiga piirangud avaldavad tõenäoliselt negatiivset mõju ka turule, mis omakorda seab ohtu ühenduse konkurentsireeglite eesmärgid. Konkurentsi kahjustava eesmärgiga piirangud, näiteks hindade kindlaksmääramine või turu jagamine, vähendavad toodangut ja tõstavad hindu, mis viib ressursside väära paigutuseni, kuna ei toodete selliseid tooteid ega pakuta selliseid teenuseid, mida nõuavad tarbijad. Seetõttu väheneb ka tarbija heaolu, sest soovitud toodete või teenuste eest peab tarbija nüüd maksma kõrgemat hinda.

| 22. | Hinnang, kas lepingul on konkurentsi kahjustav eesmärk, põhineb mitmel teguril. Nende tegurite hulka kuuluvad eriti kokkuleppe sisu ja selle eesmärgid. Samuti võib olla vajalik arvestada konteksti, milles kokkulepet kohaldatakse, ja turuosaliste tegelikku käitumist (27). Teisisõnu, enne kui otsustada, kas teatav piirang on konkurentsi kahjustava eesmärgiga, võib osutuda vajalikuks uurida kokkuleppe aluseks olevaid fakte ja konkreetset olukorda, kus kokkulepet rakendatakse. Viis, kuidas kokkulepet tegelikkuses rakendatakse, võib paljastada eesmärgiks oleva piirangu, ehkki kokkuleppes sellised ilmsed tingimused puuduvad. Tõendid poolte subjektiivsetest kavatsustest konkurentsi piirata on oluline tegur, kuid mitte hädavajalik tingimus. |
| --- | --- |

22.

Hinnang, kas lepingul on konkurentsi kahjustav eesmärk, põhineb mitmel teguril. Nende tegurite hulka kuuluvad eriti kokkuleppe sisu ja selle eesmärgid. Samuti võib olla vajalik arvestada konteksti, milles kokkulepet kohaldatakse, ja turuosaliste tegelikku käitumist (27). Teisisõnu, enne kui otsustada, kas teatav piirang on konkurentsi kahjustava eesmärgiga, võib osutuda vajalikuks uurida kokkuleppe aluseks olevaid fakte ja konkreetset olukorda, kus kokkulepet rakendatakse. Viis, kuidas kokkulepet tegelikkuses rakendatakse, võib paljastada eesmärgiks oleva piirangu, ehkki kokkuleppes sellised ilmsed tingimused puuduvad. Tõendid poolte subjektiivsetest kavatsustest konkurentsi piirata on oluline tegur, kuid mitte hädavajalik tingimus.

| 23. | Grupierandit käsitlevad komisjoni puudutavad määrused, suunised ja teatised sisaldavad mõningaid juhiseid, mis aitavad otsustada, kas piirang on konkurentsi kahjustava eesmärgiga. Grupierandimäärustes keelatud piiranguid ning suunistes ja teatistes määratletud raskekujulised piiranguid loeb komisjon tavaliselt ettekavatsetult konkurentsi piiravateks. Horisontaalsete kokkulepete puhul loetakse tahtlikult konkurentsi kahjustavaks piiranguteks muu hulgas hindade kindlaksmääramist, toodangu piiramist ning turu ja klientide jagamist (28). Vertikaalsete kokkulepete osas kuuluvad sellesse kategooriasse ennekõike edasimüügihindade hoidmine kindlal või minimaalsel tasemel ning täielikku territoriaalset kaitset pakkuvad piirangud, kaasa arvatud passiivse müügitegevuse piirangud (29). |
| --- | --- |

23.

Grupierandit käsitlevad komisjoni puudutavad määrused, suunised ja teatised sisaldavad mõningaid juhiseid, mis aitavad otsustada, kas piirang on konkurentsi kahjustava eesmärgiga. Grupierandimäärustes keelatud piiranguid ning suunistes ja teatistes määratletud raskekujulised piiranguid loeb komisjon tavaliselt ettekavatsetult konkurentsi piiravateks. Horisontaalsete kokkulepete puhul loetakse tahtlikult konkurentsi kahjustavaks piiranguteks muu hulgas hindade kindlaksmääramist, toodangu piiramist ning turu ja klientide jagamist (28). Vertikaalsete kokkulepete osas kuuluvad sellesse kategooriasse ennekõike edasimüügihindade hoidmine kindlal või minimaalsel tasemel ning täielikku territoriaalset kaitset pakkuvad piirangud, kaasa arvatud passiivse müügitegevuse piirangud (29).

| 24. | Kui otsustatakse, et kokkulepe ei ole sõlmitud eesmärgiga kahjustada konkurentsi, tuleb uurida, kas sellel on konkurentsi piirav mõju. Arvesse tuleb võtta nii tegelikku kui ka võimalikku mõju (30). Teisisõnu peab lepingul olema tõenäoline konkurentsivastane mõju. Mõju, mida kokkulepe avaldab konkurentsile, ei pea tingimata olema kahjulik. Et lugeda kokklepe konkurentsi kahjustavaks, peab see mõjutama tegelikku või võimalikku konkurentsi sedavõrd, et asjakohasel turul võib piisava tõenäosusega oodata negatiivset mõju hindadele, uuendustele või toodete ja teenuste kvaliteedile (31). See negatiivne mõju peab olema märgatav. Artikli 81 lõiget 1 ei saa rakendada, kui tuvastatud konkurentsivastane mõju on vähetähtis (32). See nõue peegeldab majanduslikku lähenemisviisi, mida komisjon kasutab. Artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu saab rakendada ainult selliste kokkulepete suhtes, mis korrektse turuanalüüsi tulemuste alusel võivad tõenäoliselt avaldada turule konkurentsivastast mõju (33). Selline otsus ei saa põhineda ainult asjaolul, et poolte turuosad ületavad komisjoni vähese tähtsusega kokkuleppeid (de minimis) käsitlevas teatises sätestatud läve (34). Kokkulepped, mis on hõlmatud grupierandiga võivad, kuid ei pruugi kuuluda ka artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Samuti ei saa ainult selle põhjal, et kokkulepe ei kuulu poolte turuosade suuruse tõttu grupierandi alla, otsustada, et kokkulepe kuulub artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse või et see ei vasta artikli 81 lõike 3 tingimustele. Iga kokkuleppe tõenäolist mõju tuleb eraldi hinnata. |
| --- | --- |

24.

Kui otsustatakse, et kokkulepe ei ole sõlmitud eesmärgiga kahjustada konkurentsi, tuleb uurida, kas sellel on konkurentsi piirav mõju. Arvesse tuleb võtta nii tegelikku kui ka võimalikku mõju (30). Teisisõnu peab lepingul olema tõenäoline konkurentsivastane mõju. Mõju, mida kokkulepe avaldab konkurentsile, ei pea tingimata olema kahjulik. Et lugeda kokklepe konkurentsi kahjustavaks, peab see mõjutama tegelikku või võimalikku konkurentsi sedavõrd, et asjakohasel turul võib piisava tõenäosusega oodata negatiivset mõju hindadele, uuendustele või toodete ja teenuste kvaliteedile (31). See negatiivne mõju peab olema märgatav. Artikli 81 lõiget 1 ei saa rakendada, kui tuvastatud konkurentsivastane mõju on vähetähtis (32). See nõue peegeldab majanduslikku lähenemisviisi, mida komisjon kasutab. Artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu saab rakendada ainult selliste kokkulepete suhtes, mis korrektse turuanalüüsi tulemuste alusel võivad tõenäoliselt avaldada turule konkurentsivastast mõju (33). Selline otsus ei saa põhineda ainult asjaolul, et poolte turuosad ületavad komisjoni vähese tähtsusega kokkuleppeid (de minimis) käsitlevas teatises sätestatud läve (34). Kokkulepped, mis on hõlmatud grupierandiga võivad, kuid ei pruugi kuuluda ka artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Samuti ei saa ainult selle põhjal, et kokkulepe ei kuulu poolte turuosade suuruse tõttu grupierandi alla, otsustada, et kokkulepe kuulub artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse või et see ei vasta artikli 81 lõike 3 tingimustele. Iga kokkuleppe tõenäolist mõju tuleb eraldi hinnata.

| 25. | Asjakohasel turul ilmneb negatiivne mõju konkurentsile tõenäoliselt siis, kui pooltel juba on turujõud või kui nad saavad selle mingil määral, ja kokkulepe aitab kaasa turujõu tekkimisele, püsimisele või tugevnemisele või annab pooltele võimaluse turujõudu oma huvides ära kasutada. Turujõud tähendab võimet säilitada turul pikema aja jooksul konkurentsivõimelisest hinnatasemest kõrgemaid hindu või tootekoguste, kvaliteedi, sortimendi või uuenduslikkuse poolest konkurentsivõimelisest tasemest madalamat toodangut. Kõrgete püsikuludega turgudel peavad ettevõtjad määrama tootmise piirkuludest kõrgemad hinnad, et oma investeeringute eest konkurentsivõimelist kasumit saada. Asjaolu, et ettevõtjad määravad toodangule piirkuludest kõrgemaid hindu, ei näita iseenesest, et antud turul ei toimi konkurents piisaval määral ega ka seda, et nendel ettevõtjatel on piisavalt turujõudu, et konkurentsivõimelisest tasemest kõrgemaid hindu kehtestada. Ettevõtjatel on artikli 81 lõike 1 tähenduses küllaldaselt turujõudu olukorras, kus ainult konkurentsist ei piisa konkurentsivõimelise hinna ja tootmise taseme alalhoidmiseks. |
| --- | --- |

25.

Asjakohasel turul ilmneb negatiivne mõju konkurentsile tõenäoliselt siis, kui pooltel juba on turujõud või kui nad saavad selle mingil määral, ja kokkulepe aitab kaasa turujõu tekkimisele, püsimisele või tugevnemisele või annab pooltele võimaluse turujõudu oma huvides ära kasutada. Turujõud tähendab võimet säilitada turul pikema aja jooksul konkurentsivõimelisest hinnatasemest kõrgemaid hindu või tootekoguste, kvaliteedi, sortimendi või uuenduslikkuse poolest konkurentsivõimelisest tasemest madalamat toodangut. Kõrgete püsikuludega turgudel peavad ettevõtjad määrama tootmise piirkuludest kõrgemad hinnad, et oma investeeringute eest konkurentsivõimelist kasumit saada. Asjaolu, et ettevõtjad määravad toodangule piirkuludest kõrgemaid hindu, ei näita iseenesest, et antud turul ei toimi konkurents piisaval määral ega ka seda, et nendel ettevõtjatel on piisavalt turujõudu, et konkurentsivõimelisest tasemest kõrgemaid hindu kehtestada. Ettevõtjatel on artikli 81 lõike 1 tähenduses küllaldaselt turujõudu olukorras, kus ainult konkurentsist ei piisa konkurentsivõimelise hinna ja tootmise taseme alalhoidmiseks.

| 26. | Turujõu tekkimine, säilitamine või tugevnemine võib olla kokkuleppepoolte vahelise konkurentsi kahjustamise tagajärg. See võib samuti tekkida ühe kokkuleppepoole ja kolmanda isiku vahelise konkurentsi piiramise tulemusel, näiteks kuna kokkulepe suleb turu konkurentide ees või tõstab konkurentide kulusid, mistõttu väheneb nende võime kokkuleppe pooltega tõhusalt konkureerida. Turujõud võib olla eri suurusega. Et selgitada välja artikli 81 lõike 1 rikkumist konkurentsi kahjustava tagajärjega kokkuleppe puhul, piisab väiksema suurusega poolte turujõu olemasolust kui turgu valitseva seisundi puhul artikli 82 tähenduses. |
| --- | --- |

26.

Turujõu tekkimine, säilitamine või tugevnemine võib olla kokkuleppepoolte vahelise konkurentsi kahjustamise tagajärg. See võib samuti tekkida ühe kokkuleppepoole ja kolmanda isiku vahelise konkurentsi piiramise tulemusel, näiteks kuna kokkulepe suleb turu konkurentide ees või tõstab konkurentide kulusid, mistõttu väheneb nende võime kokkuleppe pooltega tõhusalt konkureerida. Turujõud võib olla eri suurusega. Et selgitada välja artikli 81 lõike 1 rikkumist konkurentsi kahjustava tagajärjega kokkuleppe puhul, piisab väiksema suurusega poolte turujõu olemasolust kui turgu valitseva seisundi puhul artikli 82 tähenduses.

| 27. | Kokkuleppe piirava mõju analüüsimiseks on tavaliselt vaja määratleda asjaomane turg (35). Tavaliselt on vajalik vaadelda ja hinnata muu hulgas ka toodete olemust, poolte turuseisundit, konkurentide turuseisundit, ostjate turuseisundit, võimalike konkurentide olemasolu ja turutõkete taset. Mõnel juhul on aga võimalik tõendada konkurentsivastast mõju otseselt, analüüsides lepingu poolte käitumist turul. Võib näiteks olla võimalik kindlaks teha, et leping on viinud hindade tõusuni. Horisontaalsete koostöökokkulepete ja vertikaalsete piirangute kohta antud suunised annavad üksikasjaliku raamistiku, mis võimaldab kooskõlas artikli 81 lõikega 1 analüüsida eri tüüpi horisontaalsete ja vertikaalsete kokkulepete mõju konkurentsile (36). |
| --- | --- |

27.

Kokkuleppe piirava mõju analüüsimiseks on tavaliselt vaja määratleda asjaomane turg (35). Tavaliselt on vajalik vaadelda ja hinnata muu hulgas ka toodete olemust, poolte turuseisundit, konkurentide turuseisundit, ostjate turuseisundit, võimalike konkurentide olemasolu ja turutõkete taset. Mõnel juhul on aga võimalik tõendada konkurentsivastast mõju otseselt, analüüsides lepingu poolte käitumist turul. Võib näiteks olla võimalik kindlaks teha, et leping on viinud hindade tõusuni. Horisontaalsete koostöökokkulepete ja vertikaalsete piirangute kohta antud suunised annavad üksikasjaliku raamistiku, mis võimaldab kooskõlas artikli 81 lõikega 1 analüüsida eri tüüpi horisontaalsete ja vertikaalsete kokkulepete mõju konkurentsile (36).

2.2.3.   Täiendavad piirangud

| 28. | Punktis 18 esitati raamistik, mis võimaldab analüüsida kokkuleppe kui terviku ja selles sisalduvate individuaalsete piirangute mõju tootemarkidevahelisele ja -sisesele konkurentsile. Kui nende põhimõtete kohaselt otsustatakse, et kokkuleppega hõlmatud põhiline tehing ei piira konkurentsi, on asjakohane uurida, kas ka kokkuleppes sisalduvad individuaalsed piirangud on artikli 81 lõikega 1 kooskõlas, kuna nad täiendavad põhilist, konkurentsi mittepiiravat tehingut. |
| --- | --- |

28.

Punktis 18 esitati raamistik, mis võimaldab analüüsida kokkuleppe kui terviku ja selles sisalduvate individuaalsete piirangute mõju tootemarkidevahelisele ja -sisesele konkurentsile. Kui nende põhimõtete kohaselt otsustatakse, et kokkuleppega hõlmatud põhiline tehing ei piira konkurentsi, on asjakohane uurida, kas ka kokkuleppes sisalduvad individuaalsed piirangud on artikli 81 lõikega 1 kooskõlas, kuna nad täiendavad põhilist, konkurentsi mittepiiravat tehingut.

| 29. | Ühenduse konkurentsiõiguses hõlmab täiendpiirangute mõiste kõiki väidetavaid konkurentsipiiranguid, mis on põhilise, konkurentsi mittepiirava tehingu tegemisega seotud, selleks vajalikud ja sellega proportsionaalsed (37). Kui kokkuleppe, näiteks turustuskokkuleppe või ühisettevõtja moodustamine, põhiliseks eesmärgiks või tagajärjeks ei ole konkurentsi kahjustamine, siis ei kuulu ka piirangud, mis on sellega seotud või selle rakendamiseks vajalikud, artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse (38). Selliseid kokkuleppega seotud piiranguid nimetatakse täiendpiiranguteks. Piirang on otseselt seotud põhilise tehinguga, kui see sõltub põhilise tehingu tegemisest ja on sellega lahutamatult seotud. Vajalikkuse nõue eeldab, et piirang peab olema põhilise tehingu tegemiseks objektiivselt vajalik ja sellega proportsionaalne. Sellest lähtuvalt sarnaneb täiendpiirangute kohta kehtiv nõue punkti 18 alapunkti 2 nõudele. Siiski kasutatakse täiendpiirangute kohta kehtivat nõuet kõigil sellistel juhtudel, kus põhiline tehing ei ole konkurentsi piirava iseloomuga (39). See ei piirdu ainult juhtudega, kus on vaja määratleda kokkuleppe mõju tootemargisisese konkurentsile. |
| --- | --- |

29.

Ühenduse konkurentsiõiguses hõlmab täiendpiirangute mõiste kõiki väidetavaid konkurentsipiiranguid, mis on põhilise, konkurentsi mittepiirava tehingu tegemisega seotud, selleks vajalikud ja sellega proportsionaalsed (37). Kui kokkuleppe, näiteks turustuskokkuleppe või ühisettevõtja moodustamine, põhiliseks eesmärgiks või tagajärjeks ei ole konkurentsi kahjustamine, siis ei kuulu ka piirangud, mis on sellega seotud või selle rakendamiseks vajalikud, artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse (38). Selliseid kokkuleppega seotud piiranguid nimetatakse täiendpiiranguteks. Piirang on otseselt seotud põhilise tehinguga, kui see sõltub põhilise tehingu tegemisest ja on sellega lahutamatult seotud. Vajalikkuse nõue eeldab, et piirang peab olema põhilise tehingu tegemiseks objektiivselt vajalik ja sellega proportsionaalne. Sellest lähtuvalt sarnaneb täiendpiirangute kohta kehtiv nõue punkti 18 alapunkti 2 nõudele. Siiski kasutatakse täiendpiirangute kohta kehtivat nõuet kõigil sellistel juhtudel, kus põhiline tehing ei ole konkurentsi piirava iseloomuga (39). See ei piirdu ainult juhtudega, kus on vaja määratleda kokkuleppe mõju tootemargisisese konkurentsile.

| 30. | Täiendpiirangute kontseptsiooni rakendamist tuleks eristada artikli 81 lõike 3 kohase kaitse rakendamisest, mis on seotud piiravate kokkulepetega tekitatava majandusliku kasuga, mida võrreldakse kokkulepete kahjustava mõjuga. Täiendpiirangute kontseptsiooni rakendamiseks ei ole vaja konkurentsi edendavat ja konkurentsivastast mõju omavahel võrrelda. Selline võrdlemine on nõutav ainult olukordades, kus kohaldatakse artikli 81 lõiget 3 (40). |
| --- | --- |

30.

Täiendpiirangute kontseptsiooni rakendamist tuleks eristada artikli 81 lõike 3 kohase kaitse rakendamisest, mis on seotud piiravate kokkulepetega tekitatava majandusliku kasuga, mida võrreldakse kokkulepete kahjustava mõjuga. Täiendpiirangute kontseptsiooni rakendamiseks ei ole vaja konkurentsi edendavat ja konkurentsivastast mõju omavahel võrrelda. Selline võrdlemine on nõutav ainult olukordades, kus kohaldatakse artikli 81 lõiget 3 (40).

| 31. | Täiendpiirangute hindamine piirdub ainult määratlemisega, kas antud piirang on põhilise, konkurentsi mittepiirava tehingu või tegevuse elluviimiseks vajalik ja sellega proportsionaalne. Kui objektiivsete tegurite alusel saab järeldada, et ilma antud piiranguta oleks põhiline, konkurentsi mittepiirav tehingu teostamine raske või võimatu, võib piirangut lugeda antud tehingu toimumise jaoks objektiivselt vajalikuks ja proportsionaalseks (41). Kui näiteks frantsiisikokkuleppe põhiline eesmärk ei ole konkurentsi kahjustamine, siis piirangud, mida vajatakse kokkuleppe normaalseks rakendamiseks, näiteks frantsiisisüsteemi ühtsuse ja maine kaitseks kehtestatud kohustused, ei kuulu samuti artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse (42). Samuti loetakse ühisettevõtja moodustamise puhul, mis iseenesest ei piira konkurentsi, et sellega seotud kokkuleppe normaalseks toimimiseks vajalikud piirangud on põhitegevuse suhtes täiendavat laadi ega kuulu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Näiteks juhtumi TPS (43) puhul otsustas komisjon, et kokkuleppe poolte kohustus mitte osaleda ettevõtjates, mis tegelevad satelliittelevisiooni programmide vahendamise ja turustamisega, on täiendpiirang, mis on seotud ühisettevõtja asutamise algetapiga. Seetõttu otsustati, et kolme esimese tegevusaasta jooksul selle piirangu kohta artikli 81 lõige 1 ei kehti. Selle otsuse langetamisel võttis komisjon arvesse, et tasulise televisiooni turule sisenemisega on seotud suured investeeringud ja kommertsrisk. |
| --- | --- |

31.

Täiendpiirangute hindamine piirdub ainult määratlemisega, kas antud piirang on põhilise, konkurentsi mittepiirava tehingu või tegevuse elluviimiseks vajalik ja sellega proportsionaalne. Kui objektiivsete tegurite alusel saab järeldada, et ilma antud piiranguta oleks põhiline, konkurentsi mittepiirav tehingu teostamine raske või võimatu, võib piirangut lugeda antud tehingu toimumise jaoks objektiivselt vajalikuks ja proportsionaalseks (41). Kui näiteks frantsiisikokkuleppe põhiline eesmärk ei ole konkurentsi kahjustamine, siis piirangud, mida vajatakse kokkuleppe normaalseks rakendamiseks, näiteks frantsiisisüsteemi ühtsuse ja maine kaitseks kehtestatud kohustused, ei kuulu samuti artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse (42). Samuti loetakse ühisettevõtja moodustamise puhul, mis iseenesest ei piira konkurentsi, et sellega seotud kokkuleppe normaalseks toimimiseks vajalikud piirangud on põhitegevuse suhtes täiendavat laadi ega kuulu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse. Näiteks juhtumi TPS (43) puhul otsustas komisjon, et kokkuleppe poolte kohustus mitte osaleda ettevõtjates, mis tegelevad satelliittelevisiooni programmide vahendamise ja turustamisega, on täiendpiirang, mis on seotud ühisettevõtja asutamise algetapiga. Seetõttu otsustati, et kolme esimese tegevusaasta jooksul selle piirangu kohta artikli 81 lõige 1 ei kehti. Selle otsuse langetamisel võttis komisjon arvesse, et tasulise televisiooni turule sisenemisega on seotud suured investeeringud ja kommertsrisk.

2.3.   Artikli 81 lõikes 3 sätestatud erand

| 32. | Konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega kokkulepete hindamine artikli 81 lõike 1 alusel moodustab ainult ühe osa analüüsist. Analüüsi teine osa, mida peegeldab artikli 81 lõige 3, on piirava iseloomuga kokkuleppe positiivsete majanduslike tagajärgede hindamine. |
| --- | --- |

32.

Konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega kokkulepete hindamine artikli 81 lõike 1 alusel moodustab ainult ühe osa analüüsist. Analüüsi teine osa, mida peegeldab artikli 81 lõige 3, on piirava iseloomuga kokkuleppe positiivsete majanduslike tagajärgede hindamine.

| 33. | Ühenduse konkurentsireeglite eesmärgiks on konkurentsi kaitsmine turul, kuna see parandab tarbijate heaolu ja võimaldab tõhusalt jaotada vahendeid. Konkurentsi piiraval kokkuleppel võib samas olla ka konkurentsile kasulik mõju efektiivsuse kasvust tuleneva kasu ehk efektiivsuskasu näol (44). Efektiivsuskasu võib luua täiendavaid väärtusi, kui tootmiskulud vähenevad, toote kvaliteet paraneb või tuuakse turule uus toode. Kui kokkuleppe konkurentsi soodustav mõju on suurem kui konkurentsivastane mõju, siis loetakse, et kokkulepe on oma põhiolemuselt konkurentsi edendav ja ühenduse konkurentsireeglite eesmärgiga kooskõlas. Sellise kokkulepete netomõju toetab konkurentsiprotsessi põhilist olemust - pakkuda paremat kaupa parema hinnaga kui konkurendid ja võita seeläbi endale kliente. ET: See analüütiline raamistik kajastub artikli 81 lõigetes 1 ja 3. Viimasena nimetatud sättes tunnistatakse selgesõnaliselt, et mõningad piiravad kokkulepped võivad tuua majandusele objektiivset kasu, mis ületab konkurentsipiirangu negatiivse mõju (45). |
| --- | --- |

33.

Ühenduse konkurentsireeglite eesmärgiks on konkurentsi kaitsmine turul, kuna see parandab tarbijate heaolu ja võimaldab tõhusalt jaotada vahendeid. Konkurentsi piiraval kokkuleppel võib samas olla ka konkurentsile kasulik mõju efektiivsuse kasvust tuleneva kasu ehk efektiivsuskasu näol (44). Efektiivsuskasu võib luua täiendavaid väärtusi, kui tootmiskulud vähenevad, toote kvaliteet paraneb või tuuakse turule uus toode. Kui kokkuleppe konkurentsi soodustav mõju on suurem kui konkurentsivastane mõju, siis loetakse, et kokkulepe on oma põhiolemuselt konkurentsi edendav ja ühenduse konkurentsireeglite eesmärgiga kooskõlas. Sellise kokkulepete netomõju toetab konkurentsiprotsessi põhilist olemust - pakkuda paremat kaupa parema hinnaga kui konkurendid ja võita seeläbi endale kliente. ET: See analüütiline raamistik kajastub artikli 81 lõigetes 1 ja 3. Viimasena nimetatud sättes tunnistatakse selgesõnaliselt, et mõningad piiravad kokkulepped võivad tuua majandusele objektiivset kasu, mis ületab konkurentsipiirangu negatiivse mõju (45).

| 34. | Artikli 81 lõikes 3 esitatud erandi rakendamine sõltub neljast kumulatiivsest tingimusest, millest kaks on positiivsed ja kaks negatiivsed:






  a) | kokkulepe peab aitama parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnika või majanduse arengut, |
| --- | --- | --- |

34.

Artikli 81 lõikes 3 esitatud erandi rakendamine sõltub neljast kumulatiivsest tingimusest, millest kaks on positiivsed ja kaks negatiivsed:

a)

kokkulepe peab aitama parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnika või majanduse arengut,

| b) | tarbijad peavad saama sellest tulenevast kasust õiglase osa, |
| --- | --- |

b)

tarbijad peavad saama sellest tulenevast kasust õiglase osa,

| c) | piirangud peavad olema nende eesmärkide saavutamiseks asendamatud ja viimasena, |
| --- | --- |

c)

piirangud peavad olema nende eesmärkide saavutamiseks asendamatud ja viimasena,

| d) | kokkulepe ei või anda pooltele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes. |
| --- | --- |

d)

kokkulepe ei või anda pooltele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes.

Kokkulepe, mis vastab eelnimetatud neljale tingimusele, soodustab asjakohasel turul konkurentsi, sest selle tulemusena on ettevõtjad sunnitud pakkuma kliendile odavamaid või paremaid tooteid, mis korvab piiratud konkurentsi negatiivse mõju.

| 35. | Artikli 81 lõiget 3 saab kohaldada üksikute kokkulepete või grupierandi alusel kokkulepperühmade suhtes. Kui kokkulepe kuulub grupierandi alla, ei pea piirava kokkuleppe pooled määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 2 toodud viisil näitama, et nende kokkulepe täidab kõik artikli 81 lõikes 3 nimetatud tingimused. Nad peavad ainult tõendama, et piirav kokkulepe kuulub grupierandi alla. Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamine grupierandi kaudu kokkulepete rühmadele põhineb eeldusel, et piirava loomuga kokkulepped, mis on grupierandiga hõlmatud (46), vastavad artikli 81 lõikes 3 toodud kõigile neljale tingimusele. |
| --- | --- |

35.

Artikli 81 lõiget 3 saab kohaldada üksikute kokkulepete või grupierandi alusel kokkulepperühmade suhtes. Kui kokkulepe kuulub grupierandi alla, ei pea piirava kokkuleppe pooled määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklis 2 toodud viisil näitama, et nende kokkulepe täidab kõik artikli 81 lõikes 3 nimetatud tingimused. Nad peavad ainult tõendama, et piirav kokkulepe kuulub grupierandi alla. Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamine grupierandi kaudu kokkulepete rühmadele põhineb eeldusel, et piirava loomuga kokkulepped, mis on grupierandiga hõlmatud (46), vastavad artikli 81 lõikes 3 toodud kõigile neljale tingimusele.

| 36. | Kui kokkulepe, mis kuulub artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, ei vasta artikli 81 lõike 3 tingimustele, võidakse grupierand tühistada. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõikele 1 on komisjonil õigus grupierand tühistada kui ta leiab, et mõnel grupierandiga hõlmatud kokkuleppel on mõju, mis on vastuolus asutamislepingu artikli 81 lõikega 3. Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 kohaselt võib oma territooriumil (või selle osal) grupierandi tühistada ka liikmesriigi konkurentsiasutus, kui sellel territooriumil on kõik iseseisva geograafilise turu omadused. Grupierandi tühistamise puhul on asjakohase konkurentsiasutuse kohus tõendada, et antud kokkulepe rikub artikli 81 lõiget 1 ja ei täida artikli 81 lõike 3 tingimusi. |
| --- | --- |

36.

Kui kokkulepe, mis kuulub artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, ei vasta artikli 81 lõike 3 tingimustele, võidakse grupierand tühistada. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõikele 1 on komisjonil õigus grupierand tühistada kui ta leiab, et mõnel grupierandiga hõlmatud kokkuleppel on mõju, mis on vastuolus asutamislepingu artikli 81 lõikega 3. Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 29 lõike 2 kohaselt võib oma territooriumil (või selle osal) grupierandi tühistada ka liikmesriigi konkurentsiasutus, kui sellel territooriumil on kõik iseseisva geograafilise turu omadused. Grupierandi tühistamise puhul on asjakohase konkurentsiasutuse kohus tõendada, et antud kokkulepe rikub artikli 81 lõiget 1 ja ei täida artikli 81 lõike 3 tingimusi.

| 37. | Liikmesriikide kohtutel ei ole pädevust grupierandit tühistada. Samuti ei saa liikmesriikide kohtud grupierandi rakendamisel muuta selle ulatust ja kohaldada seda kokkulepete suhtes, mis selle alla ei kuulu (47). Asjades, mis jäävad grupierandi kohaldamisalast väljapoole, on liikmesriikide kohtutel pädevus kohaldada asutamislepingu artiklit 81 täies ulatuses (vrd määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 6). |
| --- | --- |

37.

Liikmesriikide kohtutel ei ole pädevust grupierandit tühistada. Samuti ei saa liikmesriikide kohtud grupierandi rakendamisel muuta selle ulatust ja kohaldada seda kokkulepete suhtes, mis selle alla ei kuulu (47). Asjades, mis jäävad grupierandi kohaldamisalast väljapoole, on liikmesriikide kohtutel pädevus kohaldada asutamislepingu artiklit 81 täies ulatuses (vrd määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 6).

3.   ARTIKLI 81 LÕIK 3 SÄTESTATUD NELJA TINGIMUSE RAKENDAMINE

| 38. | Käesolevate suuniste ülejäänud osas vaadeldakse eraldi artikli 81 lõikes 3 sätestatud nelja tingimust (48). Kuna need neli tingimust on kumulatiivsed, (49) ei pea kokkulepet ülejäänud tingimuste osas kontrollima, kui leitakse, et üks artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustest ei ole täidetud. Seetõttu võib mõne juhtumi puhul osutuda otstarbekaks vaadelda neid nelja tingimust erinevas järjekorras. |
| --- | --- |

38.

Käesolevate suuniste ülejäänud osas vaadeldakse eraldi artikli 81 lõikes 3 sätestatud nelja tingimust (48). Kuna need neli tingimust on kumulatiivsed, (49) ei pea kokkulepet ülejäänud tingimuste osas kontrollima, kui leitakse, et üks artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustest ei ole täidetud. Seetõttu võib mõne juhtumi puhul osutuda otstarbekaks vaadelda neid nelja tingimust erinevas järjekorras.

| 39. | Käesolevate suuniste kontekstis peetakse sobivaks vahetada teise ja kolmanda tingimuse järjekoht ja käsitleda piirangu asendamatuse küsimust enne, kui tarbijate saadavat kasu. Tarbijate saadava kasu analüüsimiseks on vaja võrrelda kokkuleppe poolt tarbijatele avaldatavat negatiivset mõju selle positiivset mõjuga tarbijatele. Ei analüüsita selliste piirangute mõju, mille asendamatust ei saa tõendada ning mis on seetõttu artikli 81 alusel keelatud. |
| --- | --- |

39.

Käesolevate suuniste kontekstis peetakse sobivaks vahetada teise ja kolmanda tingimuse järjekoht ja käsitleda piirangu asendamatuse küsimust enne, kui tarbijate saadavat kasu. Tarbijate saadava kasu analüüsimiseks on vaja võrrelda kokkuleppe poolt tarbijatele avaldatavat negatiivset mõju selle positiivset mõjuga tarbijatele. Ei analüüsita selliste piirangute mõju, mille asendamatust ei saa tõendada ning mis on seetõttu artikli 81 alusel keelatud.

3.1.   Üldpõhimõtted

| 40. | Asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 saab rakendada ainult juhul, kui ettevõtjatevaheline kokkulepe piirab konkurentsi artikli 81 lõike 1 tähenduses. Kui kokkulepe ei ole konkurentsi piirava loomuga, ei ole vaja ka tema kasu hinnata. |
| --- | --- |

40.

Asutamislepingu artikli 81 lõiget 3 saab rakendada ainult juhul, kui ettevõtjatevaheline kokkulepe piirab konkurentsi artikli 81 lõike 1 tähenduses. Kui kokkulepe ei ole konkurentsi piirava loomuga, ei ole vaja ka tema kasu hinnata.

| 41. | Kui üksikjuhtumi puhul on tuvastatud konkurentsi kahjustamine artikli 81 lõike 1 tähenduses, saab kaitsena tugineda artikli 81 lõikele 3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 2 lasub artikli 81 lõikes 3 esitatud tingimuste tõendamise kohustus ettevõtjal, kes erandi alusel kaitset taotleb. Kui artikli 81 lõikes 3 toodud tingimused ei ole täidetud, on kokkulepe artikli 81 õigustühine, vt artikli 81 lõige 2. Siiski kehtib selline automaatne tühistamine ainult nende kokkuleppeosade kohta, mis on vastuolus artikliga 81 tingimusel, et neid osi on võimalik kokkuleppest kui tervikust lahutada (50). Kui ainult osa kokkuleppest osutub õigustühiseks, määratletakse selle mõju kokkuleppe ülejäänud osale kohaldatava siseriikliku õiguse alusel (51). |
| --- | --- |

41.

Kui üksikjuhtumi puhul on tuvastatud konkurentsi kahjustamine artikli 81 lõike 1 tähenduses, saab kaitsena tugineda artikli 81 lõikele 3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 2 lasub artikli 81 lõikes 3 esitatud tingimuste tõendamise kohustus ettevõtjal, kes erandi alusel kaitset taotleb. Kui artikli 81 lõikes 3 toodud tingimused ei ole täidetud, on kokkulepe artikli 81 õigustühine, vt artikli 81 lõige 2. Siiski kehtib selline automaatne tühistamine ainult nende kokkuleppeosade kohta, mis on vastuolus artikliga 81 tingimusel, et neid osi on võimalik kokkuleppest kui tervikust lahutada (50). Kui ainult osa kokkuleppest osutub õigustühiseks, määratletakse selle mõju kokkuleppe ülejäänud osale kohaldatava siseriikliku õiguse alusel (51).

| 42. | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on artikli 81 lõikes 3 sätestatud neli tingimust kumulatiivsed (52), mis tähendab, et erandi reegli rakendamiseks peavad olema täidetud kõik neli. Kui mõni nendest neljast tingimusest on täitmata, keeldutakse artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandi kohaldamisest (53). Artikli 81 lõike 3 neli tingimust on ammendavad. Kui need tingimused on täidetud, tuleb kokkuleppe suhtes kohaldada erandit ja muid tingimusi selleks enam esitada ei saa. Asutamislepingu muude sätete eesmärke võib arvesse võtta ainult siis, kui neid on võimalik artikli 81 lõike 3 tingimuste alla liigitada (54). |
| --- | --- |

42.

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on artikli 81 lõikes 3 sätestatud neli tingimust kumulatiivsed (52), mis tähendab, et erandi reegli rakendamiseks peavad olema täidetud kõik neli. Kui mõni nendest neljast tingimusest on täitmata, keeldutakse artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandi kohaldamisest (53). Artikli 81 lõike 3 neli tingimust on ammendavad. Kui need tingimused on täidetud, tuleb kokkuleppe suhtes kohaldada erandit ja muid tingimusi selleks enam esitada ei saa. Asutamislepingu muude sätete eesmärke võib arvesse võtta ainult siis, kui neid on võimalik artikli 81 lõike 3 tingimuste alla liigitada (54).

| 43. | Konkurentsi kahjustavate kokkulepete kasulikku mõju analüüsitakse vastavalt artikli 81 lõikele 3 ainult nende asjakohaste turgude osas, mida kokkulepped puudutavad. Ühenduse konkurentsireeglite eesmärgiks on turul toimuva konkurentsi kaitse ja neid ei saa sellest eesmärgist eraldada. Lisaks tähendab tingimus, mille kohaselt tarbija (55) peab saama õiglase osa kokkuleppest tulenevast kasust tavaliselt seda, et efektiivsuskasu, mis konkurentsi piirava kokkuleppe tulemusel asjakohasel turul tekib, peab üles kaaluma kokkuleppe konkurentsi kahjustava mõju samal turul (56). Negatiivset mõju, mis tekitatakse tarbijatele asjakohastel geograafilistel või tooteturgudel ei ole tavaliselt võimalik üles kaaluda ega korvata positiivse mõjuga, millest saavad kasu tarbijad teistel geograafilistel või tooteturgudel, mida kokkulepe ei puuduta. Juhul, kui kaks turgu on omavahel seotud, võib eraldi turgudel saadavat efektiivsuskasu arvesse võtta, kui tarbijate rühmad, keda piirangud puudutavad ja kes efektiivsuse tõusust kasu saavad, on põhimõtteliselt samad (57). Vahel on mõjutatud ainult need tarbijad, kes asuvad turustusahela viimastel turgudel, millisel juhul tuleb hinnata kokkuleppe mõju nendele tarbijatele. See on nii näiteks ostukokkulepete puhul (58). |
| --- | --- |

43.

Konkurentsi kahjustavate kokkulepete kasulikku mõju analüüsitakse vastavalt artikli 81 lõikele 3 ainult nende asjakohaste turgude osas, mida kokkulepped puudutavad. Ühenduse konkurentsireeglite eesmärgiks on turul toimuva konkurentsi kaitse ja neid ei saa sellest eesmärgist eraldada. Lisaks tähendab tingimus, mille kohaselt tarbija (55) peab saama õiglase osa kokkuleppest tulenevast kasust tavaliselt seda, et efektiivsuskasu, mis konkurentsi piirava kokkuleppe tulemusel asjakohasel turul tekib, peab üles kaaluma kokkuleppe konkurentsi kahjustava mõju samal turul (56). Negatiivset mõju, mis tekitatakse tarbijatele asjakohastel geograafilistel või tooteturgudel ei ole tavaliselt võimalik üles kaaluda ega korvata positiivse mõjuga, millest saavad kasu tarbijad teistel geograafilistel või tooteturgudel, mida kokkulepe ei puuduta. Juhul, kui kaks turgu on omavahel seotud, võib eraldi turgudel saadavat efektiivsuskasu arvesse võtta, kui tarbijate rühmad, keda piirangud puudutavad ja kes efektiivsuse tõusust kasu saavad, on põhimõtteliselt samad (57). Vahel on mõjutatud ainult need tarbijad, kes asuvad turustusahela viimastel turgudel, millisel juhul tuleb hinnata kokkuleppe mõju nendele tarbijatele. See on nii näiteks ostukokkulepete puhul (58).

| 44. | Konkurentsi piiravate kokkulepete mõju hinnatakse artikli 81 lõike 3 alusel selles kontekstis, kus see tegelikult avaldub (59), ja faktide alusel, mis on antud hetkel kättesaadavad. Kui olukorras toimub olulisi muutusi, avaldab see mõju ka hindamise tulemusele. Artikli 81 lõikes 3 esitatud erandi reegel kehtib kokkuleppe kohta seni, kuni kokkulepe vastab kõigile neljale tingimusele, ja selle kehtivus lõpeb siis, kui mõni tingimus ei ole enam täidetud (60). Artikli 81 lõike 3 kohaldamisel nende põhimõtete kohaselt tuleb arvesse võtta iga kokkuleppeosalise algseid pöördumatuid investeeringuid ning aega ja piiranguid, mida on vaja tõhusust suurendava investeeringu tegemiseks ja tasuvaks muutmiseks. Artiklit 81 ei saa rakendada, arvestamata selliseid eelnevaid investeeringuid. Poolte võetav risk ja kokkuleppe elluviimiseks vajalik pöördumatu investeering võib tingida, et kokkulepe ei kuulu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse või täidab artikli 81 lõike 3 tingimused selle perioodi vältel, mis kulub investeeringu tasuvaks muutmiseks. |
| --- | --- |

44.

Konkurentsi piiravate kokkulepete mõju hinnatakse artikli 81 lõike 3 alusel selles kontekstis, kus see tegelikult avaldub (59), ja faktide alusel, mis on antud hetkel kättesaadavad. Kui olukorras toimub olulisi muutusi, avaldab see mõju ka hindamise tulemusele. Artikli 81 lõikes 3 esitatud erandi reegel kehtib kokkuleppe kohta seni, kuni kokkulepe vastab kõigile neljale tingimusele, ja selle kehtivus lõpeb siis, kui mõni tingimus ei ole enam täidetud (60). Artikli 81 lõike 3 kohaldamisel nende põhimõtete kohaselt tuleb arvesse võtta iga kokkuleppeosalise algseid pöördumatuid investeeringuid ning aega ja piiranguid, mida on vaja tõhusust suurendava investeeringu tegemiseks ja tasuvaks muutmiseks. Artiklit 81 ei saa rakendada, arvestamata selliseid eelnevaid investeeringuid. Poolte võetav risk ja kokkuleppe elluviimiseks vajalik pöördumatu investeering võib tingida, et kokkulepe ei kuulu artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse või täidab artikli 81 lõike 3 tingimused selle perioodi vältel, mis kulub investeeringu tasuvaks muutmiseks.

| 45. | Mõnel juhul on konkurentsi kahjustav kokkuleppe mõju pöördumatu. Kui kokkulepet on kohaldatud, ei saa enam endist olukorda tagasi pöörata. Sellisel juhul peab hindamine põhinema ainult kokkuleppe rakendamise ajal kehtinud asjaoludel. Näiteks teadus- ja arenduskoostöö kokkuleppe puhul, mille korral kõik kokkuleppeosalised nõustuvad loobuma käimasolevatest uurimisprojektidest ja ühendama oma teadussuutlikkuse teiste osalistega, võib objektiivselt vaadelduna olla tehniliselt ja majanduslikult võimatu projekti pärast sellest loobumist taastada. Seepärast tuleb üksikutest uurimisprojektidest loobumist hõlmava kokkuleppe konkurentsi soodustavat või seda kahjustavat mõju hinnata kokkuleppe rakendamise lõpetamise aja seisuga. Kui kokkulepe oli sel ajal artikliga 81 kooskõlas, näiteks põhjusel, et piisavalt paljudel kolmandatel isikutel oli samal ajal käimas konkureerivaid teadus- ja arendusprojekte, vastab kokkuleppeosaliste kokkulepe loobuda oma individuaalsetest projektidest artiklile 81 ka siis, kui kolmandate isikute projektid peaksid hiljem ebaõnnestuma. Artiklis 81 kehtestatud keeldu võib aga rakendada kokkuleppe muude osade suhtes, millega seoses ei teki pöördumatuse küsimust. Näiteks kui kokkuleppega sätestatakse - lisaks ühisele uurimis- ja arendustegevusele - tulemuste ühine kasutamine, siis võib artikkel 81 selle kokkuleppe osa kohta kehtida, kui hilisemate turuarengute tõttu muutub kokkulepe konkurentsi piiravaks ja, arvesse võttes eelnevaid pöördumatuid investeeringuid, ei täida (enam) artikli 81 lõikes 3 toodud tingimusi (vrd eelmise lõikega). |
| --- | --- |

45.

Mõnel juhul on konkurentsi kahjustav kokkuleppe mõju pöördumatu. Kui kokkulepet on kohaldatud, ei saa enam endist olukorda tagasi pöörata. Sellisel juhul peab hindamine põhinema ainult kokkuleppe rakendamise ajal kehtinud asjaoludel. Näiteks teadus- ja arenduskoostöö kokkuleppe puhul, mille korral kõik kokkuleppeosalised nõustuvad loobuma käimasolevatest uurimisprojektidest ja ühendama oma teadussuutlikkuse teiste osalistega, võib objektiivselt vaadelduna olla tehniliselt ja majanduslikult võimatu projekti pärast sellest loobumist taastada. Seepärast tuleb üksikutest uurimisprojektidest loobumist hõlmava kokkuleppe konkurentsi soodustavat või seda kahjustavat mõju hinnata kokkuleppe rakendamise lõpetamise aja seisuga. Kui kokkulepe oli sel ajal artikliga 81 kooskõlas, näiteks põhjusel, et piisavalt paljudel kolmandatel isikutel oli samal ajal käimas konkureerivaid teadus- ja arendusprojekte, vastab kokkuleppeosaliste kokkulepe loobuda oma individuaalsetest projektidest artiklile 81 ka siis, kui kolmandate isikute projektid peaksid hiljem ebaõnnestuma. Artiklis 81 kehtestatud keeldu võib aga rakendada kokkuleppe muude osade suhtes, millega seoses ei teki pöördumatuse küsimust. Näiteks kui kokkuleppega sätestatakse - lisaks ühisele uurimis- ja arendustegevusele - tulemuste ühine kasutamine, siis võib artikkel 81 selle kokkuleppe osa kohta kehtida, kui hilisemate turuarengute tõttu muutub kokkulepe konkurentsi piiravaks ja, arvesse võttes eelnevaid pöördumatuid investeeringuid, ei täida (enam) artikli 81 lõikes 3 toodud tingimusi (vrd eelmise lõikega).

| 46. | Artikli 81 lõike 3 kohaldamisalast ei jäeta a priori kõrvale ühtki kokkuleppetüüpi. Kõik konkurentsi kahjustavad kokkulepped, mis vastavad artikli 81 lõikes 3 esitatud neljale tingimusele, kuuluvad põhimõtteliselt erandi reegli alla (61). Tõsised konkurentsi kahjustavad piirangud ei vasta aga tõenäoliselt artikli 81 lõike 3 tingimustele. Sellised piirangud on tavaliselt grupierandi määrustega keelatud või määratletud komisjoni suunistes või teatistes raskekujuliste piirangutena. Sellised kokkulepped ei täida tavaliselt (vähemalt) artikli 81 lõik 3 kahte esimest tingimust. Nad ei too objektiivset majanduslikku kasu (62) ega tulu tarbijatele (63). Näiteks vähendab hindade kindlaksmääramiseks sõlmitud horisontaalne kokkulepe tootmist, mistõttu ressursid paiknevad valesti. Samuti kandub sellise kokkuleppe tulemusel väärtus tarbijatelt üle tootjatele, kuna kokkuleppe tulemusel tõusevad hinnad, kuid tarbijad ei saa selle eest asjakohasel turul mingit tasakaalustavat väärtust. Lisaks ei vasta sellist tüüpi kokkulepped enamasti ka kolmanda tingimuse kohasele hädavajalikkuse nõudele (64). |
| --- | --- |

46.

Artikli 81 lõike 3 kohaldamisalast ei jäeta a priori kõrvale ühtki kokkuleppetüüpi. Kõik konkurentsi kahjustavad kokkulepped, mis vastavad artikli 81 lõikes 3 esitatud neljale tingimusele, kuuluvad põhimõtteliselt erandi reegli alla (61). Tõsised konkurentsi kahjustavad piirangud ei vasta aga tõenäoliselt artikli 81 lõike 3 tingimustele. Sellised piirangud on tavaliselt grupierandi määrustega keelatud või määratletud komisjoni suunistes või teatistes raskekujuliste piirangutena. Sellised kokkulepped ei täida tavaliselt (vähemalt) artikli 81 lõik 3 kahte esimest tingimust. Nad ei too objektiivset majanduslikku kasu (62) ega tulu tarbijatele (63). Näiteks vähendab hindade kindlaksmääramiseks sõlmitud horisontaalne kokkulepe tootmist, mistõttu ressursid paiknevad valesti. Samuti kandub sellise kokkuleppe tulemusel väärtus tarbijatelt üle tootjatele, kuna kokkuleppe tulemusel tõusevad hinnad, kuid tarbijad ei saa selle eest asjakohasel turul mingit tasakaalustavat väärtust. Lisaks ei vasta sellist tüüpi kokkulepped enamasti ka kolmanda tingimuse kohasele hädavajalikkuse nõudele (64).

| 47. | Kõik väited, mille kohaselt konkurentsi kahjustav kokkulepe on õigustatud, kuna selle eesmärk on tagada õiglased tingimused konkurentsiks turul, on juba oma olemuselt põhjendamatud ja neid ei arvestata (65). Artikli 81 eesmärk on kaitsta tõhusat konkurentsi ja tagada, et turg jääks avatuks ja vastaks konkurentsitingimustele. Õiglaste konkurentsitingimuste kaitsmine kuulub ühenduse õigusega määratud kohustuste (66) alusel seaduseandja, mitte ettevõtja ülesannete hulka. |
| --- | --- |

47.

Kõik väited, mille kohaselt konkurentsi kahjustav kokkulepe on õigustatud, kuna selle eesmärk on tagada õiglased tingimused konkurentsiks turul, on juba oma olemuselt põhjendamatud ja neid ei arvestata (65). Artikli 81 eesmärk on kaitsta tõhusat konkurentsi ja tagada, et turg jääks avatuks ja vastaks konkurentsitingimustele. Õiglaste konkurentsitingimuste kaitsmine kuulub ühenduse õigusega määratud kohustuste (66) alusel seaduseandja, mitte ettevõtja ülesannete hulka.

3.2.   Artikli 81 lõike 3 esimene tingimus: Tõhususe suurenemine

3.2.1.   Üldised märkused

| 48. | Artikli 81 lõikes 3 toodud esimese tingimuse kohaselt peab piirav kokkulepe aitama parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnika või majanduse arengut. Nimetatud sättes osutatakse selgesõnaliselt ainult kaupadele, kuid see kehtib analoogia alusel ka teenuste kohta. |
| --- | --- |

48.

Artikli 81 lõikes 3 toodud esimese tingimuse kohaselt peab piirav kokkulepe aitama parandada kaupade tootmist või turustamist või edendada tehnika või majanduse arengut. Nimetatud sättes osutatakse selgesõnaliselt ainult kaupadele, kuid see kehtib analoogia alusel ka teenuste kohta.

| 49. | Euroopa Kohtu praktikast järeldub, et arvesse saab võtta ainult objektiivset kasu (67). See tähendab, et efektiivsuskasu ei hinnata poolte subjektiivsest seisukohast lähtudes (68). Arvesse ei saa võtta kulude vähenemist, mis tuleneb ainult poolte turujõu kasutamisest. Näiteks kui ettevõtjad lepivad kokku hindade kindlaksmääramises või turgude jagamises, väheneb tootmine ja sellest tulenevalt vähenevad ka tootmiskulud. Vähenev konkurents võib samuti kaasa tuua madalamad müügi- ja turustuskulud. Selline kulude kahanemine on otseselt tingitud toodangu ja väärtuse vähenemisest. Kulude kahanemine ei edenda vähimalgi määral konkurentsi turul. Eriti ei too see kaasa uute väärtuse loomist varade ja tegevuse integreerimise kaudu. See võimaldab üksnes asjaomastel ettevõtjatel oma kasumit suurendada ega puutu seetõttu artikli 81 lõik 3 seisukohalt asjasse. |
| --- | --- |

49.

Euroopa Kohtu praktikast järeldub, et arvesse saab võtta ainult objektiivset kasu (67). See tähendab, et efektiivsuskasu ei hinnata poolte subjektiivsest seisukohast lähtudes (68). Arvesse ei saa võtta kulude vähenemist, mis tuleneb ainult poolte turujõu kasutamisest. Näiteks kui ettevõtjad lepivad kokku hindade kindlaksmääramises või turgude jagamises, väheneb tootmine ja sellest tulenevalt vähenevad ka tootmiskulud. Vähenev konkurents võib samuti kaasa tuua madalamad müügi- ja turustuskulud. Selline kulude kahanemine on otseselt tingitud toodangu ja väärtuse vähenemisest. Kulude kahanemine ei edenda vähimalgi määral konkurentsi turul. Eriti ei too see kaasa uute väärtuse loomist varade ja tegevuse integreerimise kaudu. See võimaldab üksnes asjaomastel ettevõtjatel oma kasumit suurendada ega puutu seetõttu artikli 81 lõik 3 seisukohalt asjasse.

| 50. | Artikli 81 lõike 3 esimese tingimuse eesmärgiks on määratleda efektiivsusest saadava kasu liigid, mida võib arvesse võtta ja hinnata artikli 81 lõike 3 teise ja kolmanda tingimuse täitmise suhtes. Analüüs peab selgitama, milline on antud kokkuleppest tulenev objektiivne kasu ja kui suur majanduslik tähtsus on efektiivsuskasul. Kuna artikli 81 lõik 3 kohaldamiseks peab kokkuleppe tulemusel tekkiv konkurentsi edendav mõju olema suurem kui sellest tulenev konkurentsi kahjustav mõju, siis on vaja näidata, milline seos valitseb kokkuleppe ja efektiivsuskasu vahel, mis kokkuleppest väidetavalt tuleneb, ning määratleda selle kasu väärtus. |
| --- | --- |

50.

Artikli 81 lõike 3 esimese tingimuse eesmärgiks on määratleda efektiivsusest saadava kasu liigid, mida võib arvesse võtta ja hinnata artikli 81 lõike 3 teise ja kolmanda tingimuse täitmise suhtes. Analüüs peab selgitama, milline on antud kokkuleppest tulenev objektiivne kasu ja kui suur majanduslik tähtsus on efektiivsuskasul. Kuna artikli 81 lõik 3 kohaldamiseks peab kokkuleppe tulemusel tekkiv konkurentsi edendav mõju olema suurem kui sellest tulenev konkurentsi kahjustav mõju, siis on vaja näidata, milline seos valitseb kokkuleppe ja efektiivsuskasu vahel, mis kokkuleppest väidetavalt tuleneb, ning määratleda selle kasu väärtus.

| 51. | Seetõttu tuleb iga väidet efektiivsuse suurenemisest saadava kasu kohta põhjendada, et oleks võimalik kontrollida järgmist:






  a) | väidetava efektiivsuskasu olemus; |
| --- | --- | --- |

51.

Seetõttu tuleb iga väidet efektiivsuse suurenemisest saadava kasu kohta põhjendada, et oleks võimalik kontrollida järgmist:

a)

väidetava efektiivsuskasu olemus;

| b) | kokkuleppe ja efektiivsuskasu omavaheline seos; |
| --- | --- |

b)

kokkuleppe ja efektiivsuskasu omavaheline seos;

| c) | efektiivsuse suurenemisest tuleneva iga eraldi liiki kasu tõenäosus ja ulatus ning |
| --- | --- |

c)

efektiivsuse suurenemisest tuleneva iga eraldi liiki kasu tõenäosus ja ulatus ning

| d) | efektiivsuse suurenemisest tuleneva iga eraldi liiki kasu saavutamise viis ja aeg. |
| --- | --- |

d)

efektiivsuse suurenemisest tuleneva iga eraldi liiki kasu saavutamise viis ja aeg.

| 52. | Punkt a võimaldab otsuse langetajal kontrollida, kas väidetav efektiivsuskasu on objektiivne (vrd lõikega 49). |
| --- | --- |

52.

Punkt a võimaldab otsuse langetajal kontrollida, kas väidetav efektiivsuskasu on objektiivne (vrd lõikega 49).

| 53. | Punkt b võimaldab otsustajal kontrollida, kas piirava kokkuleppe ja väidetava efektiivsuskasu vahel valitseb piisav põhjuslik seos. See tingimus nõuab tavaliselt, et efektiivsuskasu tekiks kokkuleppe objektiks oleva majandusliku tegevuse tagajärjel. Selline tegevus võib olla näiteks turustamine, tehnoloogia litsentsimine, ühine tootmine või ühine uurimis- ja arendustegevus. Kui kokkuleppel on asjakohasel turul laialdasem efektiivsust tõstev mõju näiteks sellepärast, et see viib kulude vähenemiseni kogu sektori ulatuses, võidakse sellist lisakasu samuti arvesse võtta. |
| --- | --- |

53.

Punkt b võimaldab otsustajal kontrollida, kas piirava kokkuleppe ja väidetava efektiivsuskasu vahel valitseb piisav põhjuslik seos. See tingimus nõuab tavaliselt, et efektiivsuskasu tekiks kokkuleppe objektiks oleva majandusliku tegevuse tagajärjel. Selline tegevus võib olla näiteks turustamine, tehnoloogia litsentsimine, ühine tootmine või ühine uurimis- ja arendustegevus. Kui kokkuleppel on asjakohasel turul laialdasem efektiivsust tõstev mõju näiteks sellepärast, et see viib kulude vähenemiseni kogu sektori ulatuses, võidakse sellist lisakasu samuti arvesse võtta.

| 54. | Põhjuslik seos kokkuleppe ja väidetava efektiivsuskasu vahel peab tavaliselt olema ka otsene (69). Väited, mis põhinevad kaudsel mõjul, on tavaliselt liiga ebakindlad ja kauged, et neid võiks arvestada. Otsene põhjuslik seos on olemas näiteks siis, kui litsentsisaajad saavad tehnosiirde kokkuleppe tulemusel toota uusi või täiustatud tooteid või siis, kui turustuskokkulepe võimaldab tooteid turustada madalama hinnaga või tuua turule väärtuslik teenus. Kaudne mõju ilmneb näiteks väite puhul, mille kohaselt kasvab piirava kokkuleppe tulemusel asjakohaste ettevõtjate kasum, mistõttu on võimalik teha rohkem investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse lõppeesmärgiga suurendada kasu tarbijale. Kuigi kasumlikkuse ning uurimis- ja arendustegevuse vahel võib olla seos, ei ole see piisavalt otsene, et seda artikli 81 lõik 3 kontekstis arvesse võtta. |
| --- | --- |

54.

Põhjuslik seos kokkuleppe ja väidetava efektiivsuskasu vahel peab tavaliselt olema ka otsene (69). Väited, mis põhinevad kaudsel mõjul, on tavaliselt liiga ebakindlad ja kauged, et neid võiks arvestada. Otsene põhjuslik seos on olemas näiteks siis, kui litsentsisaajad saavad tehnosiirde kokkuleppe tulemusel toota uusi või täiustatud tooteid või siis, kui turustuskokkulepe võimaldab tooteid turustada madalama hinnaga või tuua turule väärtuslik teenus. Kaudne mõju ilmneb näiteks väite puhul, mille kohaselt kasvab piirava kokkuleppe tulemusel asjakohaste ettevõtjate kasum, mistõttu on võimalik teha rohkem investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse lõppeesmärgiga suurendada kasu tarbijale. Kuigi kasumlikkuse ning uurimis- ja arendustegevuse vahel võib olla seos, ei ole see piisavalt otsene, et seda artikli 81 lõik 3 kontekstis arvesse võtta.

| 55. | Punktid c) ja d) võimaldavad otsuse langetajal kontrollida väidetava efektiivsuskasu väärtust, mis peab artikli 81 lõik 3 kolmanda tingimuse kohaselt olema suurem, kui kokkuleppe konkurentsivastane mõju, vt lõige 101. Arvestades, et artikli 81 lõik 1 kehtib ainult nende kokkulepete kohta, millel võib olla konkurentsile ja tarbijale negatiivne mõju (raskekujuliste piirangute puhul sellist mõju eeldatakse), peab igasugune väide efektiivsuskasu tekkimise kohta olema põhjendatud nii, et seda saaks ka kontrollida. Põhjendamata väited lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

55.

Punktid c) ja d) võimaldavad otsuse langetajal kontrollida väidetava efektiivsuskasu väärtust, mis peab artikli 81 lõik 3 kolmanda tingimuse kohaselt olema suurem, kui kokkuleppe konkurentsivastane mõju, vt lõige 101. Arvestades, et artikli 81 lõik 1 kehtib ainult nende kokkulepete kohta, millel võib olla konkurentsile ja tarbijale negatiivne mõju (raskekujuliste piirangute puhul sellist mõju eeldatakse), peab igasugune väide efektiivsuskasu tekkimise kohta olema põhjendatud nii, et seda saaks ka kontrollida. Põhjendamata väited lükatakse tagasi.

| 56. | Ettevõtjad, kes artikli 81 lõikest 3 tuleneva soodustuse saamiseks esitavad väiteid tulemuslikkusena väljenduva efektiivsuskasu kohta, peavad efektiivsuskasu väärtuse välja arvutama või prognoosima nii täpselt, kui mõistlikkuse piires on võimalik, ja ka näitama, kuidas sellise tulemuseni jõuti. Samuti tuleb kirjeldada meetodeid, mille abil efektiivsuskasu saavutati või kavatsetakse saavutada. Esitatud andmed peavad olema kontrollitavad, et oleks piisavalt kindel, et efektiivsuskasu on olemas või ilmneb tulevikus. |
| --- | --- |

56.

Ettevõtjad, kes artikli 81 lõikest 3 tuleneva soodustuse saamiseks esitavad väiteid tulemuslikkusena väljenduva efektiivsuskasu kohta, peavad efektiivsuskasu väärtuse välja arvutama või prognoosima nii täpselt, kui mõistlikkuse piires on võimalik, ja ka näitama, kuidas sellise tulemuseni jõuti. Samuti tuleb kirjeldada meetodeid, mille abil efektiivsuskasu saavutati või kavatsetakse saavutada. Esitatud andmed peavad olema kontrollitavad, et oleks piisavalt kindel, et efektiivsuskasu on olemas või ilmneb tulevikus.

| 57. | Ettevõtjad, kes artikli 81 lõikest 3 tuleneva soodustuse saamiseks esitavad väiteid efektiivsuskasu kohta, mis ilmneb uute või täiustatud toodete näol, või efektiivsuskasu kohta, mis väljendub muudes näitajates, peavad üksikasjalikult kirjeldama, mis on selle kasu olemus ja miks ta toob objektiivset majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

57.

Ettevõtjad, kes artikli 81 lõikest 3 tuleneva soodustuse saamiseks esitavad väiteid efektiivsuskasu kohta, mis ilmneb uute või täiustatud toodete näol, või efektiivsuskasu kohta, mis väljendub muudes näitajates, peavad üksikasjalikult kirjeldama, mis on selle kasu olemus ja miks ta toob objektiivset majanduslikku kasu.

| 58. | Kui kokkulepet ei ole veel täies ulatuses kohaldatud, peavad pooled esitama kuupäeva, millest alates avaldub efektiivsuse kasvu positiivne mõju turule, ja oma väidet põhjendama. |
| --- | --- |

58.

Kui kokkulepet ei ole veel täies ulatuses kohaldatud, peavad pooled esitama kuupäeva, millest alates avaldub efektiivsuse kasvu positiivne mõju turule, ja oma väidet põhjendama.

3.2.2.   Efektiivsuskasu liigid

| 59. | Artikli 81 lõik 3 loetletud efektiivsuskasuliigid on laialdased kategooriad, mis peavad hõlmama efektiivsuse kasvust objektiivselt tuleneva majandusliku kasu kõiki liike. Artikli 81 lõik 3 nimetatud kategooriad kattuvad omavahel märkimisväärselt ja üks kokkulepe võib toota mitut liiki efektiivsuskasu. Sellepärast ei ole mõtet erinevaid kategooriaid kindlalt ja selgelt eristada. Käesolevate suuniste tähenduses tehakse vahet hinna kokkuhoiu ehk tulemuslikkuse näol väljenduva efektiivsuskasu ja kvaliteedis väljenduva ehk kvalitatiivse efektiivsuskasu vahel, mis toodab väärtusi uute või täiustatud toodete, suurema sortimendi vms näol. |
| --- | --- |

59.

Artikli 81 lõik 3 loetletud efektiivsuskasuliigid on laialdased kategooriad, mis peavad hõlmama efektiivsuse kasvust objektiivselt tuleneva majandusliku kasu kõiki liike. Artikli 81 lõik 3 nimetatud kategooriad kattuvad omavahel märkimisväärselt ja üks kokkulepe võib toota mitut liiki efektiivsuskasu. Sellepärast ei ole mõtet erinevaid kategooriaid kindlalt ja selgelt eristada. Käesolevate suuniste tähenduses tehakse vahet hinna kokkuhoiu ehk tulemuslikkuse näol väljenduva efektiivsuskasu ja kvaliteedis väljenduva ehk kvalitatiivse efektiivsuskasu vahel, mis toodab väärtusi uute või täiustatud toodete, suurema sortimendi vms näol.

| 60. | Üldiselt tekib efektiivsuskasu majandustegevuse integreerimise tulemusel, mis tähendab, et ettevõtjad ühendavad oma varad selliste eesmärkide saavutamiseks, mida nad üksi tegutsedes ei suudaks nii efektiivselt saavutada, või annavad teisele ettevõtjale üle ülesanded, mida teine ettevõtja on suuteline efektiivsemalt täitma. |
| --- | --- |

60.

Üldiselt tekib efektiivsuskasu majandustegevuse integreerimise tulemusel, mis tähendab, et ettevõtjad ühendavad oma varad selliste eesmärkide saavutamiseks, mida nad üksi tegutsedes ei suudaks nii efektiivselt saavutada, või annavad teisele ettevõtjale üle ülesanded, mida teine ettevõtja on suuteline efektiivsemalt täitma.

| 61. | Uurimis- ja arendustegevust ning tootmis- ja turustusprotsessi võib vaadelda kui väärtusahelat, mille saab jagada eri etappideks. Ettevõtja peab selle ahela igas etapis otsustama, kas ta täidab antud ülesande ise, koostöös teiste ettevõtjatega või annab selle kogu ülesande täitmiseks teisele ettevõtjale. |
| --- | --- |

61.

Uurimis- ja arendustegevust ning tootmis- ja turustusprotsessi võib vaadelda kui väärtusahelat, mille saab jagada eri etappideks. Ettevõtja peab selle ahela igas etapis otsustama, kas ta täidab antud ülesande ise, koostöös teiste ettevõtjatega või annab selle kogu ülesande täitmiseks teisele ettevõtjale.

| 62. | Iga kord, kui otsustatakse teha turul koostööd teise ettevõtjaga, tuleb selleks sõlmida kokkulepe artikli 81 lõik 1 tähenduses. Sellised kokkulepped võivad olla vertikaalsed, mille puhul ettevõtjad tegutsevad väärtusahela eri tasanditel, või horisontaalsed, mille puhul ettevõtjad tegutsevad samal väärtusahelatasandil. Mõlemat tüüpi kokkulepped võivad tuua kaasa efektiivsuse tõusust tulenevat kasu, kuna kõnealused ettevõtjad saavad täita teatud ülesannet vähema kuluga või tarbija jaoks suurema lisandväärtusega. Sellised kokkulepped võivad sisaldada või kaasa tuua ka konkurentsipiiranguid, millisel juhul võidakse nende suhtes kohaldada artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu ja artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

62.

Iga kord, kui otsustatakse teha turul koostööd teise ettevõtjaga, tuleb selleks sõlmida kokkulepe artikli 81 lõik 1 tähenduses. Sellised kokkulepped võivad olla vertikaalsed, mille puhul ettevõtjad tegutsevad väärtusahela eri tasanditel, või horisontaalsed, mille puhul ettevõtjad tegutsevad samal väärtusahelatasandil. Mõlemat tüüpi kokkulepped võivad tuua kaasa efektiivsuse tõusust tulenevat kasu, kuna kõnealused ettevõtjad saavad täita teatud ülesannet vähema kuluga või tarbija jaoks suurema lisandväärtusega. Sellised kokkulepped võivad sisaldada või kaasa tuua ka konkurentsipiiranguid, millisel juhul võidakse nende suhtes kohaldada artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu ja artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandit.

| 63. | Allpool toodud efektiivsusest tuleneva kasu liigid on mõeldud ainult näitena ega ole ammendavad. |
| --- | --- |

63.

Allpool toodud efektiivsusest tuleneva kasu liigid on mõeldud ainult näitena ega ole ammendavad.

3.2.2.1.   Kulutõhusus

| 64. | Tulemuslikkusena väljenduval efektiivsuskasul, mis tekib ettevõtjatevaheliste kokkulepete tagajärjel, võib olla mitmeid allikaid. Üks tähtsamaid tulemuslikkuse allikaid on uute tootmistehnoloogiate ja -meetodite väljaarendamine. Just tehnoloogia uuendamine annab kõige suurema võimaluse kulusid kokku hoida. Näiteks tõi konveieri kasutusele võtmine kaasa mootorsõidukite tootmiskulude märgatava languse. |
| --- | --- |

64.

Tulemuslikkusena väljenduval efektiivsuskasul, mis tekib ettevõtjatevaheliste kokkulepete tagajärjel, võib olla mitmeid allikaid. Üks tähtsamaid tulemuslikkuse allikaid on uute tootmistehnoloogiate ja -meetodite väljaarendamine. Just tehnoloogia uuendamine annab kõige suurema võimaluse kulusid kokku hoida. Näiteks tõi konveieri kasutusele võtmine kaasa mootorsõidukite tootmiskulude märgatava languse.

| 65. | Teine tähtis efektiivsuskasu allikas on olemasolevate varade ühendamisest tulenev sünergia. Kui kokkuleppe pooled otsustavad oma varad ühendada, võivad nad saavutada sellise kulu ja toodangu suhte, mis oleks muul juhul olnud võimatu. Kui ühendada kaks tehnoloogiat, millel mõlemal on teineteist täiendavaid omadusi, võib vähendada tootmiskulusid või tõsta toodangu kvaliteeti. Näiteks võib olla olukord, kus äriühingu A tootmisressursid võimaldavad anda tunnis rohkem toodangut, kuid vajavad ühe tooteühiku valmistamiseks suhteliselt rohkem toorainet, samal ajal kui äriühingu B tootmisressursid võimaldavad anda tunnis vähem toodangut, kuid vajavad ühe tooteühiku valmistamiseks suhteliselt vähem toorainet. Sünergia tekib siis, kui äriühingud A ja B ühendavad oma tootmisressursid ühisesse tootmisettevõtjasse, mille tulemusel on pooled võimelised koos tootma tunni kohta rohkem toodangut, kulutades selleks ühe tooteühiku kohta vähem toorainet. Sarnaselt, kui üks ettevõtja on optimeerinud väärtusahela ühe osa ja teise ettevõtja on optimeerinud väärtusahela teise osa, võivad nad oma tegevusi ühendades kulusid vähendada. Äriühingus A võib näiteks olla ulatuslikult automatiseeritud tootmisrajatis, mistõttu tootmiskulud on madalad, kuna äriühing B on kasutusele võtnud tõhusa süsteemi tellimuste töötlemiseks. Süsteem võimaldab reguleerida tootmist nii, et see vastaks tarbija nõudmistele, tagades õigeaegse kättetoimetamise ning vähendades laokulusid ja toodete aegumisest tekitatud kulutusi. Kui A ja B oma ressursid ühendavad, võivad nad kulusid kokku hoida. |
| --- | --- |

65.

Teine tähtis efektiivsuskasu allikas on olemasolevate varade ühendamisest tulenev sünergia. Kui kokkuleppe pooled otsustavad oma varad ühendada, võivad nad saavutada sellise kulu ja toodangu suhte, mis oleks muul juhul olnud võimatu. Kui ühendada kaks tehnoloogiat, millel mõlemal on teineteist täiendavaid omadusi, võib vähendada tootmiskulusid või tõsta toodangu kvaliteeti. Näiteks võib olla olukord, kus äriühingu A tootmisressursid võimaldavad anda tunnis rohkem toodangut, kuid vajavad ühe tooteühiku valmistamiseks suhteliselt rohkem toorainet, samal ajal kui äriühingu B tootmisressursid võimaldavad anda tunnis vähem toodangut, kuid vajavad ühe tooteühiku valmistamiseks suhteliselt vähem toorainet. Sünergia tekib siis, kui äriühingud A ja B ühendavad oma tootmisressursid ühisesse tootmisettevõtjasse, mille tulemusel on pooled võimelised koos tootma tunni kohta rohkem toodangut, kulutades selleks ühe tooteühiku kohta vähem toorainet. Sarnaselt, kui üks ettevõtja on optimeerinud väärtusahela ühe osa ja teise ettevõtja on optimeerinud väärtusahela teise osa, võivad nad oma tegevusi ühendades kulusid vähendada. Äriühingus A võib näiteks olla ulatuslikult automatiseeritud tootmisrajatis, mistõttu tootmiskulud on madalad, kuna äriühing B on kasutusele võtnud tõhusa süsteemi tellimuste töötlemiseks. Süsteem võimaldab reguleerida tootmist nii, et see vastaks tarbija nõudmistele, tagades õigeaegse kättetoimetamise ning vähendades laokulusid ja toodete aegumisest tekitatud kulutusi. Kui A ja B oma ressursid ühendavad, võivad nad kulusid kokku hoida.

| 66. | Tulemuslikkus võib sündida ka mastaabisäästu tulemusel, mis tähendab, et väljalaske kasvades väheneb toote hind ühiku kohta. Näide: investeeringud seadmetesse ja muudesse varadesse tuleb tihti teha jagamatute osade kaupa. Kui ettevõtja ei saa ühte osa investeeringust täielikult rakendada, on tema keskmised kulud suuremad kui siis, kui täielik rakendamine oleks võimalik. Näiteks on veoauto kasutamise kulud ligilähedaselt samad sõltumata sellest, kas veoauto sõidab tühjalt, poole või täiskoormaga. Kokkulepped, millega ettevõtjad ühendavad oma logistikategevuse, võib neil võimaldada autode koormusfaktorit tõsta ja vähendada kasutatavate sõidukite arvu. Suurem ulatus võib samuti võimaldada paremat tööjaotust, mille tulemusena väheneb ühiku maksumusu. Suurem ulatus võib samuti võimaldada paremat tööjaotust, mille tulemusena väheneb ühiku maksumus. Ettevõtjad võivad saavutada mastaabisäästu väärtusahela igas osas, kaasa arvatud uurimis- ja arendustegevus, tootmine, turustus ja levitamine. Kokkuhoid, mis tekib kogemuse omandamise tulemusel, on eelnevaga sama tüüpi kasu. Kui teatava tootmisprotsessi kasutamises või ülesannete täitmisel tekib kogemus, võib kasvada ka tootlikkus, kuna protsess kulgeb tõhusamalt või ülesanne täidetakse kiiremini. |
| --- | --- |

66.

Tulemuslikkus võib sündida ka mastaabisäästu tulemusel, mis tähendab, et väljalaske kasvades väheneb toote hind ühiku kohta. Näide: investeeringud seadmetesse ja muudesse varadesse tuleb tihti teha jagamatute osade kaupa. Kui ettevõtja ei saa ühte osa investeeringust täielikult rakendada, on tema keskmised kulud suuremad kui siis, kui täielik rakendamine oleks võimalik. Näiteks on veoauto kasutamise kulud ligilähedaselt samad sõltumata sellest, kas veoauto sõidab tühjalt, poole või täiskoormaga. Kokkulepped, millega ettevõtjad ühendavad oma logistikategevuse, võib neil võimaldada autode koormusfaktorit tõsta ja vähendada kasutatavate sõidukite arvu. Suurem ulatus võib samuti võimaldada paremat tööjaotust, mille tulemusena väheneb ühiku maksumusu. Suurem ulatus võib samuti võimaldada paremat tööjaotust, mille tulemusena väheneb ühiku maksumus. Ettevõtjad võivad saavutada mastaabisäästu väärtusahela igas osas, kaasa arvatud uurimis- ja arendustegevus, tootmine, turustus ja levitamine. Kokkuhoid, mis tekib kogemuse omandamise tulemusel, on eelnevaga sama tüüpi kasu. Kui teatava tootmisprotsessi kasutamises või ülesannete täitmisel tekib kogemus, võib kasvada ka tootlikkus, kuna protsess kulgeb tõhusamalt või ülesanne täidetakse kiiremini.

| 67. | Mitmekülgsussääst on veel üks tulemuslikkuse allikas, mis põhineb sellel, et ettevõtjad hoiavad kulusid kokku, valmistades sama sisendi alusel erinevaid tooteid. Sellist kasu võib saada, kui samu komponente, ruume ja personali on võimalik kasutada mitmete erinevate toodete tootmiseks. Samuti tekib mitmekülgsussääst siis, kui mitut tüüpi kaupa veetakse laiali sama sõidukiga. Näiteks võivad külmutatud pitsade ja külmutatud juurvilja tootjad saavutada mastaabisäästu, kui lepivad omavahel kokku, et veavad toodangut laiali ühiselt. Mõlemaid tootegruppe tuleb vedada külmikautodes ja on tõenäoline, et ka tarbijate grupid olulisel määral kattuvad. Kui need kaks ettevõtjat oma tegevused ühendavad, võivad nende jaotamiskulud ühe tooteühiku kohta väheneda. |
| --- | --- |

67.

Mitmekülgsussääst on veel üks tulemuslikkuse allikas, mis põhineb sellel, et ettevõtjad hoiavad kulusid kokku, valmistades sama sisendi alusel erinevaid tooteid. Sellist kasu võib saada, kui samu komponente, ruume ja personali on võimalik kasutada mitmete erinevate toodete tootmiseks. Samuti tekib mitmekülgsussääst siis, kui mitut tüüpi kaupa veetakse laiali sama sõidukiga. Näiteks võivad külmutatud pitsade ja külmutatud juurvilja tootjad saavutada mastaabisäästu, kui lepivad omavahel kokku, et veavad toodangut laiali ühiselt. Mõlemaid tootegruppe tuleb vedada külmikautodes ja on tõenäoline, et ka tarbijate grupid olulisel määral kattuvad. Kui need kaks ettevõtjat oma tegevused ühendavad, võivad nende jaotamiskulud ühe tooteühiku kohta väheneda.

| 68. | Efektiivsuskasu, mis väljendub kulude kahanemisena, võib tekkida selliste kokkulepete tulemusel, mis võimaldavad paremat toodangu planeerimist, vähendavad hoiukulusid ja annavad võimaluse võimsusi paremini kasutada. Seda tüüpi efektiivsuskasu võib näiteks sündida täppisajastatud tarneskeemi tagajärjel, mis kohustab komponentide tarnijat varustama ostjat vastavalt tema vajadustele pidevalt, mistõttu ostjal ei ole vaja hoida tagavaraks suurt hulka komponente, mis võivad aeguda. Kulude kokkuhoidu võib saavutada ka kokkuleppega, mis annab pooltele võimaluse tootmise ratsionaliseerimiseks nende tootmisrajatistes. |
| --- | --- |

68.

Efektiivsuskasu, mis väljendub kulude kahanemisena, võib tekkida selliste kokkulepete tulemusel, mis võimaldavad paremat toodangu planeerimist, vähendavad hoiukulusid ja annavad võimaluse võimsusi paremini kasutada. Seda tüüpi efektiivsuskasu võib näiteks sündida täppisajastatud tarneskeemi tagajärjel, mis kohustab komponentide tarnijat varustama ostjat vastavalt tema vajadustele pidevalt, mistõttu ostjal ei ole vaja hoida tagavaraks suurt hulka komponente, mis võivad aeguda. Kulude kokkuhoidu võib saavutada ka kokkuleppega, mis annab pooltele võimaluse tootmise ratsionaliseerimiseks nende tootmisrajatistes.

3.2.2.2.   Kvalitatiivse efektiivsuskasu liigid

| 69. | Ettevõtjatevahelised kokkulepped võivad kaasa tuua mitut liiki kvaliteediga seotud efektiivsuskasu, mis on artikli 81 lõik 3 rakendamise seisukohast olulised. Tihti ei väljendu kokkuleppe tulemusel saadav potentsiaalne, efektiivsuse tõusust saadav kasu mitte kulude kokkuhoius, vaid kvaliteedi paranemises või muus kvaliteediga seotud kasus. Sõltuvalt iga juhtumi eripärast võib selline efektiivsuskasu olla sama tähtis või veel tähtsam kui kulude kokkuhoiuna väljenduv efektiivsuskasu. |
| --- | --- |

69.

Ettevõtjatevahelised kokkulepped võivad kaasa tuua mitut liiki kvaliteediga seotud efektiivsuskasu, mis on artikli 81 lõik 3 rakendamise seisukohast olulised. Tihti ei väljendu kokkuleppe tulemusel saadav potentsiaalne, efektiivsuse tõusust saadav kasu mitte kulude kokkuhoius, vaid kvaliteedi paranemises või muus kvaliteediga seotud kasus. Sõltuvalt iga juhtumi eripärast võib selline efektiivsuskasu olla sama tähtis või veel tähtsam kui kulude kokkuhoiuna väljenduv efektiivsuskasu.

| 70. | Tehniline ja tehnoloogiline areng on majanduse oluline ja dünaamiline osa, mis toob tähelepanuväärset kasu uute või täiustatud toodete ja teenuste näol. Ettevõtjad võivad ühise tegevusega saavutada efektiivsuskasu, mis oleks ilma konkurentsi kahjustava kokkuleppeta olnud võimatu või mille saavutamine oleks olnud aeglasem ja kulukam. Selline efektiivsuskasu on artikli 81 lõike 3 esimese tingimusega hõlmatud majandusliku kasu tähtis allikas. Kokkulepete hulka, mis sellise olemusega efektiivsuskasu tekitavad, kuuluvad ennekõike uurimis- ja arenduskokkulepped. Näiteks võivad ettevõtja A ja ettevõtja B kokku leppida ühisettevõtja moodustamises rakulise ehitusega autokummide väljaarendamiseks ja võimaluse korral ka nende tootmiseks. Ühe raku katkiminek ei mõjuta teisi rakke, mis tähendab, et kui üks rakk torgatakse läbi, ei ole ohtu, et kogu kumm õhust tühjaks jookseb. Selline kumm on ohutum kui tavaline kumm. Seda ei ole vaja õnnetuse korral ka kohe välja vahetada, mistõttu langeb ära vajadus varukummi kaasas kanda. Mõlemat tüüpi efektiivsuskasu on artikli 81 lõike 3 esimese tingimuse tähenduses objektiivne kasu. |
| --- | --- |

70.

Tehniline ja tehnoloogiline areng on majanduse oluline ja dünaamiline osa, mis toob tähelepanuväärset kasu uute või täiustatud toodete ja teenuste näol. Ettevõtjad võivad ühise tegevusega saavutada efektiivsuskasu, mis oleks ilma konkurentsi kahjustava kokkuleppeta olnud võimatu või mille saavutamine oleks olnud aeglasem ja kulukam. Selline efektiivsuskasu on artikli 81 lõike 3 esimese tingimusega hõlmatud majandusliku kasu tähtis allikas. Kokkulepete hulka, mis sellise olemusega efektiivsuskasu tekitavad, kuuluvad ennekõike uurimis- ja arenduskokkulepped. Näiteks võivad ettevõtja A ja ettevõtja B kokku leppida ühisettevõtja moodustamises rakulise ehitusega autokummide väljaarendamiseks ja võimaluse korral ka nende tootmiseks. Ühe raku katkiminek ei mõjuta teisi rakke, mis tähendab, et kui üks rakk torgatakse läbi, ei ole ohtu, et kogu kumm õhust tühjaks jookseb. Selline kumm on ohutum kui tavaline kumm. Seda ei ole vaja õnnetuse korral ka kohe välja vahetada, mistõttu langeb ära vajadus varukummi kaasas kanda. Mõlemat tüüpi efektiivsuskasu on artikli 81 lõike 3 esimese tingimuse tähenduses objektiivne kasu.

| 71. | Samas kui üksteist täiendavate ressursside ühendamine võib kaasa tuua kulude kokkuhoidu, võib sellest tekkida sünergia, mille tulemusena tekib kvalitatiivne efektiivsuskasu. Tootmisressursside ühendamine võib näiteks teha võimalikuks kõrgema kvaliteediga või uute omadustega toodete valmistamise. Selline mõju võib olla näiteks litsentsikokkulepetel ning uute või täiustatud toodete või teenuste ühiseks valmistamiseks või pakkumiseks sõlmitud kokkulepetel. Litsentsikokkulepped võimaldavad uut tehnoloogiat ühenduse piires kiiremini levitada ja annavad litsentsisaajale võimaluse tuua turule uusi tooteid või kasutusele võtta uut tootmistehnoloogiat, mille tõttu paraneb toodangu kvaliteet. Kokkulepped, mis on sõlmitud ühiseks tootmiseks, võimaldavad kiiremini ja vähema kuluga turule tuua uusi või täiustatud tooteid ja teenuseid (70). Näiteks on telekommunikatsioonisektoris sõlmitud koostöökokkulepete puhul leitud, et need loovad efektiivsuskasu, sest nad muudavad uued globaalsed teenused tarbijale kiiremini kättesaadavaks (71). Samuti on leitud pangandussektoris, et koostöökokkulepped, millega tarbija käsutusse antakse täiustatud võimalus välismaksete sooritamiseks, tekitavad samuti efektiivsuskasu, mis kuulub artikli 81 lõike 3 kohaldamisalasse (72). |
| --- | --- |

71.

Samas kui üksteist täiendavate ressursside ühendamine võib kaasa tuua kulude kokkuhoidu, võib sellest tekkida sünergia, mille tulemusena tekib kvalitatiivne efektiivsuskasu. Tootmisressursside ühendamine võib näiteks teha võimalikuks kõrgema kvaliteediga või uute omadustega toodete valmistamise. Selline mõju võib olla näiteks litsentsikokkulepetel ning uute või täiustatud toodete või teenuste ühiseks valmistamiseks või pakkumiseks sõlmitud kokkulepetel. Litsentsikokkulepped võimaldavad uut tehnoloogiat ühenduse piires kiiremini levitada ja annavad litsentsisaajale võimaluse tuua turule uusi tooteid või kasutusele võtta uut tootmistehnoloogiat, mille tõttu paraneb toodangu kvaliteet. Kokkulepped, mis on sõlmitud ühiseks tootmiseks, võimaldavad kiiremini ja vähema kuluga turule tuua uusi või täiustatud tooteid ja teenuseid (70). Näiteks on telekommunikatsioonisektoris sõlmitud koostöökokkulepete puhul leitud, et need loovad efektiivsuskasu, sest nad muudavad uued globaalsed teenused tarbijale kiiremini kättesaadavaks (71). Samuti on leitud pangandussektoris, et koostöökokkulepped, millega tarbija käsutusse antakse täiustatud võimalus välismaksete sooritamiseks, tekitavad samuti efektiivsuskasu, mis kuulub artikli 81 lõike 3 kohaldamisalasse (72).

| 72. | Ka turustuskokkulepped võivad luua efektiivsuskasu. Spetsialiseeritud turustajad võivad näiteks pakkuda teenuseid, mis vastavad täpsemalt tarbija vajadustele, tuua kauba kätte kiiremini või pakkuda kogu väärtusahela ulatuses paremat kvaliteedigarantiid (73). |
| --- | --- |

72.

Ka turustuskokkulepped võivad luua efektiivsuskasu. Spetsialiseeritud turustajad võivad näiteks pakkuda teenuseid, mis vastavad täpsemalt tarbija vajadustele, tuua kauba kätte kiiremini või pakkuda kogu väärtusahela ulatuses paremat kvaliteedigarantiid (73).

3.3.   Artikli 81 lõike 3 kolmas tingimus: Piirangute vältimatus

| 73. | Artikli 81 lõike 3 kolmanda tingimuse kohaselt tohib konkurentsi kahjustava kokkuleppega kohaldada ainult piiranguid, mis on selle kokkuleppe eesmärgiks oleva efektiivsuskasu saavutamiseks vältimatud. Tingimuse täitmist kontrollitakse kahel moel. Esiteks peab konkurentsi kahjustav kokkulepe iseenesest olema nimetatud efektiivsuskasu saavutamiseks põhjendatult vajalik. Teiseks peavad ka kokkuleppest tulenevad individuaalsed piirangud olema põhjendatult vajalikud nimetatud kasu saavutamiseks. |
| --- | --- |

73.

Artikli 81 lõike 3 kolmanda tingimuse kohaselt tohib konkurentsi kahjustava kokkuleppega kohaldada ainult piiranguid, mis on selle kokkuleppe eesmärgiks oleva efektiivsuskasu saavutamiseks vältimatud. Tingimuse täitmist kontrollitakse kahel moel. Esiteks peab konkurentsi kahjustav kokkulepe iseenesest olema nimetatud efektiivsuskasu saavutamiseks põhjendatult vajalik. Teiseks peavad ka kokkuleppest tulenevad individuaalsed piirangud olema põhjendatult vajalikud nimetatud kasu saavutamiseks.

| 74. | Artikli 81 lõike 3 kolmanda tingimuse seisukohast on oluline, kas konkurentsi kahjustav kokkulepe ja sellest tulenevad eraldi piirangud võimaldavad kõnealust tegevust tõhusamalt läbi viia, kui oleks tõenäoline siis, kui nimetatud kokkulepet või piiranguid ei eksisteeriks. Küsimus ei ole selles, kas kokkulepet ei oleks piiranguteta sõlmitud, vaid selles, kas kokkulepe või piirang annab rohkem efektiivsuskasu kui selle puudumine (74). |
| --- | --- |

74.

Artikli 81 lõike 3 kolmanda tingimuse seisukohast on oluline, kas konkurentsi kahjustav kokkulepe ja sellest tulenevad eraldi piirangud võimaldavad kõnealust tegevust tõhusamalt läbi viia, kui oleks tõenäoline siis, kui nimetatud kokkulepet või piiranguid ei eksisteeriks. Küsimus ei ole selles, kas kokkulepet ei oleks piiranguteta sõlmitud, vaid selles, kas kokkulepe või piirang annab rohkem efektiivsuskasu kui selle puudumine (74).

| 75. | Artikli 81 lõik 3 kolmanda tingimuse esimene nõue sätestab, et efektiivsuskasu peab olema kõnealusele kokkuleppele omane ehk teisisõnu ei ole sellist efektiivsuskasu võimalik saavutada vähem piiravate meetmetega, mis oleksid sealjuures ka majanduslikult teostatavad. Nimetatud hindamise juures tuleb arvesse võtta turul valitsevaid tingimusi ja tegelikku ärilist olukorda, milles kokkuleppe pooled tegutsema peavad. Ettevõtjad, kes soovivad, et neile kohaldatakse artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandit, ei pea otsima oma kokkuleppele hüpoteetilisi ega teoreetilisi alternatiive. Komisjon ei sea poolte ärilisi otsuseid kahtluse alla. Ta sekkub ainult siis, kui on mõistlikkuse piires selge, et kokkuleppele leidub realistlikke ja saavutatavaid alternatiive. Pooltelt nõutakse vaid, et nad selgitaks ja näitaks, miks sellised näiliselt realistlikud ja konkurentsi vähem kahjustavad võimalused ei ole nii efektiivsed kui nende kokkulepe. |
| --- | --- |

75.

Artikli 81 lõik 3 kolmanda tingimuse esimene nõue sätestab, et efektiivsuskasu peab olema kõnealusele kokkuleppele omane ehk teisisõnu ei ole sellist efektiivsuskasu võimalik saavutada vähem piiravate meetmetega, mis oleksid sealjuures ka majanduslikult teostatavad. Nimetatud hindamise juures tuleb arvesse võtta turul valitsevaid tingimusi ja tegelikku ärilist olukorda, milles kokkuleppe pooled tegutsema peavad. Ettevõtjad, kes soovivad, et neile kohaldatakse artikli 81 lõikes 3 sätestatud erandit, ei pea otsima oma kokkuleppele hüpoteetilisi ega teoreetilisi alternatiive. Komisjon ei sea poolte ärilisi otsuseid kahtluse alla. Ta sekkub ainult siis, kui on mõistlikkuse piires selge, et kokkuleppele leidub realistlikke ja saavutatavaid alternatiive. Pooltelt nõutakse vaid, et nad selgitaks ja näitaks, miks sellised näiliselt realistlikud ja konkurentsi vähem kahjustavad võimalused ei ole nii efektiivsed kui nende kokkulepe.

| 76. | On eriti tähtis selgitada, arvestades sealjuures iga juhtumi iseärasustega, kas pooled oleksid võinud samasugust efektiivsuskasu saavutada teistsuguse kokkuleppega, mis kahjustab konkurentsi vähemas ulatuses, ja kui leitakse, et see oleks võimalik, siis määratleda, kui pikk aeg kuluks selliste tulemusteni jõudmiseks. Samuti võib olla asjakohane uurida, kas pooled oleksid võinud samasuguse efektiivsuskasu saavutada omaette tegutsedes. Näiteks, kui väidetav efektiivsuskasu esineb mastaabi- või mitmekülgsussäästu põhjustatud kulude kokkuhoiu näol, peavad asjaomased ettevõtjad selgitama ja põhjendama, miks nad ei saa samasugust efektiivsuskasu saavutada ettevõtja sisemise arengu või hinnakonkurentsi kaudu. Hindamisel on asjakohane arvestada muu hulgas sellega, milline on antud turu minimaalne efektiivne mastaap. Minimaalne efektiivne mastaap on väljalaske tase, mis on vajalik keskmise kulu minimeerimiseks ja mastaabisäästu ammendamiseks (75). Mida suurem on minimaalne efektiivne mastaap võrrelduna kumbagi kokkuleppe poole suurusega antud hetkel, seda tõenäolisem on, et efektiivsuskasu saab lugeda sellele kokkuleppele omaseks. Selliste kokkulepete puhul, mis teineteist vastastikku täiendavate ressursside ja suutlikkuse ühitamise kaudu tekitavad märkimisväärse sünergia, võib juba saadava efektiivsuskasu olemuse põhjal eeldada, et antud kokkulepe on selle saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

76.

On eriti tähtis selgitada, arvestades sealjuures iga juhtumi iseärasustega, kas pooled oleksid võinud samasugust efektiivsuskasu saavutada teistsuguse kokkuleppega, mis kahjustab konkurentsi vähemas ulatuses, ja kui leitakse, et see oleks võimalik, siis määratleda, kui pikk aeg kuluks selliste tulemusteni jõudmiseks. Samuti võib olla asjakohane uurida, kas pooled oleksid võinud samasuguse efektiivsuskasu saavutada omaette tegutsedes. Näiteks, kui väidetav efektiivsuskasu esineb mastaabi- või mitmekülgsussäästu põhjustatud kulude kokkuhoiu näol, peavad asjaomased ettevõtjad selgitama ja põhjendama, miks nad ei saa samasugust efektiivsuskasu saavutada ettevõtja sisemise arengu või hinnakonkurentsi kaudu. Hindamisel on asjakohane arvestada muu hulgas sellega, milline on antud turu minimaalne efektiivne mastaap. Minimaalne efektiivne mastaap on väljalaske tase, mis on vajalik keskmise kulu minimeerimiseks ja mastaabisäästu ammendamiseks (75). Mida suurem on minimaalne efektiivne mastaap võrrelduna kumbagi kokkuleppe poole suurusega antud hetkel, seda tõenäolisem on, et efektiivsuskasu saab lugeda sellele kokkuleppele omaseks. Selliste kokkulepete puhul, mis teineteist vastastikku täiendavate ressursside ja suutlikkuse ühitamise kaudu tekitavad märkimisväärse sünergia, võib juba saadava efektiivsuskasu olemuse põhjal eeldada, et antud kokkulepe on selle saavutamiseks vajalik.

| 77. | Neid põhimõtteid illustreerib järgmine näide.
  A ja B ühendavad oma tootmistehnoloogiad ühisettevõtjas eesmärgiga suurendada toodangu mahtu ja vähendada tooraine kulu. Ühisettevõtjale antakse ainulitsents mõlema ettevõtja tootmistehnoloogiate kasutamiseks. Pooled kannavad oma tootmisrajatised üle ühisettevõtjale. Et tagada kogemuste omandamisest tuleneva kokkuhoiu ärakasutamine ja edasiarendamine, viivad nad ühisettevõtjasse üle ka võtmepositsiooniga personali. Hinnangute kohaselt alandab selline kokkuhoid tootmiskulusid veel 5 %. A ja B müüvad ühisettevõtja toodangut eraldi. Et hinnata piirangute vältimatust, tuleb selle juhtumi puhul uurida, kas kokkuleppest tulenevat efektiivuskasu oleks võinud saavutada samas ulatuses ka litsentsikokkuleppega, mis oleks konkurentsi vähem kahjustanud, kuna nii A kui B oleksid jätkanud omaette tootmist. Eelpool kirjeldatud olukorras oleks see ebatõenäoline, sest litsentsilepingu puhul ei saaks pooled samaväärset pidevat ja katkematut kasu kahe tehnoloogia kasutamiskogemustest, mille tulemusel tekib oluline kogemuste omandamisest tulenev kokkuhoid. |
| --- | --- |

77.

Neid põhimõtteid illustreerib järgmine näide.

A ja B ühendavad oma tootmistehnoloogiad ühisettevõtjas eesmärgiga suurendada toodangu mahtu ja vähendada tooraine kulu. Ühisettevõtjale antakse ainulitsents mõlema ettevõtja tootmistehnoloogiate kasutamiseks. Pooled kannavad oma tootmisrajatised üle ühisettevõtjale. Et tagada kogemuste omandamisest tuleneva kokkuhoiu ärakasutamine ja edasiarendamine, viivad nad ühisettevõtjasse üle ka võtmepositsiooniga personali. Hinnangute kohaselt alandab selline kokkuhoid tootmiskulusid veel 5 %. A ja B müüvad ühisettevõtja toodangut eraldi. Et hinnata piirangute vältimatust, tuleb selle juhtumi puhul uurida, kas kokkuleppest tulenevat efektiivuskasu oleks võinud saavutada samas ulatuses ka litsentsikokkuleppega, mis oleks konkurentsi vähem kahjustanud, kuna nii A kui B oleksid jätkanud omaette tootmist. Eelpool kirjeldatud olukorras oleks see ebatõenäoline, sest litsentsilepingu puhul ei saaks pooled samaväärset pidevat ja katkematut kasu kahe tehnoloogia kasutamiskogemustest, mille tulemusel tekib oluline kogemuste omandamisest tulenev kokkuhoid.

| 78. | Kui leitakse, et kõnealune kokkulepe on antud efektiivsuskasu saamiseks vajalik, tuleb eraldi hinnata iga konkurentsipiirangut, mis kokkuleppest tuleneb. Selles suhtes tuleb hinnata, kas iga piirang on eraldi võttes efektiivsuskasu saavutamiseks vajalik. Kokkuleppe pooled peavad oma väidet põhjendama nii piirangu olemuse kui ka selle tugevuse suhtes. |
| --- | --- |

78.

Kui leitakse, et kõnealune kokkulepe on antud efektiivsuskasu saamiseks vajalik, tuleb eraldi hinnata iga konkurentsipiirangut, mis kokkuleppest tuleneb. Selles suhtes tuleb hinnata, kas iga piirang on eraldi võttes efektiivsuskasu saavutamiseks vajalik. Kokkuleppe pooled peavad oma väidet põhjendama nii piirangu olemuse kui ka selle tugevuse suhtes.

| 79. | Piirang on vältimatu, kui selle puudumine teeks olematuks kokkuleppest tuleneva efektiivsuskasu, vähendaks seda oluliselt või muudaks selle saavutamise ebatõenäolisemaks. Alternatiivsete lahenduste hindamisel tuleb võtta arvesse konkurentsitingimuste tegelik või võimalik paranemine, mida iga piirangu kõrvaldamine või vähem piirava lahendusega asendamine avaldaks. Mida tõsisem on piirang, seda põhjalikumalt tuleb seda kolmanda tingimuse seisukohast analüüsida (76). Piiranguid, mis on grupierandi määrustega keelatud või mis on komisjoni suunistes ja teatistes määratletud kui raskekujulised piirangud, tõenäoliselt ei peeta vältimatuks. |
| --- | --- |

79.

Piirang on vältimatu, kui selle puudumine teeks olematuks kokkuleppest tuleneva efektiivsuskasu, vähendaks seda oluliselt või muudaks selle saavutamise ebatõenäolisemaks. Alternatiivsete lahenduste hindamisel tuleb võtta arvesse konkurentsitingimuste tegelik või võimalik paranemine, mida iga piirangu kõrvaldamine või vähem piirava lahendusega asendamine avaldaks. Mida tõsisem on piirang, seda põhjalikumalt tuleb seda kolmanda tingimuse seisukohast analüüsida (76). Piiranguid, mis on grupierandi määrustega keelatud või mis on komisjoni suunistes ja teatistes määratletud kui raskekujulised piirangud, tõenäoliselt ei peeta vältimatuks.

| 80. | Vältimatust hinnatakse kontekstis, milles kokkulepe tegelikult toimib ning hindamisel tuleb eriti silmas pidada antud turu majanduslikku struktuuri, kokkuleppega seotud majanduslikku riski ja ettevõtjate stiimuleid. Mida vähem kindel on kokkuleppega hõlmatud toote edukus, seda suuremaid piiranguid vajatakse selleks, et efektiivsuskasu avalduks. Piiranguid võib vaja minna ka selleks, et viia poolte stiimulid omavahel vastavusse ja tagada, et pooled koondaks oma pingutused kokkuleppe elluviimisele. Piirang võib olla vajalik näiteks nn piduriprobleemi vältimiseks pärast seda, kui üks pooltest on teinud pöördumatu investeeringu. Näiteks, pärast seda, kui tarnija on teinud märkimisväärse suhtespetsiifilise investeeringu eesmärgiga tarnida kliendile komponente, jääb tarnija selle kliendiga seotuks. Vältimaks olukorda, kus klient hiljem kasutab seda sõltuvust enda kasuks ära ja hakkab nõudma soodsamaid tingimusi, võib osutuda vajalikuks kehtestada kliendile kohustus mitte osta antud komponenti kolmandatelt pooltelt või määratleda minimaalne kogus komponente, mida klient tarnijalt ostma peab (77). |
| --- | --- |

80.

Vältimatust hinnatakse kontekstis, milles kokkulepe tegelikult toimib ning hindamisel tuleb eriti silmas pidada antud turu majanduslikku struktuuri, kokkuleppega seotud majanduslikku riski ja ettevõtjate stiimuleid. Mida vähem kindel on kokkuleppega hõlmatud toote edukus, seda suuremaid piiranguid vajatakse selleks, et efektiivsuskasu avalduks. Piiranguid võib vaja minna ka selleks, et viia poolte stiimulid omavahel vastavusse ja tagada, et pooled koondaks oma pingutused kokkuleppe elluviimisele. Piirang võib olla vajalik näiteks nn piduriprobleemi vältimiseks pärast seda, kui üks pooltest on teinud pöördumatu investeeringu. Näiteks, pärast seda, kui tarnija on teinud märkimisväärse suhtespetsiifilise investeeringu eesmärgiga tarnida kliendile komponente, jääb tarnija selle kliendiga seotuks. Vältimaks olukorda, kus klient hiljem kasutab seda sõltuvust enda kasuks ära ja hakkab nõudma soodsamaid tingimusi, võib osutuda vajalikuks kehtestada kliendile kohustus mitte osta antud komponenti kolmandatelt pooltelt või määratleda minimaalne kogus komponente, mida klient tarnijalt ostma peab (77).

| 81. | Mõnel juhul võib piirang olla vältimatu ainult teatava perioodi vältel ja siis kehtib artikli 81 lõik 3 erand ainult selle perioodi kohta. Selle hindamise juures on vaja arvesse võtta, kui pikk aeg kulub pooltel sellise efektiivsuskasuni jõudmiseks, mis õigustaks nende suhtes erandi kohaldamist (78). Juhul, kui sellist kasu ei ole võimalik ilma oluliste investeeringuteta saavutada, peab ennekõike uurima, kui pikk periood on vajalik, et selline investeering muutuks piisavalt tasuvaks, vt ka lõige 44. |
| --- | --- |

81.

Mõnel juhul võib piirang olla vältimatu ainult teatava perioodi vältel ja siis kehtib artikli 81 lõik 3 erand ainult selle perioodi kohta. Selle hindamise juures on vaja arvesse võtta, kui pikk aeg kulub pooltel sellise efektiivsuskasuni jõudmiseks, mis õigustaks nende suhtes erandi kohaldamist (78). Juhul, kui sellist kasu ei ole võimalik ilma oluliste investeeringuteta saavutada, peab ennekõike uurima, kui pikk periood on vajalik, et selline investeering muutuks piisavalt tasuvaks, vt ka lõige 44.

| 82. | Neid põhimõtteid illustreerivad järgmised näited.
  P toodab ja turustab pitsasid ja talle kuulub 15 % X liikmesriigi turust. Kaup viiakse jaemüüjatele otse kätte. Kuna enamikel jaemüüjatel on laopind piiratud, tuleb kaupa tuua tihti, mistõttu transpordivahendite veovõimsust ei kasutata täies ulatuses ära ja veokid on suhteliselt väikesed. T tegeleb külmutatud pitsade ja muu külmutatud toidukauba hulgimüügiga ning klientide ring, kellele ta kaupa toimetab, kattub suures osad P klientide ringiga. T turustatud pitsatooted moodustavad asjakohasest turust 30 %. T-l on suurte veokite park ja transpordivõimsuse ülejääk. P sõlmib Tga ainuturustuskokkuleppe liikmesriigi X osas, mille alusel kohustub tagama, et teiste liikmesriikide turustajad ei müüks — ei aktiivselt ega passiivselt — kaupa T territooriumil. T kohustub reklaamima tooteid, uurima tarbijate maitseharjumusi ja rahulolu taset ning tagama, et kõik tooted jõuaksid turustajani 24 tunni jooksul. Kokkuleppe tulemusel vähenevad turustuskulud kokku 30 %, kuna võimsusi kasutatakse efektiivsemalt ja marsruutide kattumise probleem langeb ära. Kokkulepe võimaldab ka pakkuda tarbijatele täiendavaid teenuseid. Grupierandi määrus vertikaalsete piirangute kohta (79) liigitab passiivse müügi piiramise raskekujuliste piirangute hulka ja seda saab pidada vältimatuks ainult erandjuhul. T väljakujunenud turupositsioon ja temale pandud kohustuste olemus näitavad, et siin ei ole tegu erandolukorraga. Kuid aktiivse müügi keeld võib tõenäoliselt olla vältimatu. Tõenäoliselt oleks T-l vähem huvi müüa ja reklaamida P tootemarki, kui teistes liikmesriikides asuvad turustajad tegeleksid aktiivse müügiga liikmesriigis X ja saaksid seeläbi T pingutustest tasuta kasu. Selline olukord võib tekkida ennekõike siis, kui T turustaks ka konkureerivaid tootemarke ja püüaks aktiivsemalt müüa neid tootemarke, millest konkurendid vähem kasu saaksid.
  S on karastusjookide tootja, kelle turuosa on 40 %. Tema lähima konkurendi turuosa on 20 %. S sõlmib tarnekokkuleppe klientidega, kelle osa nõudlusest on 25 % ja kes kokkuleppe alusel kohustuvad järgneva viie aasta jooksul ostma ainult S-lt. S sõlmib kokkulepped ka muude klientidega, kelle osa nõudlusest on 15 %, ja lubab neile kvartaliallahindlust eesmärgi täitmise eest, milleks on igale kliendile eraldi määratud kogusest rohkem oste. S väidab, et sellised kokkulepped võimaldavad tal täpsemalt prognoosida nõudlust ja seeläbi paremini planeerida tootmist, vähendada toorainete säilitus- ja ladustuskulusid ja vältida tarnehäireid. Arvestades Si turuseisundit ja asjaolu, et mõlemad piirangud koos katavad suure osa turust, on vähe tõenäoline, et neid piirangud võiks pidada vältimatuks. Nii ainuostukohustus kui ka eesmärgipõhine allahindlusskeem on laialdasemad piirangud, kui toodangu paremaks planeerimiseks on vajalik. Nõudlust saab muuta prognoositavaks ka vähem piiravate vahenditega. Näiteks võiks S anda klientidele ajendi korraga suuremate koguste ostmiseks, pakkudes kogusepõhist allahindlust või mahahindlust klientidele, kes esitavad eeltellimuse kauba saamiseks kindlatel kuupäevadel. |
| --- | --- |

82.

Neid põhimõtteid illustreerivad järgmised näited.

P toodab ja turustab pitsasid ja talle kuulub 15 % X liikmesriigi turust. Kaup viiakse jaemüüjatele otse kätte. Kuna enamikel jaemüüjatel on laopind piiratud, tuleb kaupa tuua tihti, mistõttu transpordivahendite veovõimsust ei kasutata täies ulatuses ära ja veokid on suhteliselt väikesed. T tegeleb külmutatud pitsade ja muu külmutatud toidukauba hulgimüügiga ning klientide ring, kellele ta kaupa toimetab, kattub suures osad P klientide ringiga. T turustatud pitsatooted moodustavad asjakohasest turust 30 %. T-l on suurte veokite park ja transpordivõimsuse ülejääk. P sõlmib Tga ainuturustuskokkuleppe liikmesriigi X osas, mille alusel kohustub tagama, et teiste liikmesriikide turustajad ei müüks — ei aktiivselt ega passiivselt — kaupa T territooriumil. T kohustub reklaamima tooteid, uurima tarbijate maitseharjumusi ja rahulolu taset ning tagama, et kõik tooted jõuaksid turustajani 24 tunni jooksul. Kokkuleppe tulemusel vähenevad turustuskulud kokku 30 %, kuna võimsusi kasutatakse efektiivsemalt ja marsruutide kattumise probleem langeb ära. Kokkulepe võimaldab ka pakkuda tarbijatele täiendavaid teenuseid. Grupierandi määrus vertikaalsete piirangute kohta (79) liigitab passiivse müügi piiramise raskekujuliste piirangute hulka ja seda saab pidada vältimatuks ainult erandjuhul. T väljakujunenud turupositsioon ja temale pandud kohustuste olemus näitavad, et siin ei ole tegu erandolukorraga. Kuid aktiivse müügi keeld võib tõenäoliselt olla vältimatu. Tõenäoliselt oleks T-l vähem huvi müüa ja reklaamida P tootemarki, kui teistes liikmesriikides asuvad turustajad tegeleksid aktiivse müügiga liikmesriigis X ja saaksid seeläbi T pingutustest tasuta kasu. Selline olukord võib tekkida ennekõike siis, kui T turustaks ka konkureerivaid tootemarke ja püüaks aktiivsemalt müüa neid tootemarke, millest konkurendid vähem kasu saaksid.

S on karastusjookide tootja, kelle turuosa on 40 %. Tema lähima konkurendi turuosa on 20 %. S sõlmib tarnekokkuleppe klientidega, kelle osa nõudlusest on 25 % ja kes kokkuleppe alusel kohustuvad järgneva viie aasta jooksul ostma ainult S-lt. S sõlmib kokkulepped ka muude klientidega, kelle osa nõudlusest on 15 %, ja lubab neile kvartaliallahindlust eesmärgi täitmise eest, milleks on igale kliendile eraldi määratud kogusest rohkem oste. S väidab, et sellised kokkulepped võimaldavad tal täpsemalt prognoosida nõudlust ja seeläbi paremini planeerida tootmist, vähendada toorainete säilitus- ja ladustuskulusid ja vältida tarnehäireid. Arvestades Si turuseisundit ja asjaolu, et mõlemad piirangud koos katavad suure osa turust, on vähe tõenäoline, et neid piirangud võiks pidada vältimatuks. Nii ainuostukohustus kui ka eesmärgipõhine allahindlusskeem on laialdasemad piirangud, kui toodangu paremaks planeerimiseks on vajalik. Nõudlust saab muuta prognoositavaks ka vähem piiravate vahenditega. Näiteks võiks S anda klientidele ajendi korraga suuremate koguste ostmiseks, pakkudes kogusepõhist allahindlust või mahahindlust klientidele, kes esitavad eeltellimuse kauba saamiseks kindlatel kuupäevadel.

3.4.   Artikli 81 lõike 3 teine tingimus: tarbijate õiglane osa

3.4.1.   Üldised märkused

| 83. | Artikli 81 lõike 3 teise tingimuse kohaselt peavad tarbijad saama õiglase osa konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel sündinud efektiivsuskasust. |
| --- | --- |

83.

Artikli 81 lõike 3 teise tingimuse kohaselt peavad tarbijad saama õiglase osa konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel sündinud efektiivsuskasust.

| 84. | Mõiste „tarbija” hõlmab kõiki isikuid, kes kokkuleppega kaetud tooteid otseselt või kaudselt kasutavad, kaasa arvatud tootjad, kes kasutavad neid oma toodangus, hulgimüüjad, jaemüüjad ja lõpptarbijad ehk füüsilised isikud, kes ostavad neid tooteid muuks tarbeks kui oma äri või ameti jaoks. Teisisõnu, artikli 81 lõike 3 tähenduses on tarbijad kokkuleppe poolte kliendid ja isikud, kes hiljem kaupa ostavad. Kliendid võivad olla ettevõtjad, nagu näiteks tööstusmasinate või tootmiseks vajaminevate komponentide ostjad, või lõpptarbijad, kes teevad impulssostu jäätise või jalgratta näol. |
| --- | --- |

84.

Mõiste „tarbija” hõlmab kõiki isikuid, kes kokkuleppega kaetud tooteid otseselt või kaudselt kasutavad, kaasa arvatud tootjad, kes kasutavad neid oma toodangus, hulgimüüjad, jaemüüjad ja lõpptarbijad ehk füüsilised isikud, kes ostavad neid tooteid muuks tarbeks kui oma äri või ameti jaoks. Teisisõnu, artikli 81 lõike 3 tähenduses on tarbijad kokkuleppe poolte kliendid ja isikud, kes hiljem kaupa ostavad. Kliendid võivad olla ettevõtjad, nagu näiteks tööstusmasinate või tootmiseks vajaminevate komponentide ostjad, või lõpptarbijad, kes teevad impulssostu jäätise või jalgratta näol.

| 85. | Mõiste „õiglane osa” tähendab, et kasu, mida toob tarbijatele artikli 81 lõike 1 alusel tuvastatud konkurentsipiirang, peab olema vähemalt võrdväärne negatiivse mõjuga, mida see neile tegelikkuses või potentsiaalselt võib avaldada. Kooskõlas artikli 81 üldise eesmärgiga, milleks on konkurentsivastaste kokkulepete vältimine, peab kokkuleppe netomõju kokkuleppest otseselt või tõenäoliselt mõjutatud tarbijatele olema vähemalt neutraalne (80). Kui selliste tarbijate olukord kokkuleppe tulemusel halveneb, ei ole artikli 81 lõike 3 teine tingimus täidetud. Kokkuleppe positiivne mõju peab olema tasakaalus kokkuleppe negatiivse mõjuga tarbijatele ja korvama selle (81). Kui see on nii, siis tarbijad kokkuleppe tulemusel ei kannata. Lisaks saab kasu ka ühiskond tervikuna, kui kasvav efektiivsus võimaldab tarbitava toodangu valmistamiseks kasutada vähem ressursse või valmistada väärtuslikumaid tooteid, mis omakorda tingib ressursside efektiivsema jaotumise. |
| --- | --- |

85.

Mõiste „õiglane osa” tähendab, et kasu, mida toob tarbijatele artikli 81 lõike 1 alusel tuvastatud konkurentsipiirang, peab olema vähemalt võrdväärne negatiivse mõjuga, mida see neile tegelikkuses või potentsiaalselt võib avaldada. Kooskõlas artikli 81 üldise eesmärgiga, milleks on konkurentsivastaste kokkulepete vältimine, peab kokkuleppe netomõju kokkuleppest otseselt või tõenäoliselt mõjutatud tarbijatele olema vähemalt neutraalne (80). Kui selliste tarbijate olukord kokkuleppe tulemusel halveneb, ei ole artikli 81 lõike 3 teine tingimus täidetud. Kokkuleppe positiivne mõju peab olema tasakaalus kokkuleppe negatiivse mõjuga tarbijatele ja korvama selle (81). Kui see on nii, siis tarbijad kokkuleppe tulemusel ei kannata. Lisaks saab kasu ka ühiskond tervikuna, kui kasvav efektiivsus võimaldab tarbitava toodangu valmistamiseks kasutada vähem ressursse või valmistada väärtuslikumaid tooteid, mis omakorda tingib ressursside efektiivsema jaotumise.

| 86. | Ei ole nõutav, et tarbijad saaksid osa igast esimese tingimusega seoses välja toodud efektiivsuskasuliigist. Piisab sellestki, et kasu, mida tarbijad saavad konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel, on vähemalt võrdne kokkuleppe negatiivse mõjuga. Sel juhul langeb tarbijatele õiglane osa üldisest kasust (82). Kui konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel tõstetakse hindu, peab seda tarbijatele täies ulatuses korvama toodete kõrgem kvaliteet või muud liiki kasu. Vastasel juhul ei ole artikli 81 lõike 3 teine tingimus täidetud. |
| --- | --- |

86.

Ei ole nõutav, et tarbijad saaksid osa igast esimese tingimusega seoses välja toodud efektiivsuskasuliigist. Piisab sellestki, et kasu, mida tarbijad saavad konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel, on vähemalt võrdne kokkuleppe negatiivse mõjuga. Sel juhul langeb tarbijatele õiglane osa üldisest kasust (82). Kui konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel tõstetakse hindu, peab seda tarbijatele täies ulatuses korvama toodete kõrgem kvaliteet või muud liiki kasu. Vastasel juhul ei ole artikli 81 lõike 3 teine tingimus täidetud.

| 87. | Otsustavaks teguriks on üldine mõju, mis avaldub tarbijatele asjakohasel turul, mitte aga mõju mõjutatud tarbijagrupi iga üksikule liikmele (83). Mõnel juhul võtab aega, enne kui efektiivsuskasu hakkab avalduma. Kuni selle ajani võib kokkulepe avaldada ainult negatiivset mõju. Asjaolu, et tarbijad hakkavad kokkuleppest kasu saama mõne aja pärast, ei välista iseenesest artikli 81 lõike 3 kohaldamist kokkuleppe kohta. Kuid mida pikem on viivitus, seda suurem peab olema hilisem kasu tarbijatele, sest see peab korvama ka kahju, mida tarbijad kogesid kasu ilmnemisele eelnenud aja jooksul. |
| --- | --- |

87.

Otsustavaks teguriks on üldine mõju, mis avaldub tarbijatele asjakohasel turul, mitte aga mõju mõjutatud tarbijagrupi iga üksikule liikmele (83). Mõnel juhul võtab aega, enne kui efektiivsuskasu hakkab avalduma. Kuni selle ajani võib kokkulepe avaldada ainult negatiivset mõju. Asjaolu, et tarbijad hakkavad kokkuleppest kasu saama mõne aja pärast, ei välista iseenesest artikli 81 lõike 3 kohaldamist kokkuleppe kohta. Kuid mida pikem on viivitus, seda suurem peab olema hilisem kasu tarbijatele, sest see peab korvama ka kahju, mida tarbijad kogesid kasu ilmnemisele eelnenud aja jooksul.

| 88. | Hindamisel tuleb arvesse võtta, et tarbijatele tulevikus edasikanduva kasu väärtus ei ole sama, mis nende poolt vahetult saadava kasu väärtus. Täna kokku hoitud 100 euro väärtus on suurem kui sama summa säästmine tulevikus. Seetõttu ei korva tarbijate poolt tulevikus saadav kasu nende poolt olevikus kantavat sama suurt kahju. Tarbijate poolt kantava vahetu kahju võrdlemiseks nende poolt tulevikus saadava kasuga tuleb tulevase kasu väärtus diskonteerida. Et näidata tulevase kasu madalamat väärtust, peab kasutatav diskontomäär peegeldama võimaliku inflatsiooni taset ja saamata jäänud intresse. |
| --- | --- |

88.

Hindamisel tuleb arvesse võtta, et tarbijatele tulevikus edasikanduva kasu väärtus ei ole sama, mis nende poolt vahetult saadava kasu väärtus. Täna kokku hoitud 100 euro väärtus on suurem kui sama summa säästmine tulevikus. Seetõttu ei korva tarbijate poolt tulevikus saadav kasu nende poolt olevikus kantavat sama suurt kahju. Tarbijate poolt kantava vahetu kahju võrdlemiseks nende poolt tulevikus saadava kasuga tuleb tulevase kasu väärtus diskonteerida. Et näidata tulevase kasu madalamat väärtust, peab kasutatav diskontomäär peegeldama võimaliku inflatsiooni taset ja saamata jäänud intresse.

| 89. | Esineb ka juhtumeid, kus kokkulepe võimaldab pooltel saada efektiivsusest tingitud kasu rutem, kui muidu oleks olnud võimalik. Sellisel juhul on vaja arvestada negatiivse mõjuga, mis pärast niisuguse teostusaja lõppu hakkab mõjuma asjakohase turu tarbijatele. Kui pooled saavutavad konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel tugeva turupositsiooni, avaneb neil võimalus nõuda märksa suuremat turuhinda, kui muidu oleks olnud võimalik. Et artikli 81 lõike 3 teist tingimust saaks lugeda täidetuks, peab kasu, mida tarbija saab toote varasemast kättesaadavusest, korvama võimaliku hinnatõusu. See võib olla nii näiteks juhul, kui kahe tootja vaheline kokkulepe võimaldab neil kolm aastat varem turule tuua oluliselt turvalisemat tüüpi autokummi, kuid kuna nende turuosa kasvab, avaneb neil samas võimalus tõsta hindu 5 protsendi võrra. Sel juhul on tõenäoline, et asjaolu, et tarbija saab varakult kätte oluliselt täiustatud toote, korvab talle hinnatõusu. |
| --- | --- |

89.

Esineb ka juhtumeid, kus kokkulepe võimaldab pooltel saada efektiivsusest tingitud kasu rutem, kui muidu oleks olnud võimalik. Sellisel juhul on vaja arvestada negatiivse mõjuga, mis pärast niisuguse teostusaja lõppu hakkab mõjuma asjakohase turu tarbijatele. Kui pooled saavutavad konkurentsi kahjustava kokkuleppe tulemusel tugeva turupositsiooni, avaneb neil võimalus nõuda märksa suuremat turuhinda, kui muidu oleks olnud võimalik. Et artikli 81 lõike 3 teist tingimust saaks lugeda täidetuks, peab kasu, mida tarbija saab toote varasemast kättesaadavusest, korvama võimaliku hinnatõusu. See võib olla nii näiteks juhul, kui kahe tootja vaheline kokkulepe võimaldab neil kolm aastat varem turule tuua oluliselt turvalisemat tüüpi autokummi, kuid kuna nende turuosa kasvab, avaneb neil samas võimalus tõsta hindu 5 protsendi võrra. Sel juhul on tõenäoline, et asjaolu, et tarbija saab varakult kätte oluliselt täiustatud toote, korvab talle hinnatõusu.

| 90. | Artikli 81 lõike 3 teise tingimuse täitmist hinnatakse liugskaala alusel. Mida ulatuslikum on artikli 81 lõike 1 alusel avastatud konkurentsi kahjustamine, seda suurem peab olema efektiivsuse suurenemisest tulenev kasu ja tarbijatele ülekanduv kasu. Liugskaala lähenemisviis tähendab, et kui kokkuleppe konkurentsi kahjustav mõju on suhteliselt väike ja suuremast efektiivsusest tulenev kasu on märgatav, siis on tõenäoline, et ka tarbijatele langeb õiglane osa kulude kokkuhoiust tingitud kasust. Kui ülejäänud kolm tingimust on täidetud, ei ole selliste juhtumite puhul üldiselt vaja artikli 81 lõike 3 teise tingimuse täitmist pikemalt analüüsida. |
| --- | --- |

90.

Artikli 81 lõike 3 teise tingimuse täitmist hinnatakse liugskaala alusel. Mida ulatuslikum on artikli 81 lõike 1 alusel avastatud konkurentsi kahjustamine, seda suurem peab olema efektiivsuse suurenemisest tulenev kasu ja tarbijatele ülekanduv kasu. Liugskaala lähenemisviis tähendab, et kui kokkuleppe konkurentsi kahjustav mõju on suhteliselt väike ja suuremast efektiivsusest tulenev kasu on märgatav, siis on tõenäoline, et ka tarbijatele langeb õiglane osa kulude kokkuhoiust tingitud kasust. Kui ülejäänud kolm tingimust on täidetud, ei ole selliste juhtumite puhul üldiselt vaja artikli 81 lõike 3 teise tingimuse täitmist pikemalt analüüsida.

| 91. | Kui kokkuleppel on aga märkimisväärne konkurentsi kahjustav mõju ja kulude kokkuhoid suhteliselt väike, siis on äärmiselt ebatõenäoline, et artikli 81 lõike 3 teise tingimuse saaks lugeda täidetuks. Konkurentsi kahjustav mõju sõltub piirangu tugevusest ja konkurentsitasemest pärast kokkuleppe sõlmimist. |
| --- | --- |

91.

Kui kokkuleppel on aga märkimisväärne konkurentsi kahjustav mõju ja kulude kokkuhoid suhteliselt väike, siis on äärmiselt ebatõenäoline, et artikli 81 lõike 3 teise tingimuse saaks lugeda täidetuks. Konkurentsi kahjustav mõju sõltub piirangu tugevusest ja konkurentsitasemest pärast kokkuleppe sõlmimist.

| 92. | Kui kokkuleppel on oluline konkurentsi kahjustav mõju ja ka oluline konkurentsi soodustav mõju, on vajalik põhjalik analüüs. Võrreldes selliste kokkulepete konkurentsi kahjustavat mõju nende konkurentsi soodustava mõjuga, ei tohi unustada, et konkurents on tähtis tegur, mis pikas perspektiivis suurendab efektiivsust ja soodustab uuendusi. Ettevõtjatel, keda konkurentsisurve tegelikult ei puuduta, näiteks turgu valitseva seisundiga ettevõtjad, on vähem huvi efektiivsusest tulenevat kasu säilitada või suurendada. Mida märkimisväärsem on kokkuleppe mõju konkurentsile, seda tõenäolisem on, et pikas perspektiivis saab kannatada tarbija. |
| --- | --- |

92.

Kui kokkuleppel on oluline konkurentsi kahjustav mõju ja ka oluline konkurentsi soodustav mõju, on vajalik põhjalik analüüs. Võrreldes selliste kokkulepete konkurentsi kahjustavat mõju nende konkurentsi soodustava mõjuga, ei tohi unustada, et konkurents on tähtis tegur, mis pikas perspektiivis suurendab efektiivsust ja soodustab uuendusi. Ettevõtjatel, keda konkurentsisurve tegelikult ei puuduta, näiteks turgu valitseva seisundiga ettevõtjad, on vähem huvi efektiivsusest tulenevat kasu säilitada või suurendada. Mida märkimisväärsem on kokkuleppe mõju konkurentsile, seda tõenäolisem on, et pikas perspektiivis saab kannatada tarbija.

| 93. | Järgmises kahes punktis kirjeldatakse täpsemalt analüütilist raamistikku tarbijatele edasikanduva efektiivsuskasu hindamiseks. Esimeses punktis käsitletakse tulemuslikkust ehk kulude kokkuhoidu ja järgmises punktis käsitletakse muud liiki kasu, mis võib näiteks avalduda uute või täiustatud toodete näol (kvalitatiivne efektiivsuskasu). Raamistik, mille need kaks punkti seavad, on eriti oluline selliste juhtumite hindamisel, mille puhul ei ole ilmselge, et kokkuleppe kahjulik mõju konkurentsile ei kaalu üles selle poolt tarbijatele toodavat kasu või vastupidi (84). |
| --- | --- |

93.

Järgmises kahes punktis kirjeldatakse täpsemalt analüütilist raamistikku tarbijatele edasikanduva efektiivsuskasu hindamiseks. Esimeses punktis käsitletakse tulemuslikkust ehk kulude kokkuhoidu ja järgmises punktis käsitletakse muud liiki kasu, mis võib näiteks avalduda uute või täiustatud toodete näol (kvalitatiivne efektiivsuskasu). Raamistik, mille need kaks punkti seavad, on eriti oluline selliste juhtumite hindamisel, mille puhul ei ole ilmselge, et kokkuleppe kahjulik mõju konkurentsile ei kaalu üles selle poolt tarbijatele toodavat kasu või vastupidi (84).

| 94. | Alljärgnevalt nimetatud põhimõtteid rakendades võtab komisjon arvesse, et tihti on raske välja arvutada tarbijale ülekanduva kasu täpset määra ja muud kasu, mida tarbija võib saada. Ettevõtjatelt nõutakse, et nad esitaksid oma väidete põhjenduseks sellise hulga kalkulatsioone ja andmeid, nagu neil on mõistlikkuse piires juhtumi olemusest lähtuvalt võimalik |
| --- | --- |

94.

Alljärgnevalt nimetatud põhimõtteid rakendades võtab komisjon arvesse, et tihti on raske välja arvutada tarbijale ülekanduva kasu täpset määra ja muud kasu, mida tarbija võib saada. Ettevõtjatelt nõutakse, et nad esitaksid oma väidete põhjenduseks sellise hulga kalkulatsioone ja andmeid, nagu neil on mõistlikkuse piires juhtumi olemusest lähtuvalt võimalik

3.4.2.   Kulude kokkuhoiuna väljenduva efektiivsuskasu edasikandumine ja võrdlemine

| 95. | Olukorras, kus turul ei valitse täielikult tasakaalustatud konkurents — mis on tavaline —, saavad ettevõtjad turuhinda vähemal või rohkemal määral mõjutada tootmismahu muutmise kaudu (85). Neil võib olla ka võimalik rakendada eri tarbijarühmade suhtes diskrimineerivat hinnapoliitikat. |
| --- | --- |

95.

Olukorras, kus turul ei valitse täielikult tasakaalustatud konkurents — mis on tavaline —, saavad ettevõtjad turuhinda vähemal või rohkemal määral mõjutada tootmismahu muutmise kaudu (85). Neil võib olla ka võimalik rakendada eri tarbijarühmade suhtes diskrimineerivat hinnapoliitikat.

| 96. | Kulude kokkuhoid võib mõnes olukorras tähendada tootmismahu kasvu ja asjassepuutuvate tarbijate jaoks madalamaid hindu. Kui kõnealused ettevõtjad saavad kulude kokkuhoiu tulemusel kasvatada oma kasumit tootmise laiendamise teel, võib kasvavast efektiivsusest tulenev kasu üle kanduda ka tarbijatele. Hinnates tarbijatele edasikanduva efektiivsuskasu määra ja artikli 81 lõike 3 tasakaalunõude täitmist, tuleb arvesse võtta ennekõike järgmisi tegureid:






  a) | turu olemus ja struktuur, |
| --- | --- | --- |

96.

Kulude kokkuhoid võib mõnes olukorras tähendada tootmismahu kasvu ja asjassepuutuvate tarbijate jaoks madalamaid hindu. Kui kõnealused ettevõtjad saavad kulude kokkuhoiu tulemusel kasvatada oma kasumit tootmise laiendamise teel, võib kasvavast efektiivsusest tulenev kasu üle kanduda ka tarbijatele. Hinnates tarbijatele edasikanduva efektiivsuskasu määra ja artikli 81 lõike 3 tasakaalunõude täitmist, tuleb arvesse võtta ennekõike järgmisi tegureid:

a)

turu olemus ja struktuur,

| b) | efektiivsusest tuleneva kasu olemus ja ulatuslikkus; |
| --- | --- |

b)

efektiivsusest tuleneva kasu olemus ja ulatuslikkus;

| c) | nõudluse paindlikkus ja |
| --- | --- |

c)

nõudluse paindlikkus ja

| d) | konkurentsipiirangu ulatus. |
| --- | --- |

d)

konkurentsipiirangu ulatus.

Tavaliselt tuleb vaadelda kõiki tegureid. Kuna artikli 81 lõige 3 kehtib ainult juhul, kui konkurents turul on oluliselt kahjustatud (vt lõige 24), ei saa eeldada, et turul säilinud konkurents tagab tarbijatele õiglase osa kokkuleppest tulenevast kasust. Turul säilinud konkurentsi ulatusest ja olemusest sõltub, kui tõenäoliselt kandub kasu tarbijatele edasi.

| 97. | Mida rohkem konkurentsi on turul säilinud, seda tõenäolisemalt püüavad üksikud ettevõtjad võimaldada tarbijatel osa saada tulemuslikkusena avalduvast efektiivsuskasust, ja selle abil läbimüüki suurendada. Kui ettevõtjad konkureerivad põhiliselt hinna alusel ja nad ei kannata oluliste mahupiirangute all, võib kasu tarbijatele edasi kanduda suhteliselt kiiresti. Kui konkurents käib põhiliselt mahu osas ja mahu kohanemine toimub viivitusega, kandub kasu edasi aeglasemini. Kasu edasikandumine on aeglasem ka siis, kui turu struktuur soodustab vaikivat konkurentsivastast koostööd (86). Kui on tõenäoline, et konkurendid võiksid ühe või enama poole kasvavale tootmisele reageerida vastumeetmetega, vähendab see huvi toodangut suurendada, välja arvatud juhul, kui efektiivsuskasu annab nii suuri konkurentsieeliseid, et ettevõtjatel tekib ajend lahku lüüa ühtsest poliitikast, mille oligopoolse (müüjatevaese) turu liikmed on omaks võtnud. Teisisõnu, kokkuleppest saadud efektiivsuskasu võib muuta asjaomased ettevõtjad „üksiklasteks” (87). |
| --- | --- |

97.

Mida rohkem konkurentsi on turul säilinud, seda tõenäolisemalt püüavad üksikud ettevõtjad võimaldada tarbijatel osa saada tulemuslikkusena avalduvast efektiivsuskasust, ja selle abil läbimüüki suurendada. Kui ettevõtjad konkureerivad põhiliselt hinna alusel ja nad ei kannata oluliste mahupiirangute all, võib kasu tarbijatele edasi kanduda suhteliselt kiiresti. Kui konkurents käib põhiliselt mahu osas ja mahu kohanemine toimub viivitusega, kandub kasu edasi aeglasemini. Kasu edasikandumine on aeglasem ka siis, kui turu struktuur soodustab vaikivat konkurentsivastast koostööd (86). Kui on tõenäoline, et konkurendid võiksid ühe või enama poole kasvavale tootmisele reageerida vastumeetmetega, vähendab see huvi toodangut suurendada, välja arvatud juhul, kui efektiivsuskasu annab nii suuri konkurentsieeliseid, et ettevõtjatel tekib ajend lahku lüüa ühtsest poliitikast, mille oligopoolse (müüjatevaese) turu liikmed on omaks võtnud. Teisisõnu, kokkuleppest saadud efektiivsuskasu võib muuta asjaomased ettevõtjad „üksiklasteks” (87).

| 98. | Ka efektiivsuskasu olemus mängib tähtsat rolli. Vastavalt majandusteooriale püüavad ettevõtjad saada võimalikult suurt kasumit, müües tootmisühikuid seni, kuni piirtulu jõuab samale tasemele piirkuluga. Piirtulu on muutus kogutulus, mis tekib ülemäärase toodanguühiku müügi tulemusel ja piirkulu on muutus kogukulus, mis tekib ülemäärase toodanguühiku valmistamise tulemusel. Selle põhimõtte kohaselt ei sõltu võimalikult suurt kasu taotleva ettevõtja toodangu- ja hinnaotsused tema püsikuludest (see tähendab kuludest, mis jäävad samaks olenemata toodetud kogusest), vaid muutuvkuludest (see tähendab kuludest, mis muutuvad koos toodetud kogusega). Kui püsikulud on kaetud ja võimsus määratud, otsustatakse muutuvkuludest ja nõudlusest lähtuvalt hinna ja toodangu mahu küsimused. Näiteks olukord, kus kaks ettevõtjat valmistavad kumbki kahte toodet kahel tootmisliinil, mis mõlemad töötavad ainult poole võimsusega. Spetsialiseerumiskokkulepe alusel saaks kumbki ettevõtja spetsialiseeruda ühe toote valmistamisele ja lõpetada teise tootmisliini kasutamine teise toote valmistamiseks. Spetsialiseerumine võib võimaldada ettevõtjatel kokku hoida ka muutuvate tootmiskulude ja varude soetamise kulude pealt. Ainult viimati nimetatud liiki kokkuhoiul on otsene mõju ettevõtjate hinnakujundus- ja tootmisotsustele, kuna see mõjutab tootmise piirkulusid. Kui kumbki ettevõtja paneks ühe tootmisliini seisma, ei muudaks see nende muutuvkulusid ega mõjutaks tootmiskulusid. Sellest järeldub, et ettevõtjatel võib olla otsene huvi rohkema toodangu ja madalamate hindade kujul jagada tarbijatega efektiivsuskasu, mis vähendab piirkulusid, kuna efektiivsuskasu osas, mis vähendab püsikulusid, sellist huvi ei teki. Seetõttu on tõenäolisem, et tarbija saab õiglase osa hinna kokkuhoiuna väljenduvast efektiivsuskasust, mis toob kaasa muutuvhindade languse, kui efektiivsuskasust, mis toob kaasa püsihindade languse. |
| --- | --- |

98.

Ka efektiivsuskasu olemus mängib tähtsat rolli. Vastavalt majandusteooriale püüavad ettevõtjad saada võimalikult suurt kasumit, müües tootmisühikuid seni, kuni piirtulu jõuab samale tasemele piirkuluga. Piirtulu on muutus kogutulus, mis tekib ülemäärase toodanguühiku müügi tulemusel ja piirkulu on muutus kogukulus, mis tekib ülemäärase toodanguühiku valmistamise tulemusel. Selle põhimõtte kohaselt ei sõltu võimalikult suurt kasu taotleva ettevõtja toodangu- ja hinnaotsused tema püsikuludest (see tähendab kuludest, mis jäävad samaks olenemata toodetud kogusest), vaid muutuvkuludest (see tähendab kuludest, mis muutuvad koos toodetud kogusega). Kui püsikulud on kaetud ja võimsus määratud, otsustatakse muutuvkuludest ja nõudlusest lähtuvalt hinna ja toodangu mahu küsimused. Näiteks olukord, kus kaks ettevõtjat valmistavad kumbki kahte toodet kahel tootmisliinil, mis mõlemad töötavad ainult poole võimsusega. Spetsialiseerumiskokkulepe alusel saaks kumbki ettevõtja spetsialiseeruda ühe toote valmistamisele ja lõpetada teise tootmisliini kasutamine teise toote valmistamiseks. Spetsialiseerumine võib võimaldada ettevõtjatel kokku hoida ka muutuvate tootmiskulude ja varude soetamise kulude pealt. Ainult viimati nimetatud liiki kokkuhoiul on otsene mõju ettevõtjate hinnakujundus- ja tootmisotsustele, kuna see mõjutab tootmise piirkulusid. Kui kumbki ettevõtja paneks ühe tootmisliini seisma, ei muudaks see nende muutuvkulusid ega mõjutaks tootmiskulusid. Sellest järeldub, et ettevõtjatel võib olla otsene huvi rohkema toodangu ja madalamate hindade kujul jagada tarbijatega efektiivsuskasu, mis vähendab piirkulusid, kuna efektiivsuskasu osas, mis vähendab püsikulusid, sellist huvi ei teki. Seetõttu on tõenäolisem, et tarbija saab õiglase osa hinna kokkuhoiuna väljenduvast efektiivsuskasust, mis toob kaasa muutuvhindade languse, kui efektiivsuskasust, mis toob kaasa püsihindade languse.

| 99. | Asjaolu, et ettevõtjatel võib olla huvi teatavat tüüpi hinna kokkuhoiuna väljenduvat efektiivsuskasu tarbijatele edasi kanda, et tähenda, et need kantakse edasi täies ulatuses. Kasu edasikandumise tase sõltub sellest, mil määral tarbija reageerib hinnamuutusele ehk nõudluse elastsusest. Mida rohkem tõuseb hinnalanguse tulemusel nõudlus, seda suurem efektiivsuskasu kandub edasi tarbijale. See on nii, sest mida rohkem kasvab läbimüük, kui tootmise kasvades langetatakse hindu, seda tõenäolisemalt korvab läbimüügi kasv kasumi vähenemise, mis on tingitud hindade alandamisest tootmise kasvu tõttu. Hinnadiskrimineerimise puudumisel mõjutab hinnalangus kõiki ettevõtja poolt müüdavaid tooteühikuid ja sellisel juhul on piirtulu väiksem kui piirtoodangu eest saadav hind. Kui asjaomased ettevõtjad saavad eri tarbijarühmadele müüa toodangut eri hindadega ehk teisisõnu kasutada diskrimineerivat hinnapoliitikat, kandub efektiivsuskasu tavaliselt edasi tavaliselt ainult hinnakõikumiste suhtes tundlikele tarbijatele (88). |
| --- | --- |

99.

Asjaolu, et ettevõtjatel võib olla huvi teatavat tüüpi hinna kokkuhoiuna väljenduvat efektiivsuskasu tarbijatele edasi kanda, et tähenda, et need kantakse edasi täies ulatuses. Kasu edasikandumise tase sõltub sellest, mil määral tarbija reageerib hinnamuutusele ehk nõudluse elastsusest. Mida rohkem tõuseb hinnalanguse tulemusel nõudlus, seda suurem efektiivsuskasu kandub edasi tarbijale. See on nii, sest mida rohkem kasvab läbimüük, kui tootmise kasvades langetatakse hindu, seda tõenäolisemalt korvab läbimüügi kasv kasumi vähenemise, mis on tingitud hindade alandamisest tootmise kasvu tõttu. Hinnadiskrimineerimise puudumisel mõjutab hinnalangus kõiki ettevõtja poolt müüdavaid tooteühikuid ja sellisel juhul on piirtulu väiksem kui piirtoodangu eest saadav hind. Kui asjaomased ettevõtjad saavad eri tarbijarühmadele müüa toodangut eri hindadega ehk teisisõnu kasutada diskrimineerivat hinnapoliitikat, kandub efektiivsuskasu tavaliselt edasi tavaliselt ainult hinnakõikumiste suhtes tundlikele tarbijatele (88).

| 100. | Tuleb samuti silmas pidada, et tihti ei mõjuta efektiivsusest saadav kasu asjaomaste ettevõtjate kogu kulustruktuuri. Sellisel juhul on mõju tarbijatele hinna näol väiksem. Kui näiteks leping võimaldab pooltel vähendada tootmiskulusid 6 %, kuid tootmiskulud moodustavad ainult ühe kolmandiku kuludest, mille alusel määratakse hind, siis avaldub hinnale 2 % mõju, kui oletada, et kasu kantakse tarbijale hinna näol täies ulatuses edasi. |
| --- | --- |

100.

Tuleb samuti silmas pidada, et tihti ei mõjuta efektiivsusest saadav kasu asjaomaste ettevõtjate kogu kulustruktuuri. Sellisel juhul on mõju tarbijatele hinna näol väiksem. Kui näiteks leping võimaldab pooltel vähendada tootmiskulusid 6 %, kuid tootmiskulud moodustavad ainult ühe kolmandiku kuludest, mille alusel määratakse hind, siis avaldub hinnale 2 % mõju, kui oletada, et kasu kantakse tarbijale hinna näol täies ulatuses edasi.

| 101. | Viimasena on väga tähtis omavahel võrrelda vastandmõju, mida toob kaasa ühelt poolt konkurentsi kahjustamine ja teiselt poolt kulude kokkuhoiuna väljenduv efektiivsuskasu. Ühest küljest annab konkurentsi kahjustava kokkuleppega kaasnev turujõu suurenemine asjaomastele ettevõtjatele võimaluse ja huvi tõsta hindu. Teisest küljest võib arvessevõetav hinna kokkuhoiuna väljenduv efektiivsuskasu ajendada ettevõtjaid hindu langetama (vt punkt 98). Mõju, mida avaldavad need kaks teineteisele vastukäivat jõudu, tuleb omavahel võrrelda. Siinkohal tuleb meenutada, et kasude tarbijale edasikandumise tingimusega on seotud liugskaala põhimõte. Kui kokkuleppe tulemusel väheneb oluliselt konkurentsisurve pooltele, on tavaliselt vaja väga suurt tulemuslikkuses väljenduvat efektiivsuskasu, et ka tarbija saaks sellest piisavalt osa. |
| --- | --- |

101.

Viimasena on väga tähtis omavahel võrrelda vastandmõju, mida toob kaasa ühelt poolt konkurentsi kahjustamine ja teiselt poolt kulude kokkuhoiuna väljenduv efektiivsuskasu. Ühest küljest annab konkurentsi kahjustava kokkuleppega kaasnev turujõu suurenemine asjaomastele ettevõtjatele võimaluse ja huvi tõsta hindu. Teisest küljest võib arvessevõetav hinna kokkuhoiuna väljenduv efektiivsuskasu ajendada ettevõtjaid hindu langetama (vt punkt 98). Mõju, mida avaldavad need kaks teineteisele vastukäivat jõudu, tuleb omavahel võrrelda. Siinkohal tuleb meenutada, et kasude tarbijale edasikandumise tingimusega on seotud liugskaala põhimõte. Kui kokkuleppe tulemusel väheneb oluliselt konkurentsisurve pooltele, on tavaliselt vaja väga suurt tulemuslikkuses väljenduvat efektiivsuskasu, et ka tarbija saaks sellest piisavalt osa.

3.4.3.   Muud tüüpi efektiivsuskasu edasikandumine ja võrdlemine

| 102. | Tarbijatele edasikanduv efektiivsuskasu võib võtta ka kvalitatiivse kasu vormi, mis avaldub paremates või täiustatud toodetes, millel on tarbija jaoks küllalt palju lisaväärtust, et korvata kokkuleppe konkurentsi kahjustavat mõju, kaasa arvatud hinnatõusu. |
| --- | --- |

102.

Tarbijatele edasikanduv efektiivsuskasu võib võtta ka kvalitatiivse kasu vormi, mis avaldub paremates või täiustatud toodetes, millel on tarbija jaoks küllalt palju lisaväärtust, et korvata kokkuleppe konkurentsi kahjustavat mõju, kaasa arvatud hinnatõusu.

| 103. | Selle hindamiseks on vaja mõista, milline on efektiivsuskulu väärtus. Kuid kvaliteedis väljenduv efektiivsuskasu on oma loomult dünaamiline ja selle täpset väärtust on raske määrata. Hindamise peamine eesmärk jääb siiski samaks: teha kindlaks kokkuleppe üldine mõju tarbijatele asjaomasel turul. Ettevõtjad, kes soovivad, et nende suhtes kohaldataks artikli 81 lõike 3 erandit peavad tõendama, et tarbija saab kokkuleppe tekitatud kahjusid tasakaalustava kasu (sellega seoses vt punktid 57 ja 86). |
| --- | --- |

103.

Selle hindamiseks on vaja mõista, milline on efektiivsuskulu väärtus. Kuid kvaliteedis väljenduv efektiivsuskasu on oma loomult dünaamiline ja selle täpset väärtust on raske määrata. Hindamise peamine eesmärk jääb siiski samaks: teha kindlaks kokkuleppe üldine mõju tarbijatele asjaomasel turul. Ettevõtjad, kes soovivad, et nende suhtes kohaldataks artikli 81 lõike 3 erandit peavad tõendama, et tarbija saab kokkuleppe tekitatud kahjusid tasakaalustava kasu (sellega seoses vt punktid 57 ja 86).

| 104. | Uute ja täiustatud toodete kättesaadavus on tarbija heaolu oluline allikas. Kui väärtuse kasv, mis sellistest meetmetest johtub, on suurem kui kahju hinna muutumatuna püsimisest või tõusmisest konkurentsi piirava kokkulepe tagajärjel, on tarbijate olukord siiski parem kui kokkuleppe puudumisel, ning artikli 81 lõike 3 tingimust tarbijatele edasikanduva kasu kohta võib lugeda täidetuks. Juhtumite puhul, kus kokkuleppe mõjul tõenäoliselt tõusevad tarbijahinnad, peab hoolikalt analüüsima, kas väidetav efektiivsuskasu loob tarbijatele asjakohasel turul tegelikke väärtusi, mis korvaksid piiratud konkurentsist johtuva kahju. |
| --- | --- |

104.

Uute ja täiustatud toodete kättesaadavus on tarbija heaolu oluline allikas. Kui väärtuse kasv, mis sellistest meetmetest johtub, on suurem kui kahju hinna muutumatuna püsimisest või tõusmisest konkurentsi piirava kokkulepe tagajärjel, on tarbijate olukord siiski parem kui kokkuleppe puudumisel, ning artikli 81 lõike 3 tingimust tarbijatele edasikanduva kasu kohta võib lugeda täidetuks. Juhtumite puhul, kus kokkuleppe mõjul tõenäoliselt tõusevad tarbijahinnad, peab hoolikalt analüüsima, kas väidetav efektiivsuskasu loob tarbijatele asjakohasel turul tegelikke väärtusi, mis korvaksid piiratud konkurentsist johtuva kahju.

3.5.   Artikli 81 lõike 3 neljas tingimus: konkurentsi ei kõrvaldata

| 105. | Vastavalt artikli 81 lõikele 3 ei tohi kokkulepe anda asjaomastele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulises osas. Konkurentsi kaitset ja konkurentsiprotsessi peetakse põhimõtteliselt tähtsamaks, kui potentsiaalset konkurentsi tõhustavat efektiivsuskasu, mida konkurentsi kahjustav kokkulepe võib kaasa tuua. Artikli 81 lõike 3 viimases tingimuses tõdetakse, et ettevõtjatevaheline konkureerimine on tähtis tegur, mis tõstab efektiivsust, kaasa arvatud ka uuendustes väljenduvat dünaamilist efektiivsuskasu. Teisisõnu on artikli 81 peamine eesmärk kaitsta konkurentsiprotsessi. Kui kaob konkurents, lõpeb ka kogu konkurentsiprotsess ning lühiajaline kasu, mille põhjustas efektiivsuse kasv ei korva pikema aja jooksul avalduvat kahju, mis tuleneb muu hulgas turul tegutsevate ettevõtjate kulutustest oma positsioon säilitamiseks (süsteemne kasumlikkuse taotlemine ehk „rent seeking”), ressursside väärast jaotumisest, vähenevast uuenduslikkusest ja hinnatõusust. |
| --- | --- |

105.

Vastavalt artikli 81 lõikele 3 ei tohi kokkulepe anda asjaomastele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulises osas. Konkurentsi kaitset ja konkurentsiprotsessi peetakse põhimõtteliselt tähtsamaks, kui potentsiaalset konkurentsi tõhustavat efektiivsuskasu, mida konkurentsi kahjustav kokkulepe võib kaasa tuua. Artikli 81 lõike 3 viimases tingimuses tõdetakse, et ettevõtjatevaheline konkureerimine on tähtis tegur, mis tõstab efektiivsust, kaasa arvatud ka uuendustes väljenduvat dünaamilist efektiivsuskasu. Teisisõnu on artikli 81 peamine eesmärk kaitsta konkurentsiprotsessi. Kui kaob konkurents, lõpeb ka kogu konkurentsiprotsess ning lühiajaline kasu, mille põhjustas efektiivsuse kasv ei korva pikema aja jooksul avalduvat kahju, mis tuleneb muu hulgas turul tegutsevate ettevõtjate kulutustest oma positsioon säilitamiseks (süsteemne kasumlikkuse taotlemine ehk „rent seeking”), ressursside väärast jaotumisest, vähenevast uuenduslikkusest ja hinnatõusust.

| 106. | Artikli 81 lõikes 3 sätestatud mõiste „konkurentsi kõrvaldamine asjakohaste toodete olulises osas” on ühenduse konkurentsiõiguse iseseisev mõiste, mis on omane artikli 81 lõikele 3 (89). Kuid selle mõiste rakendamisel on vaja arvesse võtta artiklite 81 ja 82 vahelist seost. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei või artikli 81 lõike 3 rakendamine takistada asutamislepingu artikli 82 kohaldamist (90). Kuna nii artikli 81 kui ka artikli 82 eesmärk on säilitada tõhusat konkurentsi turul, peab ka artikli 81 lõiget 3 järjepidevuse huvides tõlgendama nii, et oleks välistatud nimetatud sätte kohaldamine selliste konkurentsi kahjustavate kokkulepete suhtes, mis kujutavad endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist (91)
   (92). Sellegipoolest ei saa kõiki turgu valitseva seisundiga ettevõtjate sõlmitud konkurentsi kahjustavaid kokkuleppeid lugeda turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseks. Seda näiteks juhul, kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja osaleb konkurentsi kahjustava kokkuleppe alusel ühisettevõtja moodustamises (93), mis ei täida kõiki iseseisvale majandusüksusele omaseid funktsioone, kuid samas on kokkuleppega seotud oluline varade integreerimine. |
| --- | --- |

106.

Artikli 81 lõikes 3 sätestatud mõiste „konkurentsi kõrvaldamine asjakohaste toodete olulises osas” on ühenduse konkurentsiõiguse iseseisev mõiste, mis on omane artikli 81 lõikele 3 (89). Kuid selle mõiste rakendamisel on vaja arvesse võtta artiklite 81 ja 82 vahelist seost. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei või artikli 81 lõike 3 rakendamine takistada asutamislepingu artikli 82 kohaldamist (90). Kuna nii artikli 81 kui ka artikli 82 eesmärk on säilitada tõhusat konkurentsi turul, peab ka artikli 81 lõiget 3 järjepidevuse huvides tõlgendama nii, et oleks välistatud nimetatud sätte kohaldamine selliste konkurentsi kahjustavate kokkulepete suhtes, mis kujutavad endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist (91)
   (92). Sellegipoolest ei saa kõiki turgu valitseva seisundiga ettevõtjate sõlmitud konkurentsi kahjustavaid kokkuleppeid lugeda turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseks. Seda näiteks juhul, kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja osaleb konkurentsi kahjustava kokkuleppe alusel ühisettevõtja moodustamises (93), mis ei täida kõiki iseseisvale majandusüksusele omaseid funktsioone, kuid samas on kokkuleppega seotud oluline varade integreerimine.

| 107. | Kas artikli 81 lõike 3 tähenduses konkurents turult kõrvaldatakse, sõltub sellest, kui tugev oli konkurents enne kokkuleppe sõlmimist ja mõjust, mida sellele avaldab konkurentsi kahjustav kokkulepe, st kokkuleppe tulemusel tekkiv konkurentsi vähenemine. Mida nõrgem on konkurents, seda vähemast piirangust piisab konkurentsi kõrvaldamiseks turult artikli 81 lõike 3 tähenduses. Lisaks, mida rohkem kokkulepe konkurentsi kahjustab, seda suurem on oht, et see asjaomaste toodete olulise osa puhul kõrvaldab turul konkurentsi. |
| --- | --- |

107.

Kas artikli 81 lõike 3 tähenduses konkurents turult kõrvaldatakse, sõltub sellest, kui tugev oli konkurents enne kokkuleppe sõlmimist ja mõjust, mida sellele avaldab konkurentsi kahjustav kokkulepe, st kokkuleppe tulemusel tekkiv konkurentsi vähenemine. Mida nõrgem on konkurents, seda vähemast piirangust piisab konkurentsi kõrvaldamiseks turult artikli 81 lõike 3 tähenduses. Lisaks, mida rohkem kokkulepe konkurentsi kahjustab, seda suurem on oht, et see asjaomaste toodete olulise osa puhul kõrvaldab turul konkurentsi.

| 108. | Artikli 81 lõike 3 viimase tingimuse kohaldamiseks on vaja põhjalikult analüüsida konkurentsi erinevaid allikaid turul, konkurentsi taset, mida need kokkuleppe pooltele tekitavad ja kokkuleppe mõju sellele konkurentsile. Tuleb arvestada nii tegeliku kui ka võimaliku konkurentsiga. |
| --- | --- |

108.

Artikli 81 lõike 3 viimase tingimuse kohaldamiseks on vaja põhjalikult analüüsida konkurentsi erinevaid allikaid turul, konkurentsi taset, mida need kokkuleppe pooltele tekitavad ja kokkuleppe mõju sellele konkurentsile. Tuleb arvestada nii tegeliku kui ka võimaliku konkurentsiga.

| 109. | Kuigi arvestatakse ka turuosaga, ei saa tegeliku konkurentsi allesjäänud allikate tähtsust hinnata ainult turuosa alusel. Üldjuhul on vaja teha ulatuslikum kvantitatiivne ja kvalitatiivne analüüs. Tuleb uurida tegelike konkurentide võimet ja huvi konkureerida. Kui konkurentidel on mahupiiranguid või suhteliselt kõrgemad tootmiskulud, ei reageeri nad ka nii elavalt konkureerides. |
| --- | --- |

109.

Kuigi arvestatakse ka turuosaga, ei saa tegeliku konkurentsi allesjäänud allikate tähtsust hinnata ainult turuosa alusel. Üldjuhul on vaja teha ulatuslikum kvantitatiivne ja kvalitatiivne analüüs. Tuleb uurida tegelike konkurentide võimet ja huvi konkureerida. Kui konkurentidel on mahupiiranguid või suhteliselt kõrgemad tootmiskulud, ei reageeri nad ka nii elavalt konkureerides.

| 110. | Hinnates kokkuleppe mõju konkurentsile, oleks samuti asjakohane uurida selle mõju konkurentsi erinevatele parameetritele. Artikli 81 lõike 3 viimane tingimus ei ole täidetud, kui kokkuleppe tulemusel kaob mõni konkurentsi tähtsamaid ilminguid. Eriti kehtib see juhul, kui kokkulepe kõrvaldab hinnakonkurentsi (94) või konkurentsi uuenduste ja uute toodete väljaarendamise osas. |
| --- | --- |

110.

Hinnates kokkuleppe mõju konkurentsile, oleks samuti asjakohane uurida selle mõju konkurentsi erinevatele parameetritele. Artikli 81 lõike 3 viimane tingimus ei ole täidetud, kui kokkuleppe tulemusel kaob mõni konkurentsi tähtsamaid ilminguid. Eriti kehtib see juhul, kui kokkulepe kõrvaldab hinnakonkurentsi (94) või konkurentsi uuenduste ja uute toodete väljaarendamise osas.

| 111. | Kokkuleppe mõju saab hinnata ka kokkuleppe poolte tegeliku turukäitumise järgi. Kui pooled pärast kokkuleppe sõlmimist tõstavad olulises ulatuses hindu või käituvad muidu viisil, mis viitab märkimisväärse turujõu olemasolule, ning jätkavad sellist teguviisi ka edaspidi, näitab see, et pooltele ei avaldu tegelikku konkurentsisurvet ja olulise osa toodete puhul on konkurents kõrvaldatud. |
| --- | --- |

111.

Kokkuleppe mõju saab hinnata ka kokkuleppe poolte tegeliku turukäitumise järgi. Kui pooled pärast kokkuleppe sõlmimist tõstavad olulises ulatuses hindu või käituvad muidu viisil, mis viitab märkimisväärse turujõu olemasolule, ning jätkavad sellist teguviisi ka edaspidi, näitab see, et pooltele ei avaldu tegelikku konkurentsisurvet ja olulise osa toodete puhul on konkurents kõrvaldatud.

| 112. | Omavaheline konkureerimine minevikus võib samuti anda viiteid selle kohta, milline võib olla kokkuleppe mõju omavahelisele konkureerimisele tulevikus. Ettevõtjal võib olla võimalik kõrvaldada konkurents artikli 81 lõike 3 tähenduses, leppides kokku konkurendiga, kes käitus enne turul „üksiklasena” (95). Selline kokkulepe võib muuta konkurendi ajendeid ja võimet konkureerida ning seeläbi kõrvaldada turult olulise konkurentsiallika. |
| --- | --- |

112.

Omavaheline konkureerimine minevikus võib samuti anda viiteid selle kohta, milline võib olla kokkuleppe mõju omavahelisele konkureerimisele tulevikus. Ettevõtjal võib olla võimalik kõrvaldada konkurents artikli 81 lõike 3 tähenduses, leppides kokku konkurendiga, kes käitus enne turul „üksiklasena” (95). Selline kokkulepe võib muuta konkurendi ajendeid ja võimet konkureerida ning seeläbi kõrvaldada turult olulise konkurentsiallika.

| 113. | Juhtudel, millega on seotud diferentseeritud tooted ehk tooted, mis on tarbija silmis erinevad, võib kokkuleppe mõju sõltuda konkurentsisuhetest toodete vahel, mida müüvad kokkuleppe pooled. Kui ettevõtjad pakuvad diferentseeritud tooteid, konkureerivad need tooted omavahel erinevas ulatuses, mis sõltub sellest, mil määral on need tooted üksteisega asendatavad. Seetõttu tuleb kindlaks teha, milline on poolte pakutavate toodete omavahelise asendatavuse määr ehk kui suurt konkurentsi need tooted üksteisele pakuvad. Mida rohkem saab poolte tooteid üksteisega asendada, seda suurem on kokkuleppe tõenäoline konkurentsi kahjustav mõju. Teisisõnu, mida asendatavamad on tooted, seda suurema muutuse kokkulepe konkurentsi kahjustamise näol turul ilmselt kaasa toob ja seda tõenäolisem on oht, et olulise osa toodete puhul kõrvaldatakse konkurents. |
| --- | --- |

113.

Juhtudel, millega on seotud diferentseeritud tooted ehk tooted, mis on tarbija silmis erinevad, võib kokkuleppe mõju sõltuda konkurentsisuhetest toodete vahel, mida müüvad kokkuleppe pooled. Kui ettevõtjad pakuvad diferentseeritud tooteid, konkureerivad need tooted omavahel erinevas ulatuses, mis sõltub sellest, mil määral on need tooted üksteisega asendatavad. Seetõttu tuleb kindlaks teha, milline on poolte pakutavate toodete omavahelise asendatavuse määr ehk kui suurt konkurentsi need tooted üksteisele pakuvad. Mida rohkem saab poolte tooteid üksteisega asendada, seda suurem on kokkuleppe tõenäoline konkurentsi kahjustav mõju. Teisisõnu, mida asendatavamad on tooted, seda suurema muutuse kokkulepe konkurentsi kahjustamise näol turul ilmselt kaasa toob ja seda tõenäolisem on oht, et olulise osa toodete puhul kõrvaldatakse konkurents.

| 114. | Kuigi tegelikud konkurentsiallikad on tavaliselt kõige tähtsamad, kuna neid on kõige kergem kindlaks teha, tuleb arvestada ka potentsiaalsete konkurentsiallikatega. Potentsiaalse konkurentsi hindamiseks tuleb analüüsida turule sisenemise tõkkeid, millega puutuvad kokku ettevõtjad, kes veel ei tegutse asjakohasel turul. Poolte väiteid, et sellised tõkked on väikesed, tuleb neil ka põhjendada, esitades andmeid potentsiaalsete konkurentsiallikate kohta ning selgitada, miks need allikad panevad pooled tõsise konkurentsisurve alla. |
| --- | --- |

114.

Kuigi tegelikud konkurentsiallikad on tavaliselt kõige tähtsamad, kuna neid on kõige kergem kindlaks teha, tuleb arvestada ka potentsiaalsete konkurentsiallikatega. Potentsiaalse konkurentsi hindamiseks tuleb analüüsida turule sisenemise tõkkeid, millega puutuvad kokku ettevõtjad, kes veel ei tegutse asjakohasel turul. Poolte väiteid, et sellised tõkked on väikesed, tuleb neil ka põhjendada, esitades andmeid potentsiaalsete konkurentsiallikate kohta ning selgitada, miks need allikad panevad pooled tõsise konkurentsisurve alla.

| 115. | Et hinnata turule sisenemise tõkkeid ja uute ettevõtjate tegelikku võimalust märkimisväärses ulatuses turule siseneda, tuleb muu hulgas vaadelda järgmist:






  i) | õigusraamistik, et määratleda selle mõju uuele turuletulejale; |
| --- | --- | --- |

115.

Et hinnata turule sisenemise tõkkeid ja uute ettevõtjate tegelikku võimalust märkimisväärses ulatuses turule siseneda, tuleb muu hulgas vaadelda järgmist:

i)

õigusraamistik, et määratleda selle mõju uuele turuletulejale;

| ii) | turule sisenemise kulu, kaasa arvatud pöördumatud kulud. Pöördumatud on kulud, mida uustulnuk enam tagasi ei saa, kui ta otsustab turult lahkuda. Mida suuremad on pöördumatud kulud, seda suurem on uute tulijate kommertsrisk; |
| --- | --- |

ii)

turule sisenemise kulu, kaasa arvatud pöördumatud kulud. Pöördumatud on kulud, mida uustulnuk enam tagasi ei saa, kui ta otsustab turult lahkuda. Mida suuremad on pöördumatud kulud, seda suurem on uute tulijate kommertsrisk;

| iii) | minimaalne efektiivne mastaap asjakohasel tegevusalal ehk toodangu mahu tase, mis on vajalik keskmise kulu minimeerimiseks. Kui minimaalne efektiivne mastaap on võrreldes turu suurusega suur, siis on efektiivne turulepääs tõenäoliselt riskantsem ja nõuab rohkem kulutusi; |
| --- | --- |

iii)

minimaalne efektiivne mastaap asjakohasel tegevusalal ehk toodangu mahu tase, mis on vajalik keskmise kulu minimeerimiseks. Kui minimaalne efektiivne mastaap on võrreldes turu suurusega suur, siis on efektiivne turulepääs tõenäoliselt riskantsem ja nõuab rohkem kulutusi;

| iv) | võimalike uustulnukate konkurentsivõime. Eriti tõenäoline on efektiivne turule sisenemine siis, kui võimalikud uustulnukad kasutavad vähemalt sama tulemuslikku tehnoloogiat kui ettevõtjad, kes juba turul tegutsevad, või kui neil on muid konkurentsieeliseid, mis võimaldavad neil edukalt konkureerida. Kui võimalikel uustulnukatel on sama suured või väiksemad tehnoloogilised võimalused kui turul juba tegutsevatel ettevõtjatel ning neil pole ka muid märkimisväärseid konkurentsieeliseid, on turule sisenemine nende jaoks riskantsem ja vähem tõhus; |
| --- | --- |

iv)

võimalike uustulnukate konkurentsivõime. Eriti tõenäoline on efektiivne turule sisenemine siis, kui võimalikud uustulnukad kasutavad vähemalt sama tulemuslikku tehnoloogiat kui ettevõtjad, kes juba turul tegutsevad, või kui neil on muid konkurentsieeliseid, mis võimaldavad neil edukalt konkureerida. Kui võimalikel uustulnukatel on sama suured või väiksemad tehnoloogilised võimalused kui turul juba tegutsevatel ettevõtjatel ning neil pole ka muid märkimisväärseid konkurentsieeliseid, on turule sisenemine nende jaoks riskantsem ja vähem tõhus;

| v) | ostjate seisund ja nende võime tuua turule uusi konkurentsiallikaid. Pole oluline, et mõned tugevad ostjad võivad nõuda ja saada pooltelt soodsamaid tingimusi kui nende nõrgemad konkurendid (96). Asjaolu, et turul on tugevaid ostjaid, võib aidata ümber lükata esmapilgul ilmset järeldust konkurentsi kõrvaldamise kohta ainult juhul, kui on tõenäoline, et ostjate tegevus kergendab edasist efektiivset turulepääsule; |
| --- | --- |

v)

ostjate seisund ja nende võime tuua turule uusi konkurentsiallikaid. Pole oluline, et mõned tugevad ostjad võivad nõuda ja saada pooltelt soodsamaid tingimusi kui nende nõrgemad konkurendid (96). Asjaolu, et turul on tugevaid ostjaid, võib aidata ümber lükata esmapilgul ilmset järeldust konkurentsi kõrvaldamise kohta ainult juhul, kui on tõenäoline, et ostjate tegevus kergendab edasist efektiivset turulepääsule;

| vi) | turul juba tegutsevate ettevõtjate reageering turule sisenemise katsele. Ettevõtjad, kes turul tegutsevad, võivad näiteks olla oma agressiivse käitumise tõttu minevikus omandanud vastava kuulsuse, mis mõjutab uusi katseid turule tungida; |
| --- | --- |

vi)

turul juba tegutsevate ettevõtjate reageering turule sisenemise katsele. Ettevõtjad, kes turul tegutsevad, võivad näiteks olla oma agressiivse käitumise tõttu minevikus omandanud vastava kuulsuse, mis mõjutab uusi katseid turule tungida;

| vii) | kogu sektori majanduslikud väljavaated võivad näidata, kui atraktiivne on see ala pikemas perspektiivis. Sektorisse, kus valitseb seiskumine või allakäik, ei siseneta nii meelsasti, kui alale, mida iseloomustab kasv; |
| --- | --- |

vii)

kogu sektori majanduslikud väljavaated võivad näidata, kui atraktiivne on see ala pikemas perspektiivis. Sektorisse, kus valitseb seiskumine või allakäik, ei siseneta nii meelsasti, kui alale, mida iseloomustab kasv;

| viii) | varasem ulatuslik turule sisenemine või selle puudumine. |
| --- | --- |

viii)

varasem ulatuslik turule sisenemine või selle puudumine.

| 116. | Eespool nimetatud põhimõtet illustreerivad järgmised hüpoteetilised näited, mis ei ole mõeldud piirmäärade kehtestamiseks.
  Äriühing A on õlletehas, kelle turuosa vastaval turul on 70 %, mis saavutatakse õlle müügiga kohvikute ja muude müügikanalite kaudu, kus on lubatud alkoholi müüa ja serveerida kohapeal. Viimase viie aasta eest oli A turuosa on üle 60 %. Turul on veel neli konkurenti: B, C, D ja E, kelle turuosad on vastavalt 10 %, 10 %, 5 % ja 5 %. Viimasel ajal ei ole uusi ettevõtjaid turule sisenenud ning A algatatud hinnatõusudega on konkurendid üldiselt kaasa läinud. A sõlmib 20 % ettevõtjatega, kellel on luba oma ruumides alkoholi serveerida ja kes kokku annavad 40 % müügimahust, kokkuleppe, mille alusel need ettevõtjad kohustuvad järgmise viie aasta jooksul ostma õlut ainult A-lt. Kokkulepete tulemusel tõusevad konkurentide kulud ja väheneb tulu, kuna kokkulepe suleb neile juurdepääsu kõige soodsamate müügikanalite juurde. Arvesse võttes A turupositsiooni, mis on viimaste aastatega tugevnenud, uute tulijate puudumist turul ja konkurentide juba niigi nõrka seisundit, on tõenäoline, et konkurents turul on artikli 81 lõik 3 tähenduses kõrvaldatud.
  Laevandusettevõtjad A, B, C ja D, kelle turuosa on kokku 70 %, sõlmivad kokkuleppe sõiduplaanide ja tariifide kooskõlastamiseks. Peale kokkuleppe rakendamist tõusevad hinnad 30 % ja 100 % vahel. On veel neli ettevõtjat, kellest suurima osa asjaomasel turul ligikaudu 14 %. Turule ei ole viimaste aastate vältel uustulnukaid ilmunud ja kokkuleppe pooled ei kaotanud hinnatõusu tulemusel olulist turuosa. Olemasolevad konkurendid ei ole turule toonud märkimisväärses ulatuses uusi võimsusi ja turule ei ole sisenenud uusi ettevõtjaid. Arvesse võttes poolte turuosa ja seda, et nende ühendatud tegevusele ei ilmnenud mingit reaktsiooni konkurentsi näol, võib teha põhjendatud järelduse, et kokkuleppe pooled ei ole tegeliku konkurentsisurve all ja kokkulepe võimaldab neil artikli 81 lõike 3 tähenduses konkurentsi turult kõrvaldada.
  A on professionaalsetele kasutajatele mõeldud elektriseadmete tootja, kelle osa asjakohasest siseriiklikust turust on 65 %. Temaga konkureerib 5 % turuosaga B, kes arendas välja uut tüüpi mootori, mis on võimsam ja kulutab vähem elektrit. A ja B sõlmivad kokkuleppe, millega rajavad uue mootori tootmiseks ühise tootmisettevõtja. B kohustub andma ühisettevõtjale selle mootori ainulitsentsi. Ühisettevõtja koondab endas B uue tehnoloogia ning A tõhusa tootmise ja kvaliteedikontrolli. Turul on üks konkurent, kelle turuosa on 15 %. Suur rahvusvaheline tootja C, kelle kasutuses on efektiivne tehnoloogia, on hiljuti ostnud veel ühe konkurendi, kelle turuosa on 5 %. Seni ei ole C aktiivselt turul tegutsenud põhiliselt seetõttu, et tarbijad soovivad, et tooteid turustaks ja hooldaks kohalik ettevõtja. Ostu tulemusel saab C enda valdusse hooldusettevõtja, mis on vajalik turule sisenemiseks. Kuna C saab nüüd turule siseneda, on tõenäoline, et konkurents turult ei kao. |
| --- | --- |

116.

Eespool nimetatud põhimõtet illustreerivad järgmised hüpoteetilised näited, mis ei ole mõeldud piirmäärade kehtestamiseks.

Äriühing A on õlletehas, kelle turuosa vastaval turul on 70 %, mis saavutatakse õlle müügiga kohvikute ja muude müügikanalite kaudu, kus on lubatud alkoholi müüa ja serveerida kohapeal. Viimase viie aasta eest oli A turuosa on üle 60 %. Turul on veel neli konkurenti: B, C, D ja E, kelle turuosad on vastavalt 10 %, 10 %, 5 % ja 5 %. Viimasel ajal ei ole uusi ettevõtjaid turule sisenenud ning A algatatud hinnatõusudega on konkurendid üldiselt kaasa läinud. A sõlmib 20 % ettevõtjatega, kellel on luba oma ruumides alkoholi serveerida ja kes kokku annavad 40 % müügimahust, kokkuleppe, mille alusel need ettevõtjad kohustuvad järgmise viie aasta jooksul ostma õlut ainult A-lt. Kokkulepete tulemusel tõusevad konkurentide kulud ja väheneb tulu, kuna kokkulepe suleb neile juurdepääsu kõige soodsamate müügikanalite juurde. Arvesse võttes A turupositsiooni, mis on viimaste aastatega tugevnenud, uute tulijate puudumist turul ja konkurentide juba niigi nõrka seisundit, on tõenäoline, et konkurents turul on artikli 81 lõik 3 tähenduses kõrvaldatud.

Laevandusettevõtjad A, B, C ja D, kelle turuosa on kokku 70 %, sõlmivad kokkuleppe sõiduplaanide ja tariifide kooskõlastamiseks. Peale kokkuleppe rakendamist tõusevad hinnad 30 % ja 100 % vahel. On veel neli ettevõtjat, kellest suurima osa asjaomasel turul ligikaudu 14 %. Turule ei ole viimaste aastate vältel uustulnukaid ilmunud ja kokkuleppe pooled ei kaotanud hinnatõusu tulemusel olulist turuosa. Olemasolevad konkurendid ei ole turule toonud märkimisväärses ulatuses uusi võimsusi ja turule ei ole sisenenud uusi ettevõtjaid. Arvesse võttes poolte turuosa ja seda, et nende ühendatud tegevusele ei ilmnenud mingit reaktsiooni konkurentsi näol, võib teha põhjendatud järelduse, et kokkuleppe pooled ei ole tegeliku konkurentsisurve all ja kokkulepe võimaldab neil artikli 81 lõike 3 tähenduses konkurentsi turult kõrvaldada.

A on professionaalsetele kasutajatele mõeldud elektriseadmete tootja, kelle osa asjakohasest siseriiklikust turust on 65 %. Temaga konkureerib 5 % turuosaga B, kes arendas välja uut tüüpi mootori, mis on võimsam ja kulutab vähem elektrit. A ja B sõlmivad kokkuleppe, millega rajavad uue mootori tootmiseks ühise tootmisettevõtja. B kohustub andma ühisettevõtjale selle mootori ainulitsentsi. Ühisettevõtja koondab endas B uue tehnoloogia ning A tõhusa tootmise ja kvaliteedikontrolli. Turul on üks konkurent, kelle turuosa on 15 %. Suur rahvusvaheline tootja C, kelle kasutuses on efektiivne tehnoloogia, on hiljuti ostnud veel ühe konkurendi, kelle turuosa on 5 %. Seni ei ole C aktiivselt turul tegutsenud põhiliselt seetõttu, et tarbijad soovivad, et tooteid turustaks ja hooldaks kohalik ettevõtja. Ostu tulemusel saab C enda valdusse hooldusettevõtja, mis on vajalik turule sisenemiseks. Kuna C saab nüüd turule siseneda, on tõenäoline, et konkurents turult ei kao.

---

(1)  Edaspidi hõlmab mõiste „kokkulepe” ka ettevõtjate ühenduste kooskõlastatud tegevusi ja otsuseid.

1

(2)  EÜT 2003 L 1, lk 1.

2

(3)  Kõik olemasolevad grupierandi määrused ja komisjoni teatised on kättesaadavad konkurentsi peadirektoraadi veebilehel: http://www.europa.eu.int/comm/dgs/competition.

3

(4)  Vt punkt 36 allpool.

4

(5)  Vt komisjoni teatis „Suunised vertikaalsete piirangute kohta” (EÜT 2000 C 291, lk 1), komisjoni teatist „Suunised artikkel 81 kohaldamise kohta horisontaalse koostöö kokkulepete suhtes” (EÜT 2001 C 3, lk 2), ja komisjoni teatis, mis käsitleb suuniseid EÜ asutamislepingu artikkel 81 kohaldamiseks tehnosiirde kokkulepete suhtes, mida ei ole veel avaldatud.

5

(6)  Liikmesriikidevahelise kaubandusmõju kontseptsiooni käsitletakse eraldi suunistes.

6

(7)  Edaspidi hõlmab termin „kahjustamine” ka konkurentsi takistamist ja moonutamist.

7

(8)  Vastavalt artikli 81 lõik 2 on sellised kokkulepped automaatselt õigustühised.

8

(9)  Artikli 81 lõike 1 alusel on keelatud nii tegelik kui potentsiaalne konkurentsivastane mõju, vt näiteks kohtuasi C-7/95 P: John Deere, EKL 1998, lk I-3111, punkt 77).

9

(10)  Vt kohtuasi T-65/98: Van den Bergh Foods, EKL 2003, punkt 107 ja kohtuasi T-112/99: Métropole télévision (M6) jt, EKL 2001, lk II-2459, punkt 74, kus Esimese Astme Kohus leidis, et piirangu konkurentsi soodustavaid ja konkurentsivastaseid aspekte saab hinnata ainult artikli 101 lõikega 3 kehtestatud täpses raamistikus.

10

(11)  Vt eespool joonealune märkus 5.

11

(12)  Vt selle kohta näiteks otsus kohtuasjas C-49/92 P: Anic Partecipazioni, EKL 1999, lk I-4125, punkt 116. ja otsus liidetud kohtuasjades 40/73 kuni 48/73: Suiker Unie jt, EKL 1975, lk 1663, punkt 173.

12

(13)  Vt sellega seoses eelmises joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Anic Partecipazioni, punkt 108 ja otsus kohtuasjas C–277/87: Sandoz Prodotti, EKL 1990, lk I-45.

13

(14)  Sellega seoses vaata näiteks otsus kohtuasjas 14/68: Walt Wilhelm, EKL 1 1969, ja hiljutisema näitena otsus kohtuasjas T-203/01: Michelin (II), EKL 2003, punkt 112.

14

(15)  Vt nt otsus liidetud kohtuasjades T-25/95 jt: Cimenteries CBR jt, EKL 2000, lk II-491, punkt 1849: ja otsus liidetud kohtuasjades T-202/98 jt, British Sugar, EKL 2001, lk II-2035, punktid 58 kuni 60.

15

(16)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas C-453/99, Courage vs. Crehan, EKL 2001, lk I-6297, ja eelmises märkuses mainitud otsus kohtuasjas Cimenteries CBR, punkt 3444.

16

vs

(17)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-395/01 P ja C-396/01 P: Compagnie Maritime Belge, EKL 2004, lk I-1365, punkt 102.

17

(18)  Vt otsus liidetud kohtuasjades 25/84 ja 26/84: Ford, EKL 1985, lk 2725.

18

(19)  Vt selle kohta eespool joonealuses märkuses 17 viidatud otsuse kohtuasjas Bundesverband der Arzneimittel-Importeure punkt 141.

19

(20)  Vt otsus kohtuasjas 56/65: Société Technique Minière, EKL 1966, lk 337, punkt 76 ning eespool joonealuses märkuses 9 viidatud otsus kohtuasjas John Deere.

20

(21)  Vt näiteks otsus liidetud kohtuasjades 56/64 ja 58/66: Consten ja Grundig, EKL 1966, lk 429.

21

(22)  Sellega seoses vaata näiteks komisjoni otsust asjas Elopak/Metal Box — Odin (EÜT 1990 L 209, lk 15) ja asjas TPS (EÜT 1999 L 90, lk 6).

22

(23)  Vt selle kohta joonealuses märkuses 20 viidatud otsus kohtuasjas Société Technique Miničre ja otsus kohtuasjas 258/78: Nungesser, EKL 1982, lk 2015.

23

(24)  Vt eespool joonealuses märkuses 5 vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste lõike 119 reegel 10, mille kohaselt passiivsed piirangud – mis kuuluvad raskekujuliste piirangute kategooriasse – ei kuulu kahe aasta jooksul artikli 81 lõike 1 kohaldamisalasse, kui piirang on seotud uue toote turule toomise või uue geograafilise turu avamisega

24

(25)  Vt selle kohta joonealuses märkuses 12 viidatud otsus kohtuasjas Nungesser, punkt 99.

25

(26)  Vt punkt 46 allpool.

26

(27)  Vt otsus liidetud kohtuasjades 29/83 ja 30/83: CRAM ja Rheinzink, EKL 1984, lk 1679, punkt 26, ning otsus liidetud kohtuasjades 96/82 jt: ANSEAU-NAVEWA, EKL 1983, lk 3369, punktid 23–25.

27

(28)  Vt joonealuses märkuses 5 nimetatud horisontaalsete koostöökokkulepete kohta antud suuniste lõige 25 ja komisjoni määruse nr 2658/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes (EÜT 2000 L 304, lk 3) artikkel 5.

28

(29)  Vt komisjoni määruse nr 2790/1999 (asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (EÜT 1999 L 336, lk 21)) artikkel 4 ja joonealuses märkuses 5 nimetatud vertikaalsete kokkulepete kohta antud suuniste lõige 46 ja järgmised lõiked. Vt ka otsus kohtuasjas 279/87: Tipp-Ex, EKL 1990, lk I-261, ja otsus kohtuasjas T-62/98: Volkswagen vs. komisjon, EKL 2000, lk II-2707, punkt 178.

29

vs

(30)  Vt selle kohta joonealuses märkuses 9 viidatud otsus kohtuasjas John Deere.

30

(31)  Ei piisa ainult sellest, et kokkulepe piirab ühe või enama poole tegevusvabadust, vaata joonealuses märkuses 10 viidatud otsuse kohtuasjas Métropole television (M6) lõikeid 76 ja 77. See on kooskõlas artikli 81 eesmärgiga, milleks on konkurentsi kaitsmine turul tarbija hüvanguks.

31

(32)  Vt otsus kohtuasjas 5/69: Völk, EKL 1969, lk 295, punkt 7. Juhtnööre hindamaks, kui arvestatavat mõju kokkulepe avaldab, antakse komisjoni teatises vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi asutamislepingu artikli 81 lõike 1 kohaselt (EÜT C 368, lk 13). Teatises on arvestatavus määratletud negatiivselt. Kokkulepetel, mis jäävad vähetähtsate kokkulepete teatise kohaldamisalast välja, ei ole tingimata arvestatavat piiravat mõju. Seda tuleb hinnata igal juhul eraldi.

32

(33)  Sellega seoses vt otsus liidetud kohtuasjades T-374/94 jt: European Night Services, EKL 1998, lk II-3141.

33

(34)  Vt joonealune märkus 32.

34

(35)  Sellega seoses vt komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguse kohaldamisel (EÜT 1997 C 372, lk 1).

35

(36)  Andmed EÜT viite kohta on esitatud joonealuses märkuses 5.

36

(37)  Vaata joonealuses märkuses 10 viidatud otsuse kohtuasjas Métropole television (M6) jt, punkt 104.

37

(38)  Vt näiteks otsus kohtuasjas C-399/93: Luttikhuis, EKL 1995, lk I-4515, punktid 12-14.

38

(39)  Vt selle kohta joonealuses märkuses 10 viidatud otsus kohtuasjas Nungesser, punkt 118.

39

(40)  Vaata joonealuses märkuses 10 viidatud otsuse kohtuasjas Métropole television (M6) jt, punkt 107.

40

(41)  Vt näiteks joonealuses märkuses 22 nimetatud komisjoni otsus asjas Elopak/Metal Box — Odin.

41

(42)  Vt otsus kohtuasjas 161/84: Cowan vs. Trésor Public, EKL 1989, lk 195, punkt 353.

42

vs

(43)  Vt joonealune märkus 22. Seda otsust kinnitas Üldkohus joonealuses märkuses 10 viidatud otsusega kohtuasjas Métropole télévision (M6).

43

(44)  Kulude kokkuhoid ja muu kasu, mida pooled saavad ainuüksi turuvõimu rakendamise kaudu ei tekita objektiivset kasu ja neid ei saa arvestada, võrdle punktiga 49 allpool.

44

(45)  Vt joonealuses märkuses 21 viidatud otsus kohtuasjas Consten ja Grundig.

45

(46)  Asjaolu, et kokkulepe kuulub grupierandi alla, ei tähenda iseenesest, et tema kohta kehtiks artikli 81 lõige 1.

46

(47)  Vt näiteks otsus kohtuasjas C-234/89, Delimitis, EKL 1991, lk I-935, punkt 46.

47

(48)  Määruse nr 1/2003 artikli 36 lõikega 4 tunnistati muu hulgas kehtetuks määruse (EMÜ) nr 1017/68 konkurentsieeskirjade rakendamiskorra kohta raudtee, maantee- ja siseveetranspordis artikkel 5. Määruse nr 1017/68 alusel juurdunud otsuste langetamise praktika jääb siiski kehtima artikli 81 lõike 3 kohaldamise korral siseveetranspordi sektoris.

48

(49)  Vt punkt 42 allpool.

49

(50)  Vaata joonealuses märkuses 20 viidatud otsus kohtuasjas Société Technique Minière.

50

(51)  Sellega seoses vaata otsus kohtuasjas 319/82: Kerpen & Kerpen, EKL 1983, lk 4173, punktid 11 ja 12.

51

(52)  Vt näiteks otsus kohtuasjas T-185/00: Métropole télévision SA (M6) jt, EKL 2002, lk II-3805, punkt 86, otsus kohtuasjas T-17/93: Matra, EKL 1994, lk II-595, punkt 85; ja otsus liidetud kohtuasjades 43/82 ja 63/82: Consten ja Grundig, EKL 1984, lk 61.

52

(53)  Vt otsus kohtuasjas T-213/00: CMA CGM jt, EKL 2003, lk II, punkt 226.

53

(54)  Selle kohta on kaudseks näiteks joonealuses märkuses 139 viidatud otsus kohtuasjas Matra, punkt 52, ja otsus kohtuasjas 26/76, Metro (I), EKL 1977, lk 1875, punkt 43.

54

(55)  Mõiste „tarbijad” kohta vaata punkt 84, kus öeldakse, et tarbijad on kokkuleppe poolte kliendid ja hilisemad kauba ostjad. Artikli 81 lõike 3 tähenduses ei loeta kokkuleppe pooli tarbijateks.

55

(56)  Hindamine toimub lähtuvalt turust, millega seoses vaata otsus kohtuasjas T-131/99: Shaw (EKL 2002, lk II-2023, punkt 163), kus Esimese Astme Kohus leidis, et kokkuleppe hindamine artikli 81 lõike 3 seisukohast peab toimuma samas analüütilises raamistikus, mida kasutatakse konkurentsi piirava mõju hindamiseks, ja otsus kohtuasjas C-360/92 P: Publishers Association (EKL 1995, lk I-23, punkt 29), kus asjakohane turg ületas liikmesriigi piirid ja Euroopa Kohus leidis, et artikli 81 lõike 3 rakendamisel ei ole õige uurida ainult mõju, mida kokkulepe avaldab riigi territooriumil.

56

(57)  Otsuse kohtuasjas T-86/95: Compagnie Générale Maritime jt (EKL 2002, lk II-1011) punktides 343 kuni 345 leidis Esimese Astme Kohus, et artikli 81 lõike 3 alusel ei pea saadav kasu olema seotud kindla turuga ja vastavate juhtumite uurimisel tuleb arvesse võtta ka kasu „kõikidele muudele turgudele, mida kõnealune kokkulepe võib soodsalt mõjutada ja laiemalt võttes kõikidele teenustele, mille kvaliteet või tõhusus võib selle kokkuleppe tõttu paraneda.” Kuid siinkohal on tähtis, et mõjutatud oli sama tarbijate rühm. Juhtum puudutas kõiki transpordiliike hõlmavat transporditeenust, mis sisaldas muu hulgas sisevee- ja meretranspordi liitteenust ja mida pakuti lastisaatjatele kogu ühenduse piires. Piirangud olid seotud siseveetranspordiga, mida loeti eraldi turuks, kuna kasu pidi väidetavalt ilmnema meretransporditeenuste alal. Mõlemaid teenuseid nõudsid lastisaatjad, kellel oli vajadus Põhja- Euroopat ning Kagu- ja Ida-Aasiat ühendava kõiki transpordiliike hõlmava transporditeenuse järele. Eespool joonealuses märkuses 53 nimetatud otsus kohtuasjas CMA CGM puudutas samuti olukorda, kus kokkulepe, mis kattis mitmeid eraldi teenuseid, mõjutas sama tarbijate gruppi, nimelt kaubasaatjaid, kes tegelesid konteinervedudega Euroopa ja Kaug-Ida vahel Kokkuleppe kohaselt määrasid pooled kindlaks maksete ja lisamaksete suuruse sisemaatransporditeenuste, sadamateenuste ja meretranspordi teenuste eest. Esimese Astme Kohus leidis (vt punktid 226 kuni 228), et selle juhtumi puhul ei ole vaja artikli 81 lõik 3 rakendamiseks asjakohaseid turge määratleda. Kokkulepe oli juba oma eesmärgi poolest konkurentsi piirava iseloomuga ega pakkunud tarbijatele mingisugust kasu.

57

(58)  Vt joonealuses märkuses 5 nimetatud horisontaalsete koostöökokkulepete kohta antud suuniste lõiked 126 ja 132.

58

(59)  Vt joonealuses märkuses 18 nimetatud otsus kohtuasjas Ford.

59

(60)  Sellega seoses vt näiteks komisjoni otsus TPS küsimuses (EÜT 1999 L 90, lk 6). Samamoodi kehtib artikli 81 lõike 1 keeld ainult kokkulepete kohta, mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi kahjustamine.

60

(61)  Vt joonealuses märkuses 52 nimetatud otsus kohtuasjas Matra, punkt 85.

61

(62)  Selle nõudega seoses vt eespool punkt 49.

62

(63)  Vt näiteks otsus kohtuasjas T-29/92: Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), EKL 1995, lk II-289.

63

(64)  Vt näiteks otsus kohtuasjas 258/78: Nungesser, EKL 1982, pukt 77, mis puudutab täielikku territoriaalset kaitset.

64

(65)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 63 nimetatud otsus kohtuasjas SPO.

65

(66)  Siseriiklikud meetmed peavad muu hulgas olema kooskõlas asutamislepingus sätestatud kauba, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumise reegliga.

66

(67)  Vt selle kohta näiteks joonealuses märkuses 21 viidatud otsus kohtuasjas Consten ja Grundig.

67

(68)  Sellega seoses vt komisjoni otsus asjas Van den Bergh Foods (EÜT 1998 L 246, lk 1).

68

(69)  Sellega seoses vt komisjoni otsus asjas Glaxo Wellcome (EÜT 2001 L 302, lk 1).

69

(70)  Vt näiteks komisjoni otsus asjas GEAE/P& W (EÜT 2000 L 58, lk 16); asjas British Interactive Broadcasting/Open (EÜT 1999 L 312, lk 1) ja asjas Asahi/Saint Gobain (EÜT 1994 L 354, lk 87). ja asjas Asahi/Saint Gobain (EÜT 1994 L 354, lk 87).

70

(71)  Vt näiteks komisjoni otsus asjas Atlas (EÜT 1996 L 239, lk 23), ja asjas Phoenix/Global One (EÜT 1996 L 239, lk 57).

71

(72)  Vt näiteks komisjoni otsus asjas Uniform Eurocheques (EÜT 1985 L 35, lk 43).

72

(73)  Vt näiteks komisjoni otsus asjas Cégétel + 4, (EÜT 1999 L 88, lk 26).

73

(74)  Seoses eelmise küsimusega, mis võib olla artikli 81 lõik 1 seisukohast oluline, vt eespool punkt 18.

74

(75)  Tavaliselt mastaabisäästud teatud punktis ammenduvad. Pärast seda keskmised kulud stabiliseeruvad ja hakkavad varem või hiljem põhjustama piiranguid ja kitsaskohti.

75

(76)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 57 nimetatud otsus kohtuasjas Compagnie Générale Maritime, punktid 392 kuni 395.

76

nimetatud otsus kohtuasjas Compagnie Générale Maritime, punktid 392 kuni 395.

(77)  Täpsemalt käsitletakse seda joonealuses märkuses 5 nimetatud vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste lõikes 116.

77

(78)  Sellega seoses vaata otsus liidetud kohtuasjades T-374/94 jt: European Night Services, EKL 1998, lk II-3141, punkt 230.

78

(79)  Vt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2790/1999 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta vertikaalkokkuleppe ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (EÜT L 336, 29.12.1999, lk 21).

79

(80)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 21 nimetatud otsus kohtuasjas Consten ja Grundig otsust, kus Euroopa Kohus leidis, et edasiarendused artikli 81 lõik 3 esimese tingimuse tähenduses peavad pakkuma märkimisväärseid objektiivseid eeliseid, mis korvaksid konkurentsi valdkonnas tekitatud puudused.

80

(81)  Tuleb meenutada, et positiivset ja negatiivset mõju võrreldakse põhimõtteliselt igal asjaomasel turul (vt punkt 43).

81

(82)  Sellega seoses vt joonealuses märkuses 54 nimetatud otsus kohtuasjas Metro (I), punkt 48.

82

(83)  Vt joonealuses märkuses 56 nimetatud otsus kohtuasjas Shaw, punkt 163.

83

(84)  Praktilistel kaalutlustel esitatakse järgnevates osades konkurentsile tekitatavat kahju hinnatõusu kujul, kuid konkurentsivastane mõju võib avalduda ka kvaliteedi languses, väiksemas sortimendis või vähemas uuenduslikkuses kui muidu oleks olnud võimalik.

84

(85)  Täielikult tasakaalus konkurentsiga turul nõustuvad üksikud ettevõtjad hinnaga, mida turg neile võimaldab. Nad müüvad kaupa turuhinnaga, mis kujuneb välja üldise pakkumise ja nõudlusega. Üksiku ettevõtja toodang on nii väike, et muutused selles ei saa turuhinda mõjutada.

85

(86)  Vaikiv konkurentsivastane koostöö toimub siis, kui vähese pakkujate arvuga turul on ettevõtjatel võimalik oma tegevust kooskõlastada ilma selgelt väljendatud kartellikokkulepet sõlmimata.

86

(87)  See mõiste viitab ettevõtjatele, kes avaldavad survet teiste ettevõtjate hinnakujunduse alal, kes oleks võinud muul juhul omavahel vaikimisi koostööd teha.

87

(88)  Konkurentsi kahjustav kokkulepe võib isegi võimaldada kõnealustel ettevõtjatel nõuda kõrgemat hinda tarbijatelt, kelle nõudluse paindlikkus on madal.

88

(89)  Vt otsus liidetud kohtuasjades T-191/98, T-212/98 ja T-214/98: Atlantic Container Line (TACA), EKL 2003 II, punkt 939, ja otsus kohtuasjas T-395/94: Atlantic Container Line, EKL 2002, lk II-875, punkt 330.

89

(90)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-395/96 P ja C-396/96 P: Compagnie Maritime Belge (EKL 2000, lk I-1365), punkt 130. Samuti ei välista artikli 81 lõike 3 rakendamine asutamislepingus sätestatud kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumise reegli rakendamist. Need kehtivad mõnel juhul kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuste kohta artikli 81 lõike 1 tähenduses; sellega seoses vt otsus kohtuasjas C-309/99: Wouters, EKL 2002, lk I-1577, punkt 120.

90

(91)  Sellega seoses vt otsus kohtuasjas T-51/89: Tetra Pak (I), EKL 1990, lk II-309, ja otsus liidetud kohtuasjades T-191/98, T-212/98 ja T-214/98: Atlantic Container Line (TACA), EKL 2003, II, punkt 1456.

91

(92)  Niimoodi tuleb aru saada joonealuses märkuses 5 nimetatud vertikaalsete piirangute kohta antud suuniste lõikest 135 ja horisontaalsete koostöökokkulepete kohta antud suuniste lõigetest 36, 71, 105, 134 ja 155, kus öeldakse, et põhimõtteliselt ei saa erandit kohaldada turgu valitsevate ettevõtjate poolt sõlmitud konkurentsi piiravate kokkulepete kohta.

92

(93)  Täielikult toimivad ühisettevõtteid ehk ühisettevõtteid, mis püsivalt täidavad kõiki iseseisva majandusüksuse ülesandeid, käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate ühinemise üle (EÜT 1990 L 257, lk 13).

93

(94)  Vt joonealuses märkuses 8 nimetatud otsus kohtuasjas Matra, punkt 21.

94

(95)  Vt eespool punkt 97.

95

(96)  Vt selle kohta otsus kohtuasjas T-228/97: Irish Sugar, EKL 1999, lk II-2969, punkt 101.

96

---