# Euroopan unionin L 109/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta27. huhtikuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 109

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta27. huhtikuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää: | 1 |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 132 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat puristussytytysmoottorilla varustettuihin raskaisiin hyötyajoneuvoihin, maatalous- ja metsätraktoreihin ja liikkuviin työkoneisiin jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden hyväksyntää [2018/630] | 100 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

1

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 132 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat puristussytytysmoottorilla varustettuihin raskaisiin hyötyajoneuvoihin, maatalous- ja metsätraktoreihin ja liikkuviin työkoneisiin jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden hyväksyntää [2018/630]

100

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 27.4.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat seuraavien hyväksyntää:

| I | moottoriajoneuvojen matkustajien turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmät |
| --- | --- |

I

moottoriajoneuvojen matkustajien turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmät

| II | turvavöillä, turvavyömuistutuksella, turvajärjestelmillä, lasten turvajärjestelmillä, lasten ISOFIX-turvajärjestelmillä ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmillä varustetut ajoneuvot [2018/629] |
| --- | --- |

II

turvavöillä, turvavyömuistutuksella, turvajärjestelmillä, lasten turvajärjestelmillä, lasten ISOFIX-turvajärjestelmillä ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmillä varustetut ajoneuvot [2018/629]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 07 täydennys 2 – Voimaantulopäivä: 19. heinäkuuta 2018

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Testit |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ajoneuvoon asentamista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ajoneuvotyypin taikka turvavyön tai turvajärjestelmän tyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ohjeet |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

| 15. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

15.

LIITTEET

| 1A | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta turvavöiden osalta säännön nro 16 mukaisesti |
| --- | --- |

1A

| 1B | Ilmoitus moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 16 mukaisesti |
| --- | --- |

1B

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Kaavio kelauslaitteen mekanismin kestävyystestissä käytettävästä laitteesta |
| --- | --- |

3

| 4 | Kaavio törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukittumistestissä käytettävästä laitteesta |
| --- | --- |

4

| 5 | Kaavio pölynsietotestissä käytettävästä laitteesta |
| --- | --- |

5

| 6 | Kuvaus testivaunusta, istuimesta, kiinnityspisteistä ja pysäytyslaitteesta |
| --- | --- |

6

| 7 | Nuken kuvaus |
| --- | --- |

7

| 8 | Vaunun hidastuvuutta tai kiihtyvyyttä ajan funktiona kuvaava käyrä |
| --- | --- |

8

| 9 | Ohjeet |
| --- | --- |

9

| 10 | Kaksoisvyölukon testi |
| --- | --- |

10

| 11 | Kulumis- ja mikrosiirtymätesti |
| --- | --- |

11

| 12 | Korroosiotesti |
| --- | --- |

12

| 13 | Testien suorittamisjärjestys |
| --- | --- |

13

| 14 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta |
| --- | --- |

14

| 15 | Menettely moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi |
| --- | --- |

15

| 16 | Turvavöiden asennus turvavyö- ja kelauslaitetyypeittäin |
| --- | --- |

16

| 17 | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusvaatimukset eteenpäin suunnatuilla istuimilla sekä lasten ISOFIX-turvajärjestelmien ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asennusvaatimukset |
| --- | --- |

17

| 18 | Turvavyömuistutuksen testaus |
| --- | --- |

18

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan

| 1.1 | luokkien M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ja T (1) ajoneuvoihin sellaisten turvavöiden ja turvajärjestelmien asennuksen osalta, jotka on tarkoitettu eteenpäin, taaksepäin tai sivulle suunnatuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön yhdelle henkilölle tarkoitettuina erillisinä varusteina |
| --- | --- |

1.1

luokkien M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ja T (1) ajoneuvoihin sellaisten turvavöiden ja turvajärjestelmien asennuksen osalta, jotka on tarkoitettu eteenpäin, taaksepäin tai sivulle suunnatuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön yhdelle henkilölle tarkoitettuina erillisinä varusteina

2

4

5

6

7

1

| 1.2 | turvavöihin ja turvajärjestelmiin, jotka on tarkoitettu eteenpäin, taaksepäin tai sivulle suunnatuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön yhdelle henkilölle tarkoitettuina erillisinä varusteina ja asennettavaksi luokkien M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ja T (1) ajoneuvoihin |
| --- | --- |

1.2

turvavöihin ja turvajärjestelmiin, jotka on tarkoitettu eteenpäin, taaksepäin tai sivulle suunnatuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön yhdelle henkilölle tarkoitettuina erillisinä varusteina ja asennettavaksi luokkien M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 ja T (1) ajoneuvoihin

2

4

5

6

7

1

| 1.3 | luokkien M1 ja N1 (1) ajoneuvoihin lasten turvajärjestelmien, lasten ISOFIX-turvajärjestelmien ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asennuksen osalta |
| --- | --- |

1.3

luokkien M1 ja N1 (1) ajoneuvoihin lasten turvajärjestelmien, lasten ISOFIX-turvajärjestelmien ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asennuksen osalta

1

1

1

| 1.4 | kaikkiin luokkien M ja N ajoneuvojen turvavyöllä varustettuihin istuinpaikkoihin turvavyömuistutuksen osalta. |
| --- | --- |

1.4

kaikkiin luokkien M ja N ajoneuvojen turvavyöllä varustettuihin istuinpaikkoihin turvavyömuistutuksen osalta.

| 1.5 | Valmistajan pyynnöstä sääntöä sovelletaan myös lasten turvajärjestelmiin ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi luokkien M2 ja M3 ajoneuvoihin. (1) |
| --- | --- |

1.5

Valmistajan pyynnöstä sääntöä sovelletaan myös lasten turvajärjestelmiin ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi luokkien M2 ja M3 ajoneuvoihin. (1)

2

3

1

| 1.6 | Valmistajan pyynnöstä sääntöä sovelletaan myös turvavöihin, jotka on tarkoitettu asennettavaksi luokan M3 (alaluokat II, III ja B (1)) ajoneuvojen sivulle suunnattuihin istuimiin. |
| --- | --- |

1.6

Valmistajan pyynnöstä sääntöä sovelletaan myös turvavöihin, jotka on tarkoitettu asennettavaksi luokan M3 (alaluokat II, III ja B (1)) ajoneuvojen sivulle suunnattuihin istuimiin.

3

1

| 1.7 | Valmistajan pyynnöstä sääntöä sovelletaan myös kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asentamiseen, jos valmistaja on määritellyt kokoluokan i istuinpaikat. |
| --- | --- |

1.7

Valmistajan pyynnöstä sääntöä sovelletaan myös kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asentamiseen, jos valmistaja on määritellyt kokoluokan i istuinpaikat.

2.   MÄÄRITELMÄT

2.1   Turvavyö (istuinvyö, vyö)

Nauha-asennelma, jossa on vyölukko, säätölaitteet ja kiinnityslaitteet ja joka voidaan kiinnittää moottorikäyttöisen ajoneuvon sisälle ja joka on suunniteltu vähentämään turvavyön käyttäjän loukkaantumisen vaaraa törmäyksen tai ajoneuvon äkillisen hidastumisen yhteydessä rajoittamalla turvavyön käyttäjän kehon liikkumista. Tällaista asennelmaa kutsutaan yleisesti ”vyöasennelmaksi”, ja siihen katsotaan kuuluvaksi myös energiaa vaimentavat laitteet ja vyön kelauslaitteet.

Kokonaisuus voidaan testata ja hyväksyä turvavyöasennelmana tai turvajärjestelmänä.

2.1.1   Lantiovyö

Kaksipistevyö, joka kulkee vyön käyttäjän etulantion ylitse.

2.1.2   Olkavyö

Vyö, joka kulkee vinottain rintakehän ylitse lantiolta vastapäiselle olkapäälle.

2.1.3   Kolmipistevyö

Lantiohihnasta ja olkahihnasta koostuva vyöyhdistelmä.

2.1.4   S-tyyppinen vyö

Muu vyöasennelma kuin kolmipistevyö tai lantiovyö.

2.1.5   Valjasvyö

S-tyyppinen vyöasennelma, joka koostuu lantiovyöstä ja olkahihnoista. Valjasvyöhön voi sisältyä täydentävä haarahihnaosa.

2.2   Vyötyyppi

Vyöt, jotka ovat eri tyyppiä, eroavat olennaisesti toisistaan. Erot voivat liittyä erityisesti seuraaviin seikkoihin:

| 2.2.1 | jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.) |
| --- | --- |

2.2.1

jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.)

| 2.2.2 | vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri tai |
| --- | --- |

2.2.2

vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri tai

| 2.2.3 | vyöasennelman geometria. |
| --- | --- |

2.2.3

vyöasennelman geometria.

2.3   Vyönauha

Joustava osa, joka on suunniteltu pitämään käyttäjän kehoa paikallaan ja siirtämään rasitukset vyön kiinnityspisteisiin.

2.4   Vyölukko

Pikalukituslaite, jonka avulla käyttäjä kiinnittää turvavyön. Muissa kuin valjasvöissä vyölukko voi sisältää säätölaitteen.

2.5   Vyönsäätölaite

Laite, jonka avulla vyötä voidaan säätää käyttäjän tarpeiden ja istuimen asennon mukaan. Säätölaite voi olla vyölukon osa, nauhan kelauslaite tai jokin muu turvavyön osa.

2.6   Esikuormituslaite

Turvavyön lisänä tai sen osana oleva laite, joka kiristää turvavyötä vyön löysyyden vähentämiseksi törmäystilanteessa.

2.7   
  ’Vertailualueella’ tarkoitetaan kahden pituussuuntaisen, toisistaan 400 mm:n etäisyydellä ja H-pisteeseen nähden symmetrisesti sijaitsevan pystytason välissä olevaa tilaa, joka määritetään säännön nro 21 liitteessä 1 kuvatulla tavalla kiertämällä päätä edustavaa laitetta pystysuorasta vaakasuoraan asentoon. Laite asetetaan säännön nro 21 kyseisessä liitteessä kuvattuun asentoon, ja sen suurimmaksi pituudeksi säädetään 840 mm.

2.8   
  ’Turvatyynyasennelmalla’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoihin turvavöiden ja turvajärjestelmien täydentämiseksi asennettavaa järjestelmää, joka ajoneuvoon vaikuttavassa voimakkaassa törmäyksessä automaattisesti avaa joustavan rakenteen, jonka tarkoituksena on laitteen sisällä olevan kaasun kokoonpuristumisen avulla keventää ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien kosketusta matkustajatilan sisäosiin. Tällaista avautunutta rakennetta ei pidetä jäykkänä osana.

2.9   
  ’Matkustajan turvatyynyllä’ tarkoitetaan turvatyynyasennelmaa, jonka tarkoituksena on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvia matkustajia etutörmäystilanteessa.

2.10   
  ’Lasten turvajärjestelmällä’ tarkoitetaan säännössä nro 44 tai 129 määriteltyä turvalaitetta.

2.11   
  ’Taaksepäin suunnatulla’ tarkoitetaan ajoneuvon tavanomaiseen kulkusuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan suunnattua.

2.12   Kiinnityslaitteet

Vyöasennelman osat, mukaan luettuina tarvittavat komponentit, joiden avulla asennelma voidaan kiinnittää vyön kiinnityspisteisiin.

2.13   Energianvaimennin

Laite, joka on suunniteltu hajauttamaan energiaa joko itsenäisesti tai yhdessä vyönauhan kanssa ja joka muodostaa osan vyöasennelmasta.

2.14   Kelauslaite

Turvavyöhön kuuluva laite, johon koko vyönauha tai sen osa voidaan kelata.

2.14.1   Ei-lukittuva kelauslaite (tyyppi 1)

Kelauslaite, josta vyönauha kelataan ulos täyteen pituuteen pienellä ulkoisella voimalla ja josta ei voida säätää uloskelatun nauhan pituutta.

2.14.2   Käsikäyttöisesti avattava kelauslaite (tyyppi 2)

Kelauslaite, joka edellyttää laitteen käyttöä käsin kelauslaitteen lukituksen avaamiseksi, jotta voidaan säätää haluttu uloskelatun vyönauhan pituus, ja joka sen jälkeen lukittuu automaattisesti.

2.14.3   Automaattisesti lukittuva kelauslaite (tyyppi 3)

Kelauslaite, joka sallii vyönauhan kelautumisen ulos täyteen pituuteen ja josta uloskelattu nauha automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan, kun vyölukko kiinnitetään. Nauhaa ei tämän jälkeen voi kelata enempää avaamatta lukitusta.

2.14.4   Törmäyksessä lukittuva kelauslaite (tyyppi 4)

Kelauslaite, joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän liikkumista. Laite on varustettu nauhan pituuden säätöosalla, joka automaattisesti säätää nauhan pituuden käyttäjän kehon mukaan, sekä lukitusmekanismilla, joka toimii

| 2.14.4.1 | ajoneuvon jarrutuksessa (yksinkertainen lukittumistapa) |
| --- | --- |

2.14.4.1

ajoneuvon jarrutuksessa (yksinkertainen lukittumistapa)

| 2.14.4.2 | ajoneuvon jarrutuksen, nauhan liikkumisen tai muiden automaattisten toimintojen yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa). |
| --- | --- |

2.14.4.2

ajoneuvon jarrutuksen, nauhan liikkumisen tai muiden automaattisten toimintojen yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa).

2.14.5   Törmäyksessä lukittuva kelauslaite, jossa on suurempi vastekynnys (tyyppi 4N)

Kohdassa 2.14.4 määritetty kelauslaite, jossa on sellaisia erityisominaisuuksia, että se soveltuu käytettäväksi luokkien M2, M3, N1, N2 ja N3
   (2) ajoneuvoissa.

2

3

1

2

3

2

2.14.6   Vyön korkeuden säätölaite

Laite, jolla (ajoneuvoon tai jäykkään istuinrakenteeseen suoraan kiinnitetyn) turvavyön olkahihnan korkeutta voidaan säätää käyttäjän ja istuimen asennon mukaan. Tällaista laitetta voidaan pitää turvavyön osana tai turvavyön kiinnityspisteiden osana.

2.14.7   Joustava olkakorkeuden säätölaite

Laite, jolla vyö säädetään käyttäjän olkapään korkeudelle ja jonka säätöosaa ei ole kiinnitetty suoraan ajoneuvon rakenteeseen (esim. pilariin) tai istuimen rakenteeseen (esim. jäykkään istuinrakenteeseen) vaan jossa olkaosan säätö

| a) | tapahtuu siirtämällä sitä joustavan rakenteen ylitse |
| --- | --- |

a)

tapahtuu siirtämällä sitä joustavan rakenteen ylitse

| b) | eikä vaikuta lantiovyön reittiin. |
| --- | --- |

b)

eikä vaikuta lantiovyön reittiin.

2.15   Vyön kiinnityspisteet

Ajoneuvon tai istuimen rakenteen osat tai muut ajoneuvon osat, joihin turvavyöasennelmat kiinnitetään.

2.16   Ajoneuvotyyppi turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta

Moottoriajoneuvojen luokka, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin ajoneuvon rakennekomponenttien, istuimien rakennekomponenttien tai muiden osien, joihin turvavyöt ja turvajärjestelmät on kiinnitetty, mitat, muodot tai materiaalit.

2.17   Turvajärjestelmä

Tiettyyn ajoneuvotyyppiin tai valmistajan määrittämään ja tutkimuslaitoksen hyväksymään tyyppiin tarkoitettu järjestelmä, joka koostuu istuimesta, ajoneuvoon tarkoituksenmukaisella tavalla asennetusta vyöstä sekä lisäksi kaikista osista, jotka on suunniteltu vähentämään turvavyön käyttäjän loukkaantumisen vaaraa ajoneuvon äkillisen hidastumisen yhteydessä rajoittamalla turvavyön käyttäjän kehon liikkumista.

2.18   Istuin

Yhden aikuisen istuttava erillinen tai ajoneuvon rakenteeseen integroitu rakenne verhoiluineen. Istuimella tarkoitetaan sekä yksittäistä istuinta että yhdistelmäistuimen yhdelle henkilölle tarkoitettua osaa.

2.18.1   
  ’Etumatkustajan istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jossa etummainen H-piste on kuljettajan R-pisteen kautta kulkevalla poikittaisella pystytasolla tai sen etupuolella.

2.18.2   
  ’Eteenpäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin + 10 tai – 10 astetta.

2.18.3   
  ’Taaksepäin suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on pienempi kuin + 10 tai – 10 astetta.

2.18.4   
  ’Sivuttain suunnatulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon liikkuessa ja joka on suunnattu ajoneuvon sivua kohti siten, että istuimen pystysuuntaisen symmetriatason ja ajoneuvon pystysuuntaisen symmetriatason välinen kulma on 90 (± 10) astetta.

2.19   Istuinryhmä

Yhden tai useamman aikuisen istuttava yhdistelmäistuin tai erilliset, vierekkäiset istuimet (jotka on sijoitettu esimerkiksi siten, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa tai toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä).

2.20   Yhdistelmäistuin

Useamman kuin yhden aikuisen istuttavaksi tarkoitettu rakenne verhoiluineen.

2.21   Istuimen säätöjärjestelmä

Laite, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon. Tämän laitteen avulla voidaan erityisesti säätää

| 2.21.1 | istuimen asentoa pituussuunnassa |
| --- | --- |

2.21.1

istuimen asentoa pituussuunnassa

| 2.21.2 | istuimen asentoa pystysuunnassa |
| --- | --- |

2.21.2

istuimen asentoa pystysuunnassa

| 2.21.3 | istuinkulmaa. |
| --- | --- |

2.21.3

istuinkulmaa.

2.22   Istuimen kiinnityspiste

Järjestelmä, jolla istuinasennelma on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa.

2.23   Istuintyyppi

Istuinluokka, johon kuuluvat istuimet eivät eroa toisistaan esimerkiksi seuraavilta olennaisilta osin:

| 2.23.1 | istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit |
| --- | --- |

2.23.1

istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit

| 2.23.2 | istuimen lukitussäätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat |
| --- | --- |

2.23.2

istuimen lukitussäätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat

| 2.23.3 | istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat. |
| --- | --- |

2.23.3

istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat.

2.24   Istuimen siirtojärjestelmä

Laite, jonka avulla voidaan siirtää istuinta tai jotakin sen osaa portaattomasti pituussuunnassa tai muuttaa istuimen osien välisiä kulmia (helpottamaan matkustajien nousemista ajoneuvoon).

2.25   Istuimen lukitusjärjestelmä

Laite, jolla varmistetaan, että istuin ja sen osat pysyvät käyttöasennoissa.

2.26   Upotettu lukon aukaisupainike

Vyölukon aukaisupainike, joka on sellainen, että lukkoa ei voida avata pallolla, jonka läpimitta on 40 millimetriä.

2.27   Ei-upotettu lukon aukaisupainike

Vyölukon aukaisupainike, joka on sellainen, että lukko voidaan avata pallolla, jonka läpimitta on 40 millimetriä.

2.28   Kiristystä vähentävä laite

Laite, joka on liitetty kelauslaitteeseen ja vähentää vyönauhan kiristystä automaattisesti, kun turvavyö on kiinnitetty. Kun turvavyö avataan, laite kytkeytyy automaattisesti pois toiminnasta.

2.29   
  ’ISOFIX’ on järjestelmä, joka on tarkoitettu lasten turvajärjestelmän kiinnittämiseksi ajoneuvoon. Siihen kuuluu kaksi ajoneuvossa olevaa jäykkää kiinnityspistettä ja kaksi lasten turvajärjestelmässä olevaa vastaavaa kiinnitintä sekä välineet turvajärjestelmän heilahdusliikkeen rajoittamiseksi.

2.30   
  ’Lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä’ tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka täyttää säännön nro 44 tai 129 vaatimukset ja joka on kiinnitettävä säännön nro 14 tai 145 vaatimusten mukaiseen ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään.

2.31   
  ’ISOFIX-paikalla’ tarkoitetaan järjestelmää, johon voidaan asentaa

| a) | joko säännössä nro 44 määritelty kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva (universal) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä |
| --- | --- |

a)

joko säännössä nro 44 määritelty kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva (universal) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä

| b) | tai säännössä nro 44 määritelty automallikohtainen (semi-universal) kasvot menosuuntaan asennettava ISOFIX-lastenistuinjärjestelmä |
| --- | --- |

b)

tai säännössä nro 44 määritelty automallikohtainen (semi-universal) kasvot menosuuntaan asennettava ISOFIX-lastenistuinjärjestelmä

| c) | tai säännössä nro 44 määritelty automallikohtainen selkä menosuuntaan asennettava ISOFIX-lastenistuinjärjestelmä |
| --- | --- |

c)

tai säännössä nro 44 määritelty automallikohtainen selkä menosuuntaan asennettava ISOFIX-lastenistuinjärjestelmä

| d) | tai säännössä nro 44 määritelty automallikohtainen kasvot sivusuuntaan asennettava ISOFIX-lastenistuinjärjestelmä |
| --- | --- |

d)

tai säännössä nro 44 määritelty automallikohtainen kasvot sivusuuntaan asennettava ISOFIX-lastenistuinjärjestelmä

| e) | tai säännön nro 44 mukainen autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä |
| --- | --- |

e)

tai säännön nro 44 mukainen autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä

| f) | tai säännössä nro 129 määritelty kokoluokan i lasten ISOFIX-turvajärjestelmä |
| --- | --- |

f)

tai säännössä nro 129 määritelty kokoluokan i lasten ISOFIX-turvajärjestelmä

| g) | tai säännössä nro 129 määritelty autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä. |
| --- | --- |

g)

tai säännössä nro 129 määritelty autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä.

2.32   
  ’ISOFIX-kiinnitysjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu kahdesta säännön nro 14 tai 145 vaatimusten mukaisesta ISOFIX-kiinnityspisteestä ja joka on suunniteltu heilahduksenestolaitteella varustetun lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnittämistä varten.

2.33   
  ’ISOFIX-alakiinnityspisteellä’ tarkoitetaan yhtä 6 mm:n paksuista jäykkää pyöreää vaakatasossa olevaa tankoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen ja johon voidaan ISOFIX-lukitusosien avulla kiinnittää lasten ISOFIX-turvajärjestelmä.

2.34   
  ’Heilahduksenestolaitteella’ tarkoitetaan seuraavia:

| a) | Kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite on ISOFIX-yläkiinnityshihna. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite on ISOFIX-yläkiinnityshihna.

| b) | Automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta sekä ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa. |
| --- | --- |

b)

Automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta sekä ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa.

| c) | Kokoluokan i lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu joko yläkiinnityshihnasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa. |
| --- | --- |

c)

Kokoluokan i lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu joko yläkiinnityshihnasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa.

| d) | ISOFIX-standardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten kokoluokan i lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite. |
| --- | --- |

d)

ISOFIX-standardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten kokoluokan i lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite.

2.35   
  ’ISOFIX-yläkiinnityspisteellä’ tarkoitetaan säännön nro 14 tai 145 vaatimukset täyttävää määritellyllä alueella sijaitsevaa osaa, esimerkiksi tankoa, johon voidaan kiinnittää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnitysnauha ja joka siirtää kiinnitysvoimat ajoneuvon rakenteeseen.

2.36   
  ’Ohjauslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka auttaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmää asentavaa henkilöä ohjaamalla fyysisesti lasten ISOFIX-turvajärjestelmän ISOFIX-kiinnikkeitä suoraan kohti ISOFIX-alakiinnityspisteitä, jolloin ne kiinnittyvät helpommin.

2.37   
  ’ISOFIX-merkinnällä’ tarkoitetaan merkintää, joka ilmaisee ISOFIX-paikat ajoneuvossa ja jokaisen ISOFIX-kiinnitysjärjestelmään kuuluvan ISOFIX-kiinnityspisteen sijainnin henkilölle, joka haluaa asentaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmän.

2.38   
  ’Lasten turvaistuinasetelmalla’ tarkoitetaan asetelmaa, joka on jonkin tämän säännön liitteen 17 lisäyksen 2 kohdassa 4 määritellyn ISOFIX-asetelman mukainen ja jonka mitat annetaan kyseisen kohdan 4 kuvissa 1–8. Kyseisiä asetelmia käytetään tätä sääntöä sovellettaessa sen tarkastamiseen, mitkä säännössä nro 44 tai 129 mainitut ISOFIX-turvajärjestelmien kokoluokat soveltuvat ajoneuvon ISOFIX-paikkoihin. Säännössä nro 14 ja 145 ISOFIX-kiinnitysjärjestelmien sijainnin ja käyttömahdollisuuksien tarkistamiseen käytetään myös turvaistuinasetelmaa ISO/F2, joka kuvataan edellä mainitun kohdan 4 kuvassa 2.

Voidaan käyttää myös asetelmaa, joka on jommankumman tämän säännön liitteen 17 lisäyksessä 5 määritellyn istuinkorokkeen mukainen ja jonka mitat annetaan liitteen 17 lisäyksen 5 kuvissa 2 ja 3. Näitä asetelmia käytetään tätä sääntöä sovellettaessa sen tarkastamiseen, mitkä säännössä nro 129 mainitut istuinkorokkeen kokoluokat mahdollisesti soveltuvat ajoneuvon istuinpaikkoihin.

2.39   
  ’Kokoluokan i tukijalan tilavuusalueella’ tarkoitetaan aluetta, jonka avulla varmistetaan, että kokoluokan i lasten turvajärjestelmän tukijalka ja ajoneuvon kokoluokan i istuinpaikka ovat mitoiltaan ja geometrialtaan yhteensopivia.

2.40   
  ’Kokoluokan i istuinpaikalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan mahdollisesti määrittelemää istuinpaikkaa, johon säännössä nro 129 määritellyt kokoluokan i lasten turvajärjestelmät voidaan asentaa ja joka täyttää tässä säännössä määritellyt vaatimukset.

2.41   
  ’Turvavyömuistutuksella’ tarkoitetaan järjestelmää, joka antaa kuljettajalle muistutuksen, jos joku matkustajista ei käytä turvavyötä. Järjestelmässä on kiinnittämättömän turvavyön tunnistin ja kaksitasoinen varoitusjärjestelmä.

2.42   
  ’Näkyvällä varoituksella’ tarkoitetaan visuaalisella signaalilla annettavaa varoitusta (merkkivaloa, vilkkuvaloa tai näkyvää symbolia tai viestiä).

2.43   
  ’Kuuluvalla varoituksella’ tarkoitetaan äänimerkillä annettavaa varoitusta.

2.44   
  ’Ensimmäisen tason varoituksella’ tarkoitetaan näkyvää varoitusta, joka aktivoituu, kun sytytysvirta tai pääkytkin kytketään ja jonkun matkustajan turvavyö ei ole kiinnitettynä. Lisäksi voidaan antaa kuuluva varoitus.

2.45   
  ’Toisen tason varoituksella’ tarkoitetaan näkyvää ja kuuluvaa varoitusta, joka aktivoituu, kun ajoneuvoa käytetään kohtien 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 mukaisesti ja kun etummaisen rivin jonkun matkustajan turvavyö ei ole kiinnitettynä ja takimmaisen istuinrivin jonkun matkustajan turvavyötä avataan tai se on avautumassa.

2.46   
  ’Turvavyö on kiinnittämättä’ tarkoittaa valmistajan valinnan mukaan joko sitä, että jonkun matkustajan vyölukko ei ole kiinnitettynä, tai sitä, että hihnaa on kelattuna ulos kelauslaitteesta vähemmän kuin mitä tarvitaan tyhjän takimmaisen istuinpaikan vyölukon kiinnittämiseen.

2.47   
  ’Ajoneuvo on tavanomaisessa käytössä’ tarkoittaa sitä, että ajoneuvo kulkee eteenpäin nopeudella, joka on suurempi kuin 10 km/h.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvotyyppi

3.1.1   Turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusta koskevan ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksen tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

3.1.2   Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavassa luetellut tiedot:

| 3.1.2.1 | tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvon yleiset rakennepiirustukset, joista käyvät ilmi turvavöiden sijainnit, sekä turvavöiden ja niiden kiinnityskohtien yksityiskohtaiset piirustukset |
| --- | --- |

3.1.2.1

tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvon yleiset rakennepiirustukset, joista käyvät ilmi turvavöiden sijainnit, sekä turvavöiden ja niiden kiinnityskohtien yksityiskohtaiset piirustukset

| 3.1.2.2 | eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa turvavöiden lujuuteen |
| --- | --- |

3.1.2.2

eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa turvavöiden lujuuteen

| 3.1.2.3 | turvavöiden tekninen kuvaus |
| --- | --- |

3.1.2.3

turvavöiden tekninen kuvaus

| 3.1.2.4 | seuraavat tiedot, jos turvavyöt on kiinnitetty istuinrakenteeseen: |
| --- | --- |

3.1.2.4

seuraavat tiedot, jos turvavyöt on kiinnitetty istuinrakenteeseen:

| 3.1.2.5 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvon tyypistä ja sen istuimien rakenteesta, istuimen kiinnityspisteistä sekä istuimien säätö- ja lukitusjärjestelmistä |
| --- | --- |

3.1.2.5

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvon tyypistä ja sen istuimien rakenteesta, istuimen kiinnityspisteistä sekä istuimien säätö- ja lukitusjärjestelmistä

| 3.1.2.6 | tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimista, istuimien kiinnityksestä ajoneuvoon sekä niiden säätö- ja lukitusjärjestelmistä. |
| --- | --- |

3.1.2.6

tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimista, istuimien kiinnityksestä ajoneuvoon sekä niiden säätö- ja lukitusjärjestelmistä.

3.1.3   Ajoneuvon valmistajan on valintansa mukaan toimitettava tutkimuslaitokselle joko samaa tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai sellaiset ajoneuvon osat, joita hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää välttämättöminä turvavöitä koskevien testien suorittamiseksi.

3.2   Turvavyötyyppi

3.2.1   Turvavyötyypin hyväksyntää hakee tavaramerkin haltija tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. Turvajärjestelmätyypin hyväksyntää hakee tavaramerkin haltija tai tämän edustaja taikka sellaisen ajoneuvon valmistaja tai tämän edustaja, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu.

3.2.2   Hakemukseen on liitettävä seuraavat:

| 3.2.2.1 | Vyötyypin tekninen kuvaus, jossa eritellään vyönauhat ja käytetyt jäykät osat ja johon on liitetty piirustukset vyön osista. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri ja eriteltävä ajoneuvotyypit, joihin kyseinen vyö on tarkoitettu. Kelauslaitteiden osalta on toimitettava anturilaitteiden asennusohjeet. Jos kyseessä on esikuormituslaite tai -järjestelmä, on toimitettava sen rakennetta ja toimintaa sekä mahdollista anturilaitetta koskeva täydellinen tekninen eritelmä, jossa kuvataan toimintamenetelmä ja tahattomasti tapahtuvan toiminnan välttämiseksi mahdollisesti tarvittava menetelmä. Turvajärjestelmän kuvaukseen on sisällytettävä seuraavat: tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvorakennetta sekä istuinrakennetta, säätöjärjestelmää ja kiinnikkeitä koskevat piirustukset, joista ilmenevät istuinten kiinnityspisteet ja vahvikkeet riittävän yksityiskohtaisesti, eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa istuinten ja vöiden kiinnityspisteiden lujuuteen ja tekninen kuvaus istuinten ja vöiden kiinnityspisteistä. Jos vyö on suunniteltu asennettavaksi ajoneuvorakenteeseen vyön korkeussäätölaitteen kautta, teknisestä kuvauksesta on käytävä ilmi, pidetäänkö kyseistä laitetta turvavyön osana. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Vyötyypin tekninen kuvaus, jossa eritellään vyönauhat ja käytetyt jäykät osat ja johon on liitetty piirustukset vyön osista. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri ja eriteltävä ajoneuvotyypit, joihin kyseinen vyö on tarkoitettu. Kelauslaitteiden osalta on toimitettava anturilaitteiden asennusohjeet. Jos kyseessä on esikuormituslaite tai -järjestelmä, on toimitettava sen rakennetta ja toimintaa sekä mahdollista anturilaitetta koskeva täydellinen tekninen eritelmä, jossa kuvataan toimintamenetelmä ja tahattomasti tapahtuvan toiminnan välttämiseksi mahdollisesti tarvittava menetelmä. Turvajärjestelmän kuvaukseen on sisällytettävä seuraavat: tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvorakennetta sekä istuinrakennetta, säätöjärjestelmää ja kiinnikkeitä koskevat piirustukset, joista ilmenevät istuinten kiinnityspisteet ja vahvikkeet riittävän yksityiskohtaisesti, eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa istuinten ja vöiden kiinnityspisteiden lujuuteen ja tekninen kuvaus istuinten ja vöiden kiinnityspisteistä. Jos vyö on suunniteltu asennettavaksi ajoneuvorakenteeseen vyön korkeussäätölaitteen kautta, teknisestä kuvauksesta on käytävä ilmi, pidetäänkö kyseistä laitetta turvavyön osana.

| 3.2.2.2 | vyötyypistä kuusi näytettä, joista yksi on vertailutarkoituksiin |
| --- | --- |

3.2.2.2

vyötyypistä kuusi näytettä, joista yksi on vertailutarkoituksiin

| 3.2.2.3 | 10 metriä kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä. |
| --- | --- |

3.2.2.3

10 metriä kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä.

| 3.2.2.4 | Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi pyytää lisänäytteitä. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi pyytää lisänäytteitä.

3.2.3   Turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kaksi näytekappaletta turvajärjestelmästä, johon voi kuulua kaksi kohdissa 3.2.2.2 ja 3.2.2.3 tarkoitettua vyön näytekappaletta, ja valmistajan valinnan mukaan joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeelliseksi turvajärjestelmän hyväksyntätestiä varten.

4.   MERKINNÄT

Hyväksyntää varten kohtien 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 mukaisesti jätettyihin vyötyypin tai turvajärjestelmätyypin näytteisiin on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi, alkukirjaimet, kauppanimi tai tavaramerkki.

5.   HYVÄKSYNTÄ

5.1   Tyyppihyväksyntätodistukseen on liitettävä kohdassa 5.1.1 tai 5.1.2 tarkoitetun mallin mukainen todistus seuraavasti:

| 5.1.1 | liite 1 A kohdassa 3.1 tarkoitettujen sovellusten osalta |
| --- | --- |

5.1.1

liite 1 A kohdassa 3.1 tarkoitettujen sovellusten osalta

| 5.1.2 | liite 1 B kohdassa 3.2 tarkoitettujen sovellusten osalta. |
| --- | --- |

5.1.2

liite 1 B kohdassa 3.2 tarkoitettujen sovellusten osalta.

5.2   Ajoneuvotyyppi

5.2.1   Jos ajoneuvotyyppi, jolle haetaan hyväksyntää tämän säännön mukaisesti, täyttää tämän säännön kohdassa 8 sekä tämän säännön liitteissä 15 ja 16 asetetut vaatimukset, ajoneuvotyypille myönnetään tyyppihyväksyntä.

5.2.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle kohdassa 2.16 tarkoitetulle ajoneuvotyypille.

5.2.3   Tässä säännössä tarkoitetun hyväksynnän antamista ajoneuvotyypille tai sellaisen hyväksynnän laajentamista, epäämistä taikka peruuttamista tai tuotannon lopettamista koskeva ilmoitus on toimitettava tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 A olevan mallin mukaisella lomakkeella.

5.2.4   Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 5.2.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (3) jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- |

5.2.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (3) jotka ovat ympyrän sisällä

3

| 5.2.4.2 | kohdassa 5.2.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.2.4.2

kohdassa 5.2.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

5.2.5   Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, kohdassa 5.2.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä kohdassa 5.2.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin.

5.2.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.2.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

5.3   Turvavyötyyppi

5.3.1   Hyväksyntä myönnetään, jos kohdan 3.2 mukaisesti toimitetut vyötyypin näytteet vastaavat tämän säännön kohtien 4, 5.3 ja 6 vaatimuksia.

5.3.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 06, mikä vastaa muutossarjaa 06) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle turvavyön tai turvajärjestelmän tyypille.

5.3.3   Tähän sääntöön perustuvasta turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

5.3.4   Kohdassa 4 tarkoitettujen merkintöjen lisäksi jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen vyöhön on kiinnitettävä sopivassa koossa seuraavat tiedot:

| 5.3.4.1 | kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:






  5.3.4.1.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (4) jotka ovat ympyrän sisällä |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1

kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

5.3.4.1.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (4) jotka ovat ympyrän sisällä

4

| 5.3.4.1.2 | hyväksyntänumero |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

hyväksyntänumero

| 5.3.4.2 | seuraavat lisätunnukset:






  5.3.4.2.1 | A-kirjain kolmipistevyön, B-kirjain lantiovyön ja S-kirjain erikoisvöiden osalta. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2

seuraavat lisätunnukset:

5.3.4.2.1

A-kirjain kolmipistevyön, B-kirjain lantiovyön ja S-kirjain erikoisvöiden osalta.

| 5.3.4.2.2 | Kohdassa 5.3.4.2.1 tarkoitettuja tunnuksia on täydennettävä seuraavilla lisämerkinnöillä:






  5.3.4.2.2.1 | e-kirjain, kun kyseessä on energianvaimentimella varustettu vyö |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2

Kohdassa 5.3.4.2.1 tarkoitettuja tunnuksia on täydennettävä seuraavilla lisämerkinnöillä:

5.3.4.2.2.1

e-kirjain, kun kyseessä on energianvaimentimella varustettu vyö

| 5.3.4.2.2.2 | r-kirjain, kun kyseessä on kelauslaitteen sisältävä vyö, ja sen jälkeen käytetyn kelauslaitteen tunnus (1, 2, 3, 4 tai 4N) tämän säännön kohdan 2.14 mukaisesti sekä m-kirjain, jos käytetty kelauslaite on törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

r-kirjain, kun kyseessä on kelauslaitteen sisältävä vyö, ja sen jälkeen käytetyn kelauslaitteen tunnus (1, 2, 3, 4 tai 4N) tämän säännön kohdan 2.14 mukaisesti sekä m-kirjain, jos käytetty kelauslaite on törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan

| 5.3.4.2.2.3 | p-kirjain, kun kyseessä on esikuormituslaitteella varustettu turvavyö |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

p-kirjain, kun kyseessä on esikuormituslaitteella varustettu turvavyö

| 5.3.4.2.2.4 | t-kirjain, kun vyö on varustettu sellaisella kelauslaitteella, joka sisältää kiristystä vähentävän laitteen. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

t-kirjain, kun vyö on varustettu sellaisella kelauslaitteella, joka sisältää kiristystä vähentävän laitteen.

| 5.3.4.2.2.5 | Turvavöihin, joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa luokan M1 ajoneuvoa osoittava merkintä on viivattu yli sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslaitteen käyttö on kyseisen luokan ajoneuvoissa kielletty. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Turvavöihin, joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa luokan M1 ajoneuvoa osoittava merkintä on viivattu yli sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslaitteen käyttö on kyseisen luokan ajoneuvoissa kielletty.

1

| 5.3.4.2.2.6 | Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön kohdan 6.4.1.3.3 ja 6.4.1.3.4 kohdan määräysten mukaisesti, siihen on merkittävä sana AIRBAG, jonka ympärillä on suorakulmio. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön kohdan 6.4.1.3.3 ja 6.4.1.3.4 kohdan määräysten mukaisesti, siihen on merkittävä sana AIRBAG, jonka ympärillä on suorakulmio.

| 5.3.4.2.3 | Kohdassa 5.3.4.2.1 esitettyjen merkkien edelle on merkittävä Z-kirjain, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Kohdassa 5.3.4.2.1 esitettyjen merkkien edelle on merkittävä Z-kirjain, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa.

5.3.5   Tämän säännön liitteen 2 kohdassa 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkistä.

5.3.6   Kohdassa 5.3.4 tarkoitettujen tietojen on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkittyjä joko laitteessa olevaan kilpeen tai tarraan taikka itse laitteeseen. Kyltin tai merkinnän on oltava kulutusta kestävä.

5.3.7   Kohdassa 5.3.6 tarkoitetut kilvet tai tarrat toimittaa joko hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tai viranomaisen luvalla valmistaja.

6.   VAATIMUKSET

6.1   Yleiset vaatimukset

6.1.1   Kaikkien kohtien 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä tämän säännön kohdassa 6 esitetyt vaatimukset.

6.1.2   Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että oikein asennettuna ja käyttäjän asianmukaisesti käyttämänä se toimii tyydyttävästi ja vähentää ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa.

6.1.3   Vyönauhat eivät saa muodostaa vaarallista asetelmaa.

6.1.4   Sellaisia aineita, joiden vedenhylkivyysominaisuudet vastaavat polyamidi 6:ta, ei saa käyttää mekaanisissa osissa, joiden toimintaan kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen vaikutus.

6.2   Jäykät osat

6.2.1   Yleistä

6.2.1.1   Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinnikkeissä ja vastaavissa ei saa olla teräviä reunoja, jotka saattaisivat aiheuttaa hankauksen aiheuttamaa nauhojen kulumista tai niiden katkeamisen.

6.2.1.2   Kaikki vyöasennelman osat, jotka ovat alttiina korroosiolle, on sopivalla tavalla suojattava sitä vastaan. Kohdan 7.2 mukaisesti tehdyn korroosiotestin jälkeen laitteessa ei saa olla asiantuntijan tarkastuksessa paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat heikentää laitteen asianmukaista toimintaa, eikä merkkejä merkittävästä korroosiosta.

6.2.1.3   Energian vaimentamiseen tai kuormaa kantamaan tai siirtämään tarkoitetut jäykät osat eivät saa olla helposti murtuvia.

6.2.1.4   Turvavyön jäykkien osien ja muovista tehtyjen osien on oltava siten sijoitettuja ja asennettuja, että moottoriajoneuvon ollessa tavanomaisessa käytössä ne eivät voi juuttua liikutettavan istuimen alle tai ajoneuvon oven väliin. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on suoritettava kohdassa 7.5.4 määritelty kylmähauraustesti. Jos jäykkien osien muovisissa suojuksissa tai pidikkeissä on testin jälkeen havaittavissa näkyviä halkeamia, koko muoviosa on poistettava ja sen jälkeen on tarkistettava, onko jäljelle jäävä asennelma edelleen turvallinen. Jos turvavyö osoittautuu edelleen turvalliseksi tai silmin havaittavia murtumia ei ole, on tarkastettava, täyttääkö turvavyö kohtien 6.2.2, 6.2.3 ja 6.4 testivaatimukset.

6.2.2   Vyölukko

6.2.2.1   Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellinen käyttö ei ole mahdollista. Tämä merkitsee muun muassa sitä, ettei lukko saa jäädä osittain lukittuneeseen asentoon. Vyön avausmenettelyn on oltava itsestään selvä. Käyttäjän kehon kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikkipinta-alan on oltava vähintään 20 cm2 ja leveyden vähintään 46 mm mitattuna enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspinnasta olevalla tasolla. Valjasvyön lukkojen osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on 20–40 cm2.

2

2

6.2.2.2   Vyölukon on ajoneuvon asennosta riippumatta oltava suljettuna silloinkin, kun se ei ole jännitettynä. Lukitus ei saa aueta epähuomiossa, vahingossa tai voimalla, joka on pienempi kuin 1 daN. Lukon on oltava helppokäyttöinen ja helposti lukittavissa. Käyttäjän on voitava avata lukko yhdellä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä silloin, kun lukkoon ei kohdistu jännitystä ja silloin kun siihen kohdistuu jännitys kohdassa 7.8.2 esitetyin tavoin. Kun kyse on asennelmista, jotka on tarkoitettu käytettäviksi uloimmissa etuistuimissa, lukuun ottamatta valjasvöitä, käyttäjän on lisäksi saatava lukko kiinnitettyä yhden käden yhdensuuntaisella yksinkertaisella liikkeellä. Vyölukko avataan painamalla joko nappia tai vastaavaa laitetta. Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat, kun painike on vapautusasennossa ja projisoituna tasolle, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: upotetun painikkeen pinta-ala vähintään 4,5 cm2 ja leveys vähintään 15 mm; ei-upotetun painikkeen pinta-ala vähintään 2,5 cm2 ja leveys vähintään 10 mm. Lukon avauspainikkeen pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu lukon osa ei saa olla tämän värinen. Kun istuimella istutaan, vyölukossa voi olla punainen varoitusvalo, jos se sammuu, kun turvavyö kiinnitetään. Jos lukon valaiseva valo on muun värinen kuin punainen, sen ei tarvitse sammua, kun turvavyö kiinnitetään. Tällaiset valot eivät saa valaista lukkoa siten, että se häiritsisi lukon avauspainikkeen tai varoitusvalon punaisen värin havaitsemista.

2

2

6.2.2.3   Vyölukon on kohdan 7.5.3 mukaisesti testattaessa toimittava tavanomaisesti.

6.2.2.4   Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä, ja ennen kohdassa 7.7 tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Valjasvyön lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa käyttämättä kaikkia kielekkeitä.

6.2.2.5   Kohdassa 7.8 esitetyssä testissä vyölukon avaamiseen tarvittava voima saa olla enintään 6 daN.

6.2.2.6   Lukon lujuus on testattava kohdan 7.5.1 ja tarvittaessa kohdan 7.5.5 mukaisesti. Lukko ei saa murtua, vääntyä pahoin tai irrota, kun sitä kuormitetaan vaaditulla voimalla.

6.2.2.7   Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa ja jos yhden asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen asennelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoille on suoritettava kohdissa 7.7 ja 7.8 tarkoitetut lujuus- ja aukaisutestit.

6.2.3   Vyönsäätölaite

6.2.3.1   Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan, tai sen on oltava siten suunniteltu, että käyttäjä ulottuu käsikäyttöiseen säätölaitteeseen istuessaan vaivattomasti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Vyötä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi.

6.2.3.2   Kustakin vyön säätölaitteesta on testattava kaksi näytettä kohdan 7.3 mukaisesti. Vyönauhan liukuma kunkin säätölaitenäytteen osalta saa olla enintään 25 mm ja kaikkien säätölaitteiden osalta yhteensä enintään 40 mm.

6.2.3.3   Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava kohdan 7.5.1 mukaisesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan vaaditulla kuormalla.

6.2.3.4   Kun suoritetaan kohdan 7.5.6 mukainen testi, ei käsikäyttöisten laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN.

6.2.4   Kiinnityslaitteet ja vyön korkeuden säätölaitteet

Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava kohdissa 7.5.1 ja 7.5.2 vahvistetulla tavalla. Varsinaisten korkeudensäätölaitteiden lujuus on testattava tämän säännön kohdassa 7.5.2 kuvatulla tavalla, jollei niitä ole testattu ajoneuvossa turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan säännön nro 14 (viimeisen muutetun version) mukaisesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan vaaditulla kuormalla.

6.2.5.   Kelauslaitteet

Kelauslaitteet on testattava, ja niiden on täytettävä jäljempänä eritellyt vaatimukset kohdissa 7.5.1 ja 7.5.2 tarkoitetut lujuustestit mukaan luettuina. (Näitä vaatimuksia ei sovelleta lukittumattomiin kelauslaitteisiin.)

6.2.5.1   Käsikäyttöisesti avautuva kelauslaite

6.2.5.1.1   Käsikäyttöisesti avautuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 25 mm.

6.2.5.1.2   Turvavyöasennelman vyönauhan on kelauduttava ulos käsikäyttöisesti avautuvasta kelauslaitteesta täyteen pituuteensa 6 mm tarkkuudella silloin, kun vyönauhaa kuormitetaan vähintään 1,4 daN:n ja enintään 2,2 daN:n voimalla nauhan tavanomaiseen vetosuuntaan.

6.2.5.1.3   Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti kohdassa 7.6.1 kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään korroosiotesti kohdan 7.2 mukaisesti ja sitten kohdassa 7.6.3 esitetty pölynsietotesti. Sen on tämän jälkeen suoriuduttava hyväksytysti vielä 5 000:stä ulos- ja sisäänkelauksen toimintajaksosta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä kohtien 6.2.5.1.1 ja 6.2.5.1.2 vaatimukset.

6.2.5.2   Automaattisesti lukittuvat kelauslaitteet

6.2.5.2.1   Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 30 mm. Turvavyön käyttäjän nojautuessa taaksepäin on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun käyttäjä nojautuu jälleen eteenpäin.

6.2.5.2.2   Jos kelauslaite on osa lantiovyötä, nauhan kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan kohdassa 7.6.4 määrätyllä tavalla nuken ja kelauslaitteen välisestä vyönauhan vapaasta osasta.

Jos kelauslaite on osa ylävartalon turvajärjestelmää, nauhan kelausvoiman on oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavalla mitattuna.

6.2.5.2.3   Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti kohdassa 7.6.1 kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään korroosiotesti kohdan 7.2 mukaisesti ja sitten kohdassa 7.6.3 esitetty pölynsietotesti. Sen on tämän jälkeen suoriuduttava hyväksytysti vielä 5 000:stä ulos- ja sisäänkelauksen toimintajaksosta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä kohtien 6.2.5.2.1 ja 6.2.5.2.2 vaatimukset.

6.2.5.3   Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet

6.2.5.3.1   Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä kohdan 7.6.2 mukaisesti testattaessa jäljempänä esitetyt vaatimukset. Kun kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa tämän säännön kohdan 2.14.4.1 mukaisesti, ainoastaan ajoneuvon hidastuvuutta koskevat eritelmät ovat voimassa.

6.2.5.3.1.1   Lukitsimen on toimittava, kun ajoneuvo saavuttaa hidastuvuuden 0,45 g (5) tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden tapauksessa tai hidastuvuuden 0,85 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden tapauksessa.

5

6.2.5.3.1.2   Lukitsin ei saa toimia, kun nauhan kiihtyvyys nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna on vähemmän kuin 0,8 g, kun kelauslaite on tyyppiä 4, tai vähemmän kuin 1,0 g, kun kelauslaite on tyyppiä 4N.

6.2.5.3.1.3   Lukitsin ei saa toimia, kun anturilaite on kallistettuna enintään 12° johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta.

6.2.5.3.1.4   Lukitsimen on toimittava, kun anturilaite on kallistettuna johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta yli 27°, kun kelauslaite on tyyppiä 4, tai yli 40°, kun kelauslaite on tyyppiä 4N.

6.2.5.3.1.5   Jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, kelauslaitteen rakenteella on varmistettava, että kelauslaite lukittuu automaattisesti, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen katkeaa. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan tarvitse täyttyä, jos kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite edellyttäen, että vain yksi lukittumistapa on riippuvainen ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin tai voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti.

6.2.5.3.2   Testattaessa kohdan 7.6.2 mukaisesti törmäyksessä lukittuvaa kelauslaitetta, jossa on monitoiminen lukittumistapa, joka perustuu myös vyönauhan liikkeeseen, laitteen on täytettävä edellä esitetyt vaatimukset ja lisäksi sen lukitsimen on toimittava, kun vyönauhan kiihtyvyys on vähintään 3,0 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna.

6.2.5.3.3   Kohdissa 6.2.5.3.1 ja 6.2.5.3.2 tarkoitetussa testissä vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukittumista olla enintään 50 mm mitattuna kohdassa 7.6.2.1 määrätystä pituudesta alkaen. Kohdassa 6.2.5.3.1.2 tarkoitetussa testissä lukitus ei saa tapahtua ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on kelautunut ulos kelauslaitteesta kohdassa 7.6.2.1 kohdassa määrätystä pituudesta alkaen.

6.2.5.3.4   Jos kelauslaite on osa lantiovyötä, nauhan kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan kohdassa 7.6.4 määrätyllä tavalla nuken ja kelauslaitteen välisestä vyönauhan vapaasta osasta.

Nauhan kelautumisvoiman on ylävartalon turvajärjestelmään tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos turvavyö sisältää kiristystä vähentävän laitteen, vähimmäiskelautumisvoima voidaan alentaa arvoon 0,05 daN vain silloin, kun kyseinen laite on käytössä. Jos nauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, sisäänkelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen välisestä nauhan vapaasta osasta.

Jos vyöhön kuuluu laite, joka automaattisen tai käsikäyttöisen toiminnan aikana estää nauhaa kelautumasta täysin sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa.

Jos asennelmaan kuuluu kiristystä vähentävä laite, edellä kuvattu vyönauhan kelautumisvoima on mitattava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä silloin, kun näitä vaatimuksia arvioidaan ennen kohdan 6.2.5.3.5 mukaisia kestävyystestejä ja niiden jälkeen.

6.2.5.3.5   Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti kohdassa 7.6.1 kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään korroosiotesti kohdan 7.2 mukaisesti ja sitten kohdassa 7.6.3 esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n (kaikkiaan 45 000:n) ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta.

Jos asennelma sisältää kiristystä vähentävän laitteen, edellä mainitut testit on suoritettava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä.

Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä kohtien 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 ja 6.2.5.3.4 vaatimukset.

6.2.5.4   Kelauslaitteiden on täytettävä molemmat seuraavista vaatimuksista kohdan 6.2.5.3.5 mukaisen kestävyystestin jälkeen ja välittömästi kohdan 6.2.5.3.4 mukaisen kelausvoiman mittaamisen jälkeen:

| 6.2.5.4.1 | Kun kelauslaitteita, automaattisesti lukittuvia kelauslaitteita lukuun ottamatta, testataan kohdan 7.6.4.2 mukaisesti, niiden on kyettävä estämään liikkumavaran syntyminen ylävartalon ja vöiden väliin. |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

Kun kelauslaitteita, automaattisesti lukittuvia kelauslaitteita lukuun ottamatta, testataan kohdan 7.6.4.2 mukaisesti, niiden on kyettävä estämään liikkumavaran syntyminen ylävartalon ja vöiden väliin.

| 6.2.5.4.2 | Kun lukko on avattu kielekkeen vapauttamiseksi, kelauslaitteen on yksin kyettävä kelaamaan vyönauha kokonaisuudessaan sisään. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

Kun lukko on avattu kielekkeen vapauttamiseksi, kelauslaitteen on yksin kyettävä kelaamaan vyönauha kokonaisuudessaan sisään.

6.2.6   Esikuormituslaite

6.2.6.1   Kohdan 7.2 mukaisesti suoritetun korroosiotestin jälkeen esikuormituslaitteen (varustettuna laitteeseen alkuperäisillä pistokkeilla kiinnitetyllä törmäysanturilla mutta ilman pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti.

6.2.6.2   On tarkastettava, että laitteen tahaton käyttö ei aiheuta käyttäjälle ruumiinvamman vaaraa.

6.2.6.3   Kun käytetään pyroteknisiä esikuormituslaitteita:

| 6.2.6.3.1 | Esikuormituslaite ei kohdan 7.9.1 mukaisesti suoritetun käsittelyn jälkeen saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta, ja laitteen on toimittava tavanomaisesti. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

Esikuormituslaite ei kohdan 7.9.1 mukaisesti suoritetun käsittelyn jälkeen saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta, ja laitteen on toimittava tavanomaisesti.

| 6.2.6.3.2 | On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materiaaleja. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materiaaleja.

6.3   Nauhat

6.3.1   Yleistä

6.3.1.1   Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä käyttäjän keholle aiheutuva kuormitus jakautuu mahdollisimman tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessakaan kierry. Nauhojen on pystyttävä vaimentamaan ja siirtämään energiaa. Nauhojen on oltava siten viimeisteltyjä, etteivät ne voi purkautua käytössä.

6.3.1.2   Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan voimalla 980 daN + 100/– 0 daN. Leveys mitataan kohdassa 7.4.3 kuvatun testin mukaisesti siten, että vetolaite pysäytetään edellä mainitun kuormituksen kohdalla. (6)

6

6.3.2   Lujuus huoneilmakäsittelyn jälkeen

Kun kahta vyönauhan näytekappaletta on käsitelty kohdan 7.4.1.1 mukaisesti, vyönauhan kohdan 7.4.2 mukaisesti määritetyn murtokuormituksen on oltava vähintään 1 470 daN. Kahden näytekappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 prosenttia suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.

6.3.3   Lujuus erityiskäsittelyn jälkeen

Jollakin kohdassa 7.4.1 tarkoitetulla tavalla (lukuun ottamatta kohtaa 7.4.1.1) käsiteltyyn kahteen vyönauhan näytekappaleeseen kohdistuvan murtokuormituksen on oltava vähintään 75 prosenttia kuormitusten kohdassa 6.3.2 tarkoitetussa testissä mitatusta keskiarvosta ja vähintään 1 470 daN. Tutkimuslaitos voi jättää suorittamatta yhden tai useamman edellä tarkoitetuista testeistä, jos se katsoo vyönauhassa käytetyn nauhamateriaalin tai muiden tietojen perusteella nämä testit tarpeettomiksi.

6.4   Vyöasennelma tai turvajärjestelmä

6.4.1   Dynaaminen testi

6.4.1.1   Vyöasennelmalle tai turvajärjestelmälle on tehtävä dynaaminen testi kohdan 7.7 mukaisesti.

6.4.1.2   Dynaaminen testi tehdään kahdelle aikaisemmin kuormittamattomalle vyöasennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia asennelmia, jolloin dynaaminen testi tehdään yhteen istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille turvajärjestelmille. Testattavien asennelmien lukkojen on täytynyt täyttää kohdan 6.2.2.4 vaatimukset. Kun on kyse kelauslaitteella varustetuista turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä kohdassa 7.6.3 esitetty pölynsietotesti. Kun on kyse pyroteknisiä toimintamenetelmiä käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista turvavöistä tai turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä kohdassa 7.9.1 määrätyllä tavalla.

6.4.1.2.1   Sen jälkeen, kun turvavöille on tehty kohdassa 7.2 kuvattu korroosiotesti, turvavöiden lukoille on tehtävä vielä 500 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

6.4.1.2.2   Kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on tehtävä kohdan 6.2.5.2 tai 6.2.5.3 mukaiset testit. Jos kelauslaitteelle on kuitenkin jo tehty kohdan 6.4.1.2.1 mukainen korroosiotesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa.

6.4.1.2.3   Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi kohdassa 2.14.6 määritellyn korkeudensäätölaitteen kanssa, testi on tehtävä siten, että laite on säädetty testistä vastaavan tutkimuslaitoksen valitsemiin epäsuotuisimpiin asentoihin. Seuraavissa tapauksissa toimitaan kuitenkin seuraavasti:

| 6.4.1.2.3.1 | Jos vyön korkeudensäätölaite on osa säännön nro 14 mukaisesti hyväksyttyä vyön kiinnityspistettä, testistä vastaava tutkimuslaitos voi harkintansa mukaan soveltaa kohdan 7.7.1 määräyksiä. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1

Jos vyön korkeudensäätölaite on osa säännön nro 14 mukaisesti hyväksyttyä vyön kiinnityspistettä, testistä vastaava tutkimuslaitos voi harkintansa mukaan soveltaa kohdan 7.7.1 määräyksiä.

| 6.4.1.2.3.2 | Jos joustava olkakorkeuden säätölaite on vyön osa, se on testattava turvajärjestelmänä ja testistä vastaavan tutkimuslaitoksen on sovellettava kohdan 7.7.1 määräyksiä, jotka koskevat ajoneuvon sen rakenteen testausta, johon turvajärjestelmä tavallisesti asennetaan. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2

Jos joustava olkakorkeuden säätölaite on vyön osa, se on testattava turvajärjestelmänä ja testistä vastaavan tutkimuslaitoksen on sovellettava kohdan 7.7.1 määräyksiä, jotka koskevat ajoneuvon sen rakenteen testausta, johon turvajärjestelmä tavallisesti asennetaan.

6.4.1.2.4   Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä, kohdassa 6.4.1.3.2 tarkoitettu vähimmäissiirtymä voidaan pienentää puoleen. Tätä testiä varten esikuormituslaitteen on oltava toiminnassa.

6.4.1.2.5   Jos turvavyö on varustettu kiristystä vähentävällä laitteella, turvavyölle on tehtävä kestävyystesti laitteen ollessa käytössä kohdan 6.2.5.3.5 mukaisesti ennen dynaamista testiä. Dynaaminen testi tehdään sen jälkeen siten, että kiristystä vähentävä laite on käytössä.

6.4.1.3   Testin aikana on seuraavien vaatimusten täytyttävä:

6.4.1.3.1   Mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä vyöasennelmasta tai turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua, eikä lukko tai lukitus- tai säätölaite saa avautua lukituksestaan.

6.4.1.3.2   Lantiovyöllä kiinnitetyn nuken siirtymän eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä kiinnitetyn nuken siirtymän eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion ja 100–300 mm rinnan tasolta mitattuna. Valjasvöiden tapauksessa edellä määritellyt vähimmäissiirtymät voidaan lyhentää puoleen. Nämä siirtymät mitataan tämän säännön liitteen 7 kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä.

6.4.1.3.3   Kun on kyse turvavyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvon sivulla olevassa etuistuimessa, jonka edessä on suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suurempi kuin kohdassa 6.4.1.3.2 vahvistettu siirtymä, jos rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään 24 km/h.

6.4.1.3.4   Kun kyse on istuinpaikasta, joka ei ole ajoneuvon sivulla oleva etuistuinpaikka ja jonka edessä on suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suurempi kuin kohdassa 6.4.1.3.2 vahvistettu siirtymä, jos rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään 24 km/h testeissä, jotka tehdään turvatyynyn kanssa ajoneuvomaisessa ympäristössä, joka vastaa turvatyynyn asennus- ja kiinnityspisteiden koordinaatteja ajoneuvossa.

6.4.1.4   Kun kyseessä on turvajärjestelmä:

6.4.1.4.1   Rintavertailukohdan siirtymä saa ylittää kohdassa 6.4.1.3.2 määritellyn arvon, jos voidaan osoittaa joko laskemalla tai uudella testillä, ettei mikään dynaamisessa testissä käytetyn nuken ylävartalon tai pään osa olisi joutunut kosketuksiin minkään ajoneuvon etuosan jäykän osan kanssa, lukuun ottamatta seuraavia:

| 6.4.1.4.1.1 | Kuljettajan tapauksessa rintakehän kosketus ohjauslaitteistoon sallitaan, jos laitteisto vastaa säännön nro 12 vaatimuksia eikä kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia varten istuimen katsotaan olevan jossakin kohdassa 7.7.1.5 määritellyssä asennossa. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1

Kuljettajan tapauksessa rintakehän kosketus ohjauslaitteistoon sallitaan, jos laitteisto vastaa säännön nro 12 vaatimuksia eikä kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia varten istuimen katsotaan olevan jossakin kohdassa 7.7.1.5 määritellyssä asennossa.

| 6.4.1.4.1.2 | Muiden matkustajien tapauksessa pää tai rintakehä ei saa koskettaa mitään nuken etupuolella olevaa ajoneuvon jäykkää osaa. Lisäksi nuken pää ei saa koskettaa nuken polvia.
  Tätä arviointia varten katsotaan testattavan nuken istuimen ja tapauksen mukaan nuken edessä olevan istuimen olevan kohdassa 7.7.1.6 määritellyssä asennossa. Lukuun ottamatta kohdassa 2.8 määritellyn turvatyynyasennelman avautunutta rakennetta muut joustavat rakenteet, joiden Shore A -kovuus on pienempi kuin 50, voidaan poistaa sen osoittamiseksi, että nuken pää tai rintakehä ei testin aikana kosketa peitettyjä tai pehmustettuja osia. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2

Muiden matkustajien tapauksessa pää tai rintakehä ei saa koskettaa mitään nuken etupuolella olevaa ajoneuvon jäykkää osaa. Lisäksi nuken pää ei saa koskettaa nuken polvia.

Tätä arviointia varten katsotaan testattavan nuken istuimen ja tapauksen mukaan nuken edessä olevan istuimen olevan kohdassa 7.7.1.6 määritellyssä asennossa. Lukuun ottamatta kohdassa 2.8 määritellyn turvatyynyasennelman avautunutta rakennetta muut joustavat rakenteet, joiden Shore A -kovuus on pienempi kuin 50, voidaan poistaa sen osoittamiseksi, että nuken pää tai rintakehä ei testin aikana kosketa peitettyjä tai pehmustettuja osia.

6.4.1.4.2   Ajoneuvossa, joissa käytetään tällaisia laitteita, kaikilla istuimilla matkustavien ajoneuvosta ulospääsyn mahdollistavia siirto- ja lukitusjärjestelmiä on voitava käyttää dynaamisen testin jälkeen edelleen käsin.

6.4.1.5   Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poikkeuksellisesti olla suurempia kuin kohdassa 6.4.1.3.2 esitetään, jos istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelletaan säännön nro 14 kohdassa 7.4 määrättyä poikkeusta.

6.4.2   Lujuus kulutuskäsittelyn jälkeen

6.4.2.1   Molempien kohdan 7.4.1.6 kohdan mukaisesti käsiteltyjen näytteiden vetomurtolujuus on arvioitava kohdissa 7.4.2 ja 7.5 kuvatulla tavalla. Sen on oltava vähintään 75 prosenttia vetomurtolujuuden keskiarvosta, joka on määritetty kulumattomille vyönauhoille tehtyjen testien aikana, ja vähintään yhtä suuri kuin testattaville osille määritelty vähimmäiskuorma. Kahden näytteen vetomurtolujuuden välinen ero ei saa olla yli 20 prosenttia suurimmasta mitatusta vetomurtolujuudesta. Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä vetomurtolujuus testataan ainoastaan vyönauhanäytteillä (kohta 7.4.2). Tyypin 3 menettelyissä vetomurtolujuus testataan vyönauhalla ja siihen kuuluvilla metallikomponenteilla (kohta 7.5).

6.4.2.2   Turvavyöasennelman osat, joille tehdään kulutuskäsittely, luetellaan seuraavassa taulukossa, ja osille mahdollisesti soveltuvat menettelytyypit on merkitty x-kirjaimella. Kutakin menettelyä varten käytetään uutta näytettä.

| | Menettely 1 | Menettely 2 | Menettely 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinnityslaite | — | — | x |
| Nauhanohjain tai hihnapyörä | — | x | — |
| Vyölukon lenkki | — | x | x |
| Säätölaite | x | — | x |
| Vyönauhaan ommellut osat | — | — | x |
| Joustava olkakorkeuden säätölaite | x | — | — |

Menettely 1

Menettely 2

Menettely 3

Kiinnityslaite

—

—

x

Nauhanohjain tai hihnapyörä

—

x

—

Vyölukon lenkki

—

x

x

Säätölaite

x

—

x

Vyönauhaan ommellut osat

—

—

x

Joustava olkakorkeuden säätölaite

x

—

—

7.   TESTIT

7.1   Turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksyntää varten toimitettujen näytekappaleiden käyttö (ks. tämän säännön liite 13)

7.1.1   Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa kohdassa 7.5.4 tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestävyystestiä, vyön korroosiotestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen.

7.1.2   Vyölukon tarkastusta ja lujuustestiä sekä kiinnityslaitteiden kiinnityksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä.

7.1.3   Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen toimintaa koskeva testi suoritetaan toisella näistä näytekappaleista.

7.1.4   Vyönäytettä käytetään vyönauhan murtolujuuden testaamiseen. Osa tästä näytteestä säilytetään niin kauan kuin hyväksyntä on voimassa.

7.2   Korroosiotesti

7.2.1   Asetetaan testauskammioon täydellinen turvavyöasennelma tämän säännön liitteen 12 mukaisesti. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm:llä. Altistustestin on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, lukuun ottamatta lyhyitä taukoja, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi.

7.2.2   Testin lopuksi asennelma on mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi pestävä varovasti tai upotettava puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila saa olla enintään 38 °C. Sen jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24 tunnin ajan ennen kohdassa 6.2.1.2 tarkoitetun tarkastuksen suorittamista.

7.3   Mikrosiirtymätesti (ks. tämän säännön liitteen 11 kuva 3)

7.3.1   Näytteet, joille tehdään mikrosiirtymätesti, on pidettävä ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan tilassa, jonka lämpötila on 20 ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Testi tehdään lämpötilassa 15–30 °C.

7.3.2   Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai alaspäin kuten ajoneuvossa.

7.3.3   Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa vyönauhaa 5 daN:n voimalla. Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm:n matkalla (ks. kuva).

7.3.4   Jos vyössä on varanauhana toimiva vapaapäinen osuus, sitä ei saa millään tavoin kiinnittää kuormitettavaan vyönauhan osaan.

7.3.5   Kun vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeuduttava säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu ajoneuvossa. Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään. Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla kuin ajoneuvossa.

7.3.6   Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle tehdään 20 edestakaisen liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukaisesti.

7.3.7   Tehdään 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilahdusmatkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa kuormitetaan 5 daN:n kuormalla ainoastaan se aika, joka kuluu 100 ± 20 mm:n siirtymään puolijaksoa kohti.

7.4   Vyönauhojen käsittely ja vetomurtolujuustesti (staattinen testi)

7.4.1   Vyönauhojen käsittely murtolujuustestiä varten

Kohdassa 3.2.2.3 tarkoitetut nauhasta leikatut näytteet käsitellään seuraavasti:

7.4.1.1   Lämpötilan ja kosteuden säätely

Vyönauha käsitellään standardin ISO 139:2005 mukaisesti käyttäen vakioilmasto-olosuhteita tai vaihtoehtoisia vakioilmasto-olosuhteita. Jos testiä ei tehdä välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojen säiliöstä poistamisen jälkeen.

7.4.1.2   Valokäsittely

7.4.1.2.1   Sovelletaan suositusta ISO 105-B02 (1994/Amd2:2000). Vyönauha on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue Dye No. 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla.

7.4.1.2.2   Altistuksen jälkeen nauha käsitellään kohdan 7.4.1.1 mukaisesti. Jos testiä ei tehdä välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauhat poistetaan käsittelystä.

7.4.1.3   Kylmäkäsittely

7.4.1.3.1   Nauha käsitellään kohdan 7.4.1.1 mukaisesti.

7.4.1.3.2   Tämän jälkeen nauha asetetaan puolentoista tunnin ajaksi tasaiselle alustalle kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on – 30 ± 5 °C. Sen jälkeen se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino, joka on jäähdytetty lämpötilaan – 30 ± 5 °C. Vyönauhaa pidetään 30 minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino poistetaan, ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauhat on poistettu kaapista.

7.4.1.4   Lämpökäsittely

7.4.1.4.1   Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan lämpökaapissa, jossa ilman lämpötila on 60 ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 prosenttia.

7.4.1.4.2   Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun hihna poistetaan lämpökaapista.

7.4.1.5   Vesikäsittely

7.4.1.5.1   Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan täysin upotettuna tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ± 5 °C ja johon on lisätty hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä tahansa testattavalle kuidulle sopivaa ainetta.

7.4.1.5.2   Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on otettu pois vedestä.

7.4.1.6   Kulutuskäsittely

7.4.1.6.1   Kulutuskäsittely on tehtävä jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Menettelyn 1 mukaista kulutuskäsittelyä (kohta 7.4.1.6.4.1) ei kuitenkaan tarvitse tehdä vyönsäätölaitteelle, jolle tehty mikrosiirtymätesti (kohta 7.3) osoittaa, että vyönauhan siirtymä on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta. Testilaite on säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan nähden pysyy likimain muuttumattomana.

7.4.1.6.2   Näytteet käsitellään kohdan 7.4.1.1 mukaisesti. Kulutuskäsittelyn aikana ympäröivän lämpötilan on oltava 15–30 °C.

7.4.1.6.3   Seuraavassa taulukossa annetaan kutakin kulutusmenettelyä koskevat yleiset vaatimukset.

| | Kuorma (daN) | Taajuus (Hz) | Toimintajaksojen määrä | Siirtymä (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Menettely 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Menettely 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Menettely 3 (*1) | 0–5 | 0,5 | 45 000 | — |

Kuorma (daN)

Taajuus (Hz)

Toimintajaksojen määrä

Siirtymä (mm)

Menettely 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Menettely 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Menettely 3 (*1)

*1

0–5

0,5

45 000

—

Taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä tarkoittaa vyönauhan edestakaisten liikkeiden matkaa.

7.4.1.6.4   Kulutusmenettelyt

7.4.1.6.4.1   Menettely 1: kun nauha liukuu säätölaitteen läpi.

Vyönauhan toiseen päähän kohdistetaan tasainen 2,5 daN:n pystysuora kuormitus. Toiseen päähän kiinnitetään laite, joka kohdistaa nauhaan vaakatasossa edestakaisen liikkeen.

Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus pysyy kuormitettuna (ks. tämän säännön liitteen 11 kuva 1).

7.4.1.6.4.2   Menettely 2: kun nauhan suunta muuttuu sen kulkiessa jäykän osan läpi.

Vyönauhan kulmat on säilytettävä testin aikana tämän säännön liitteen 11 kuvan 2 mukaisesti.

Vyönauhaa on kuormitettava tasaisella 0,5 daN:n voimalla.

Jos vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan jäykän osan läpi, 0,5 daN:n kuormitusta voidaan lisätä, kunnes vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm jäykän osan läpi.

7.4.1.6.4.3   Menettely 3: kun vyönauha on kiinnitetty jäykkään osaan ompelemalla tai vastaavalla tavalla.

Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ± 20 mm, ja nauhaa on kuormitettava 5 daN:n voimalla ainoastaan 100 ± 20 mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. tämän säännön liitteen 11 kuva 3).

7.4.2   Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)

7.4.2.1   Testi tehdään aina kahdelle uudelle riittävän pitkälle vyönauhan näytekappaleelle, joka on käsitelty kohdan 7.4.1 määräysten mukaisesti.

7.4.2.2   Kukin nauha kiinnitetään vetolujuuden testauslaitteen liittimiin. Liittimien on oltava sellaiset, etteivät ne aiheuta nauhan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeuden on oltava noin 100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm.

7.4.2.3   Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja murtokuormitus kirjataan.

7.4.2.4   Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10 mm:n etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä ja tehdään uusi testi toisella näytekappaleella.

7.4.3   Leveys kuormitettuna

7.4.3.1   Testi tehdään aina kahdelle uudelle riittävän pitkälle vyönauhan näytekappaleelle, joka on käsitelty kohdan 7.4.1 määräysten mukaisesti.

7.4.3.2   Kukin nauha kiinnitetään vetolujuuden testauslaitteen liittimiin. Liittimien on oltava sellaiset, etteivät ne aiheuta nauhan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeuden on oltava noin 100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm.

7.4.3.3   Kun kuormitus saavuttaa arvon 980 + 100/– 0 daN, laite pysäytetään ja mittaus suoritetaan viiden sekunnin kuluessa. Testi on tehtävä vetolujuustestistä erillisenä.

7.5   Jäykkiä osia sisältävien vyön komponenttien testi

7.5.1   Vyölukko ja säätölaite kiinnitetään vetolaitteeseen niistä asennelman osista, joihin ne on tavanomaisesti kiinnitetty, ja kuormitusta lisätään arvoon 980 daN saakka.

Valjasvöiden tapauksessa lukko on kiinnitettävä testauslaitteistoon lukkoon kiinnitetyillä vyönauhoilla ja kielekkeellä tai kahdella lukon geometriseen keskipisteeseen nähden likimain symmetrisesti sijaitsevalla kielekkeellä. Jos lukko tai säätölaite kuuluu vyön kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhteiseen osaan, lukko tai säätölaite on testattava yhdessä kiinnityslaitteen kanssa kohdan 7.5.2 mukaisesti, lukuun ottamatta kelauslaitteita, joiden ylemmässä vyön kiinnityspisteessä on nauhapyörä tai nauhanohjain, jolloin kuormituksen on oltava 980 daN ja kelauslaitteeseen kelatun vyönauhan pituuden on vastattava pituutta, joka saadaan lukitsemalla vyönauha kelattuna täyteen pituuteensa vähennettynä 450 mm:llä.

7.5.2   Kiinnityslaitteet ja kaikki vyön korkeuden säätölaitteet testataan kohdan 7.5.1 tarkoitetuin tavoin, mutta kuormituksen on oltava 1 470 daN ja – ottaen huomioon kohdan 7.7.1 toisen virkkeen määräykset – testaus suoritetaan niissä kaikkein epäedullisimmissa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä ajoneuvossa, kun turvavyö on asennettu siihen oikealla tavalla. Kelauslaitteet on testattava niin, että vyönauha on kelattu täysin ulos.

7.5.3   Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on – 10 ± 1 °C. Välittömästi kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet kiinnitetään käsin yhteen.

7.5.4   Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on – 10 ± 1 °C. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen vuorollaan tasaiselle jäykälle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden kanssa kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg:n painoisen kappaleen vaakasuoralle pinnalle. Kylmäkaapista poistamisen jälkeen 30 sekunnin kuluessa annetaan 18 kg:n painoisen teräskappaleen pudota vapaasti 300 mm:n korkeudelta kyseisen osan päälle. 18 kg:n kappaleen törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on oltava 10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm kappaleen keskiviivaa pitkin. Toista näytettä testataan siten, että käyrän tangon akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toista näytettä 90°:n kulmassa vyönauhaan nähden.

7.5.5   Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia, on kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet on säädetty keskiasentoonsa. Kutakin vyönauhaa kuormitetaan samanaikaisesti voimalla 1 470 daN. Kuormitus suunnataan kohdan 7.7.1 mukaisesti. Tämän säännön liitteessä 10 esitetään tähän testiin sopiva laite.

7.5.6   Kun testataan käsikäyttöisiä säätölaitteita, vyönauhaa on vedettävä tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm:n/s nopeudella ottaen huomioon tavanomaiset käyttöolosuhteet. Testissä mitataan suurin esiintyvä voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään 0,1 daN:iin. Testi tehdään vyönauhan molempiin kulkusuuntiin säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalla tehdään 10 edestakaista liikettä.

7.6   Lisätestit kelauslaitteella varustetuille turvavöille

7.6.1   Kelausmekanismin kestävyys

7.6.1.1   Nauhaa kelataan ulos, ja sen annetaan kelautua sisään vaadittavien toimintajaksojen verran siten, että toimintajaksoja on enintään 30 minuutissa. Törmäyksessä lukittuvissa kelauslaitteissa lukitsin aktivoidaan joka viidennellä uloskelauskerralla niin, että laite lukittuu.

Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä eri nauhan pituudella eli silloin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa jäljellä 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia vyönauhan kokonaispituudesta. Jos vyönauhan pituus ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on sovitettava viimeiseen 900 mm:n osuuteen vyönauhasta, joka voidaan kelata kelauslaitteesta.

7.6.1.2   Tämän säännön liitteessä 3 esitetään kohdassa 7.6.1.1 tarkoitettuja testejä varten sopiva laite.

7.6.2   Törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukitus

7.6.2.1   Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä vyönauhaa 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1   Kun kelauslaitteen lukitus perustuu nauhan liikkeeseen, uloskelautumisen on tapahduttava siihen suuntaan, johon se tavanomaisesti tapahtuu kelauslaitteen ollessa asennettuna ajoneuvoon.

7.6.2.1.2   Testattaessa kelauslaitteiden herkkyyttä ajoneuvon hidastuvuuden suhteen testi tehdään nauha kelattuna ulos edellä esitetyn mukaisesti kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti siten, että akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla. Jos asennustapaa ei ole ilmoitettu, testin suorittajan on tiedusteltava sitä turvavyön valmistajalta. Hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos valitsee toisen testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset.

7.6.2.2   Tämän säännön liitteessä 4 esitetään kohdassa 7.6.2.1 kuvattuihin testeihin sopiva laite. Tällaisen laitteen on oltava suunniteltu siten, että vaadittu kiihtyvyys saavutetaan ennen kuin nauha on kelautunut kelauslaitteesta enempää kuin 5 mm ja että kelautuminen tapahtuu niin, että keskimääräinen kiihtyvyyden lisäys on vähintään 55 g/s (7) ja enintään 150 g/s testattaessa herkkyyttä vyönauhan liikkeen suhteen ja vähintään 25 g/s ja enintään 150 g/s testattaessa herkkyyttä ajoneuvon nopeuden hidastumisen suhteen.

7

7.6.2.3   Kohtien 6.2.5.3.1.3 ja 6.2.5.3.1.4 vaatimusten testauksessa kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää kallistetaan enintään 2 astetta sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Vaatimustenmukaisuus varmistetaan toistamalla testi kallistaen pöytää muihin suuntiin.

7.6.3   Pölynsietotesti

7.6.3.1   Kelauslaite sijoitetaan testikammioon tämän säännön liitteen 5 mukaisesti. Laite on kiinnitettävä siten, että sen suuntaus on sama kuin ajoneuvoon asennettuna. Testikammiossa on oltava kohdan 7.6.3.2 vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Kelauslaitteesta kelataan nauhaa ulos 500 mm, ja nauha pidetään uloskelattuna. Nauhalle on kuitenkin tehtävä yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölynpuhalluksen jälkeen 10 täydellistä sisään- ja uloskelausta. Pölyä liikutetaan viiden tunnin aikana joka kahdeskymmenes minuutti viiden sekunnin ajan kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla, jota puhalletaan läpimitaltaan 1,5 ± 0,1 mm:n aukosta paineella 5,5 · 105 ± 0,5 · 105 Pa.

5

5

7.6.3.2   Kohdassa 7.6.3.1 tarkoitetussa testissä käytetään pölynä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskokojakauma on seuraava:

| a) | läpäisee 150 μm:n aukon, langan läpimitta 104 μm: 99–100 prosenttia |
| --- | --- |

a)

läpäisee 150 μm:n aukon, langan läpimitta 104 μm: 99–100 prosenttia

| b) | läpäisee 105 μm:n aukon, langan läpimitta 64 μm: 76–86 prosenttia |
| --- | --- |

b)

läpäisee 105 μm:n aukon, langan läpimitta 64 μm: 76–86 prosenttia

| c) | läpäisee 75 μm:n aukon, langan läpimitta 52 μm: 60–70 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

läpäisee 75 μm:n aukon, langan läpimitta 52 μm: 60–70 prosenttia.

7.6.4   Kelautumisvoimat

7.6.4.1   Kelautumisvoima mitataan siten, että asennelma on kiinnitettynä nukkeen samalla tavoin kuin kohdassa 7.7 kuvatussa dynaamisessa testissä. Nauhan kiristysvoima mitataan mahdollisimman läheltä nauhan ja nuken kosketuskohtia (mutta juuri ja juuri erillään siitä), kun nauhaa kelataan noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. Jos turvavyöhön kuuluu kiristystä vähentävä laite, kelautumisvoima ja vyönauhan kiristys on mitattava kiristystä vähentävän laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä.

7.6.4.2   Ennen kohdassa 7.7 kuvatun dynaamisen testin suorittamista istuma-asennossa olevaa nukkea, joka on puettu puuvillapaitaan, kallistetaan eteenpäin siihen asti, että 350 mm vyönauhaa on kelautunut kelauslaitteesta. Tämän jälkeen nukke päästetään takaisin alkuperäiseen asentoon.

7.7   Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaaminen testi

7.7.1   Asennelma asennetaan tämän säännön liitteen 6 kuvassa 1 määriteltyyn vaunuun, joka on varustettu istuimella ja yleisen käytön kiinnityspisteillä. Jos turvavyö kuitenkin on tarkoitettu johonkin tiettyyn ajoneuvoon tai tiettyihin ajoneuvotyyppeihin, testit suorittava tutkimuslaitos määrittää nuken ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon valmistajan toimittamien tietojen perusteella. Jos vyö on varustettu kohdassa 2.14.6 määritellyllä vyön korkeuden säätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitystavan on oltava sama kuin ajoneuvon rakenteessa.

Jos ajoneuvotyypille on tehty dynaaminen testi, sitä ei tässä tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, jos kukin kiinnityspiste on alle 50 mm:n etäisyydellä testatun vyön vastaavasta kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti osoittaa testausta varten hypoteettiset kiinnityspisteet, jotta testi kattaisi mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspisteitä.

7.7.1.1   Jos turvavyö tai turvajärjestelmä kuuluu osana asennelmaan, johon tyyppihyväksyntää on haettu turvajärjestelmänä, turvavyö on asennettava joko kohdassa 7.7.1 määritellyllä tavalla tai siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti asennetaan, ja kyseinen osa on kiinnitettävä tukevasti testivaunuun kohdissa 7.7.1.2–7.7.1.6 määrätyllä tavalla.

Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta turvavyöstä tai turvajärjestelmästä, jotka koostuvat muista kuin itse turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinnitettävä testivaunuun kohtien 7.7.1.2–7.7.1.6 mukaisesti.

Jos näitä laitteita ei voida testata testivaunulla, valmistaja voi vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän säännön vaatimuksia, käyttämällä tavanomaista etutörmäystestiä nopeudella 50 km/h noudattaen standardin ISO 3560:1975 menettelyä.

7.7.1.2   Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai turvavöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen tavanomainen muodonmuutos vähene. Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka rajoittamalla nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä jalkoja lukuun ottamatta voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana. Poistetut rakenneosat saa korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, jos ne eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä.

7.7.1.3   Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta vähintään 500 mm:n etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinnityspisteistä. Rakenne on kiinnitettävä kiinnityspisteiden takaa riittävän kaukaa siten, että se täyttää kohdan 7.7.1.2 vaatimukset.

7.7.1.4   Ajoneuvon istuimet on asennettava ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon, jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää rakenteen lujuuden kannalta kaikkein epäedullisimpana ja joka vastaa nuken sijoittamista ajoneuvoon. Istuimien asennot on ilmoitettava selosteessa. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai, tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että luokkien M1 ja N1 ajoneuvoissa selkänojakulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdollisimman lähellä 15 asteen kulmaa.

1

1

7.7.1.5   Kohdissa 6.4.1.4.1 ja 6.4.1.4.1.1 tarkoitettujen vaatimusten arvioimiseksi istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein etummaisimmassa ajoasennossa.

7.7.1.6   Kohdissa 6.4.1.4.1 ja 6.4.1.4.1.2 tarkoitettujen vaatimusten arvioimiseksi istuin on säädettävä seuraavasti:

| 7.7.1.6.1 | Etumatkustajan istuimet: Etumatkustajan istuimen on oltava nuken mittojen mukaisessa etummaisimmassa ajoasennossaan. Istuimien asennot on ilmoitettava selosteessa. |
| --- | --- |

7.7.1.6.1

Etumatkustajan istuimet: Etumatkustajan istuimen on oltava nuken mittojen mukaisessa etummaisimmassa ajoasennossaan. Istuimien asennot on ilmoitettava selosteessa.

| 7.7.1.6.2 | Takaistuimet: Takana istuvien matkustajien istuinpaikan testaamisessa istuinpaikan katsotaan olevan asetettuna istuimen R-pisteiden mukaisesti. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, selkänojan kulma on säädettävä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen avulla niin, että ylävartalokulma on mahdollisimman lähellä arvoa 10°.
  Testattavan istuinpaikan edessä oleva istuinpaikka on säädettävä pituus- ja korkeussuunnassa keskiasentoonsa tai sitä lähimpään lukitusasentoon. Jos tämän istuimen selkänojaa voidaan säätää, selkänojan kulma on säädettävä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen avulla niin, että ylävartalokulma on mahdollisimman lähellä arvoa 10°.
  Tämä voidaan osoittaa CAD-ohjelmalla määritetyllä profiililla tai sijoittelua ajoneuvon sisällä edustavalla piirustuksella. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2

Takaistuimet: Takana istuvien matkustajien istuinpaikan testaamisessa istuinpaikan katsotaan olevan asetettuna istuimen R-pisteiden mukaisesti. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, selkänojan kulma on säädettävä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen avulla niin, että ylävartalokulma on mahdollisimman lähellä arvoa 10°.

Testattavan istuinpaikan edessä oleva istuinpaikka on säädettävä pituus- ja korkeussuunnassa keskiasentoonsa tai sitä lähimpään lukitusasentoon. Jos tämän istuimen selkänojaa voidaan säätää, selkänojan kulma on säädettävä kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen avulla niin, että ylävartalokulma on mahdollisimman lähellä arvoa 10°.

Tämä voidaan osoittaa CAD-ohjelmalla määritetyllä profiililla tai sijoittelua ajoneuvon sisällä edustavalla piirustuksella.

7.7.1.7   Jos näitä laitteita ei voida testata testivaunulla, valmistaja voi kohtien 7.7.1.5 ja 7.7.1.6 soveltamisen sijaan osoittaa, että laite vastaa tämän säännön vaatimuksia, tekemällä tavanomaisen etutörmäystestin nopeudella 50 km/h noudattaen standardin ISO 3560:2013 menettelyä.

7.7.1.8   Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikaisesti.

7.7.1.9   Valjasvyöjärjestelmän dynaaminen testi on tehtävä ilman siihen mahdollisesti kuuluvaa haarahihnaa (haarahihna-asennelmaa).

7.7.2   Vyöasennelma kiinnitetään tämän säännön liitteessä 7 esitettyyn nukkeen seuraavasti: Nuken selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm paksu levy. Vyö sovitetaan tukevasti nuken mittojen mukaan. Levy poistetaan ja nukke sijoitetaan niin, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen selkänojaa vasten. Tarkastetaan, ettei näiden kahden osan kiinnitysmenetelmä voi vähentää lukon toiminnan luotettavuutta.

7.7.3   Vyönauhojen vapaiden päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteesta, jotta luistamisvaraa on riittävästi.

7.7.4   Hidastus- ja kiihdytyslaitteet

Hakijan on valittava toinen seuraavista laitteista:

7.7.4.1   Hidastustestilaite

Vaunua on liikutettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman työntövoimaa nopeudella 50 ± 1 km/h ja että nukke pysyy paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 40 cm ± 5 cm. Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun hidastamiseen on käytettävä tämän säännön liitteessä 6 kuvattua laitetta tai muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä seuraavassa vahvistettavat vaatimukset.

Testivaunun, joka on painotettu hitausmassoilla niin, että sen massa on turvavöiden testeissä yhteensä 455 ± 20 kg ja turvajärjestelmien testeissä, jolloin vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, yhteensä 910 ± 40 kg, hidastuvuuskäyrän on pysyttävä liitteen 8 kuvassa esitetyn viivoitetun alueen sisällä. Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa 200 kg:n portain, jolloin jokaista porrasta kohden lisätään 28 kg:n hitausmassa. Vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enimmäismassa ei missään tapauksessa saa erota kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Pysäytyslaitteen kalibroinnin aikana vaunun nopeuden on oltava 50 ± 1 km/h ja pysähtymismatkan 40 ± 2 cm.

7.7.4.2   Kiihdytystestilaite

Vaunua liikutetaan niin, että nopeuden kokonaismuutos ΔV on 51 km/h
  Formula
  km/h. Vaunun on pysyttävä kiihdytyksen ajan vaakasuorassa. Vaunua on kiihdytettävä siten, että seuraavassa esitetyt vaatimukset täyttyvät.

Hitausmassalla painotetun vaunun kiihtyvyyskäyrän on oltava liitteessä 8 olevan kuvan viivoitetulla alueella ja sen segmentin yläpuolella, jota määrittävät koordinaatit 10 g, 5 ms ja 20 g, 10 ms. Törmäyksen alkuhetki (T0) määritellään standardin ISO 17 373:2005 mukaisesti niin, että kiihtyvyys on 0,5 g. Vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen kokonaismassa ei missään tapauksessa saa erota kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Kiihdytystestilaitteen kalibroinnin aikana vaunun nopeuden kokonaismuutoksen ΔV on oltava 51 km/h
  Formula
  km/h.

Vaikka edellä esitetyt vaatimukset täyttyvät, tutkimuslaitoksen on käytettävä vaunua, jonka massa (istuimilla varustettuna) liitteen 6 kohdan 1 mukaisesti on suurempi kuin 380 kg.

7.7.5   Testissä mitataan testivaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä (vain hidastusvaunun osalta pysähtymismatkan laskemista varten), vaunun kiihtyvyys tai hidastuvuus, nuken eteenpäinsiirtymä ja rinnan nopeus rinnan siirtymän ollessa 300 mm.

Nopeuden muutos lasketaan integroimalla vaunun mitatusta kiihtyvyydestä tai hidastuvuudesta.

Matka, jolla saavutetaan nopeuden muutoksen ensimmäinen 50 km/h
  Formula
  km/h, voidaan laskea kirjatusta vaunun hidastuvuudesta kaksoisintegroimalla.

7.7.6   Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja mahdolliset toimintavirheet ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin jälkeen lisäksi, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen osiin syntynyt näkyviä pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodonmuutokset on otettava huomioon kohdassa 6.4.1.4.1 tarkoitetuissa laskelmissa.

7.7.7   Jos testit tehtiin suuremmalla nopeudella ja/tai kiihtyvyyskäyrä ylitti kuvan viivoitetun alueen ylärajan, testin tulos on kuitenkin katsottava hyväksytyksi, mikäli turvavyö täyttää vaatimukset.

7.8   Lukon aukaisutesti

7.8.1   Tähän testiin käytetään kohdassa 7.7 tarkoitetut dynaamiset testit läpäisseitä turvavyöasennelmia tai turvalaitteita.

7.8.2   Turvavyöasennelma irrotetaan testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoa kuormitetaan siihen kiinnitettyjä vyönauhoja vetämällä, niin että kaikkia nauhoja kuormitetaan voimalla
  Formula
  daN. (Tekijä n on lukkoon sen lukittuna ollessa kiinnitettyjen nauhojen lukumäärä.) Jos lukko on yhdistetty jäykkään osaan, voiman kohdistuksessa on otettava huomioon lukon ja jäykän osan välinen kulma dynaamisen testin aikana. Lukon avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen kohdistetaan kuormitus nopeudella 400 ± 20 mm/min kiinteää akselia pitkin painikkeen alkuliikkeen suunnassa. Avausvoiman mittauksessa lukon on oltava kiinnitetty tukevaan alustaan. Edellä tarkoitettu kuormitus ei saa olla suurempi kuin kohdassa 6.2.2.5 vahvistettu raja-arvo. Testilaitteiden kosketuspisteen on oltava muodoltaan pallomainen ja säteeltään 2,5 ± 0,1 mm. Sen on oltava pinnaltaan kiillotettua metallia.

7.8.3   Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan, ja lukossa mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan.

7.8.4   Lukon aukaisutestin jälkeen kohdassa 7.7 tarkoitettuun testiin käytetyt vyöasennelman tai turvajärjestelmän komponentit tarkastetaan ja dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen.

7.9.   Esikuormituslaitteilla varustettujen turvavöiden lisätestit

7.9.1.   Esikäsittely

Esikuormituslaite voidaan irrottaa testattavasta turvavyöstä. Sitä pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa 60 ± 5 °C, minkä jälkeen lämpötila nostetaan kahden tunnin ajaksi lämpötilaan 100 ± 5 °C. Tämän jälkeen laitetta pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa – 30 ± 5 °C. Kun laite on poistettu käsittelystä, sen annetaan lämmetä ympäröivään lämpötilaan. Jos se on irrotettu, se kiinnitetään uudelleen turvavyöhön.

7.10   Testausseloste

7.10.1   Testausselosteeseen kirjataan kaikkien kohdassa 7 esitettyjen testien tulokset ja erityisesti seuraavat:

| a) | testissä käytetyn laitteen tyyppi (kiihdytys- tai hidastuslaite) |
| --- | --- |

a)

testissä käytetyn laitteen tyyppi (kiihdytys- tai hidastuslaite)

| b) | nopeuden kokonaismuutos |
| --- | --- |

b)

nopeuden kokonaismuutos

| c) | vaunun nopeus juuri ennen törmäystä (vain hidastusvaunujen osalta) |
| --- | --- |

c)

vaunun nopeus juuri ennen törmäystä (vain hidastusvaunujen osalta)

| d) | kiihtyvyys- tai hidastuvuuskäyrä vaunun nopeudenmuutoksen koko kestoajalta |
| --- | --- |

d)

kiihtyvyys- tai hidastuvuuskäyrä vaunun nopeudenmuutoksen koko kestoajalta

| e) | testinuken suurin siirtymä eteenpäin |
| --- | --- |

e)

testinuken suurin siirtymä eteenpäin

| f) | vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella |
| --- | --- |

f)

vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella

| g) | vyölukon avausvoima |
| --- | --- |

g)

vyölukon avausvoima

| h) | mahdolliset toimintavirheet ja vauriot. |
| --- | --- |

h)

mahdolliset toimintavirheet ja vauriot.

| i) | Muiden turvajärjestelmien kuin kuljettajan järjestelmän tapauksessa tutkimuslaitoksen on esitettävä tässä selosteessa arvio kosketuksen profiilikäyrästä suhteessa vaunussa olevan nuken liikkeeseen. |
| --- | --- |

i)

Muiden turvajärjestelmien kuin kuljettajan järjestelmän tapauksessa tutkimuslaitoksen on esitettävä tässä selosteessa arvio kosketuksen profiilikäyrästä suhteessa vaunussa olevan nuken liikkeeseen.

Jollei tämän säännön liitteessä 6 esitettyjä kiinnityspisteitä koskevia vaatimuksia ole kohdassa 7.7.1 tarkoitetuin tavoin noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat.

8.   AJONEUVOON ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

8.1   Turvavöiden ja turvajärjestelmien varusteet

8.1.1   Lukuun ottamatta istuimia, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain silloin, kun ajoneuvo on paikoillaan, on luokkien M1, M2 (alaluokka III tai B (8)), M3 (alaluokka III tai B) ja N ajoneuvojen istuimet varustettava turvavöillä tai turvajärjestelmillä, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset.

1

2

8

3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat vaatia, että luokan M2 ja luokan M3 alaluokan II ajoneuvoihin asennetaan turvavyöt.

2

3

Luokkien M2 tai M3 alaluokkien I, II tai A ajoneuvoihin asennettujen turvavöiden tai turvajärjestelmien on täytettävä tämän säännön vaatimukset.

2

3

Sopimuspuolet voivat kansallisen lainsäädännön nojalla sallia muiden kuin tämän säännön soveltamisalaan kuuluvien turvavöiden tai -järjestelmien asentamisen, jos ne on tarkoitettu liikuntaesteisten käyttöön.

Tämän säännön määräyksiä ei sovelleta säännön nro 107, muutossarja 02, liitteen 8 vaatimuksia vastaaviin turvajärjestelmiin.

Luokkien M2 ja M3 alaluokkiin I ja A kuuluviin ajoneuvoihin voidaan asentaa tämän säännön vaatimukset täyttävät turvavyöt tai turvajärjestelmät.

2

3

Turvajärjestelmän, jossa on joustava olkakorkeuden säätölaite (kohta 2.14.7), saa asentaa vain luokan M2 tai M3 ajoneuvoihin.

2

3

8.1.2   Kullakin istuinpaikalla, jolle on asennettava turvavyöt tai turvajärjestelmät, on käytettävä liitteessä 16 vahvistettuja turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppejä (joiden kanssa ei saa käyttää lukittumattomia (kohta 2.14.1) tai käsin avattavia (kohta 2.14.2) kelauslaitteita). Kaikilla istuimilla, joilla voidaan liitteen 16 mukaisesti käyttää tyypin B lantiovöitä, sallitaan tyypin Br3 lantiovyöt, paitsi jos ne käytettäessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne vähentävät käyttäjän mukavuutta merkittävästi vyölukon tavanomaisen lukituksen jälkeen.

8.1.2.1   Luokan N1 ajoneuvojen ulommaisten, liitteessä 16 mainittujen ja tunnuksella Ø merkittyjen muiden kuin etuistuimien osalta sallitaan tyypin Br4m tai Br4Nm lantiovyön asentaminen, jos istuimen ja ajoneuvon lähimmän sivuseinän välissä on käytävä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa matkustajien liikkuminen ajoneuvon muihin osiin. Istuimen ja sivuseinän välistä tilaa pidetään käytävänä, jos sivuseinän, kaikkien ovien ollessa suljettuina, ja kyseisen istuimen keskilinjan kautta kulkevan pituussuuntaisen pystytason välinen etäisyys mitattuna R-pisteen kohdalta kohtisuoraan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden on suurempi kuin 500 mm.

1

8.1.3   Jollei turvavöitä edellytetä, voidaan valmistajan valinnan mukaan käyttää mitä tahansa tämän säännön vaatimuksia vastaavaa turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä 16 sallittuja tyypin A vyötyyppejä voidaan käyttää vaihtoehtona niille lantiovöille, jotka on tarkoitettu istuimille, joihin liitteessä 16 määritellään lantiovyö.

8.1.4   Kelauslaitteilla varustetuissa kolmipistevöissä on vähintään yhden kelauslaitteen oltava olkanauhassa.

8.1.5   Muissa kuin luokan M1 ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N oleva törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite (kohta 2.14.5) tyypin 4 kelauslaitteen (kohta 2.14.4) asemesta, jos testeistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu, että ajoneuvon varustaminen tyypin 4 kelauslaitteella ei olisi järkevää.

1

8.1.6   Liitteessä 16 esitetyillä ja tunnuksella * merkityillä uloimmilla ja keskimmäisillä etuistuimilla tuossa liitteessä eriteltyä lantiovyön tyyppiä pidetään riittävänä, jos tuulilasi sijaitsee säännön nro 21 liitteessä 1 määritellyn vertailualueen ulkopuolella.

Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, kun sen ja säännön nro 21 liitteessä 1 tarkoitetun menetelmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen kosketus.

8.1.7   Jokaiseen liitteessä 16 tarkoitettuun merkillä ߦ merkittyyn istuinpaikkaan on asennettava liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kolmipistevyöt, paitsi jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy, jolloin voidaan asentaa liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kaksipistevyöt:

8.1.7.1   aivan ajoneuvon etuosassa on istuin tai muu osa, joka täyttää säännön nro 80 liitteen 1 kohdan 3.5 vaatimukset, tai

8.1.7.2   yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai ei ajoneuvon liikkuessa voi joutua vertailualueelle, tai

8.1.7.3   kyseisellä vertailualueella olevat ajoneuvon osat täyttävät säännön nro 80 liitteessä 6 määrätyt energian vaimentamista koskevat vaatimukset.

8.1.8   Jokaisessa turvatyynyllä varustetussa matkustajan istuinpaikassa on oltava varoitus taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuinpaikalla. Varoituksena on käytettävä vähintään seuraavassa kuvattuja selkeitä varoitusmerkkejä.

Symbolit koottava ryhmiin, määrättyä kokoa tai suuremmat, määritetyt värit punainen, musta ja valkoinen

Valkoinen tausta

Ylimmät symbolit mustia keltaisella tai oranssinkeltaisella pohjalla

Valkoinen tausta

Merkin kehys: mustat pysty- ja vaakaviivat

Standardin ISO 2575:2004 – Z.01 mukainen symboli, määrättyä kokoa tai suurempi, määritetyt värit punainen, musta ja valkoinen

Merkin on oltava kooltaan vähintään 120 × 60 mm tai vastaava ala.

Edellä esitettyä merkintää voidaan muokata siten, että se poikkeaa esimerkistä, mutta sen sisällön on vastattava edellä esitettyjä vaatimuksia.

8.1.9   Kun kyse on etumatkustajan istuimen etuturvatyynystä, varoitus on kiinnitettävä pysyvästi matkustajan etuhäikäisysuojan molemmille puolille siten, että varoituksista ainakin toinen on näkyvissä koko ajan riippumatta häikäisysuojan asennosta. Vaihtoehtoisesti voidaan sijoittaa yksi varoitus ylös käännetyn häikäisysuojan näkyvälle puolelle ja toinen suojan taakse kattoon, niin että ainakin yksi varoitus on aina näkyvissä. Varoitusmerkkiä ei saa olla mahdollista helposti poistaa häikäisysuojasta ja katosta ilman, että häikäisysuojaan tai ajoneuvon sisäkattoon tulee ilmeinen ja selvästi havaittavissa oleva vaurio.

Jos ajoneuvossa ei ole häikäisysuojaa tai kattoa, varoitusmerkintä on sijoitettava paikkaan, josta se on aina selvästi näkyvissä.

Kun kyse on ajoneuvon muiden istuinten etuturvatyynystä, varoitus on sijoitettava suoraan istuimen eteen niin, että se on aina istuimelle taaksepäin suunnattua lasten turvalaitetta asentavan henkilön näkyvillä. Tämän kohdan ja kohdan 8.1.8 vaatimukset eivät koske istuinpaikkoja, jotka on varustettu laitteella, joka automaattisesti kytkee etuturvatyynyn pois päältä, jos istuimeen asennetaan selkä menosuuntaan suunnattu lasten turvalaite.

8.1.10   Ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa on annettava asiasta yksityiskohtaisia tietoja ja viitattava varoitukseen. Mukana on oltava vähintään seuraava teksti niiden maiden kaikilla virallisilla kielillä, joissa ajoneuvon voidaan kohtuudella olla tarkoitus rekisteröidä (esim. Euroopan unionin alueella, Japanissa, Venäjän federaatiossa, Uudessa-Seelannissa jne.):

”Selkä menosuuntaan suunnattua lasten turvalaitetta tai -istuinta ei saa KOSKAAN käyttää istuimella, jonka edessä on AKTIVOITU TURVATYYNY – LAPSELLE voi aiheutua VAKAVAN VAMMAN tai KUOLEMAN VAARA”

Tekstin ohessa on oltava kuva ajoneuvossa olevasta varoitusmerkistä. Tiedot on oltava helposti löydettävissä ajoneuvon käyttäjän käsikirjasta (esim. erityinen viittaus tietoihin ensimmäisellä sivulla, erityinen välilehti tai erillinen vihkonen).

Tämän kohdan vaatimukset eivät koske ajoneuvoja, joiden kaikki matkustajien istuinpaikat on varustettu laitteella, joka automaattisesti kytkee etuturvatyynyn pois päältä, jos istuimeen asennetaan selkä menosuuntaan suunnattu lasten turvalaite.

8.1.11   Jos istuimia voidaan kiertää tai niiden suuntaa voidaan muuttaa ajoneuvon ollessa pysäköitynä, kohdan 8.1.1 vaatimuksia sovelletaan vain niiden suuntien osalta, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön tämän säännön mukaisesti ajoneuvon ollessa tieliikenteessä.

8.2   Yleiset vaatimukset

8.2.1   Turvavyöt, turvajärjestelmät ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmät sekä liitteen 17 lisäyksen 3 mukaiset kokoluokan i lasten turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmien tapauksessa tuettava ajoneuvon lattian kontaktipintaan säännössä nro 14 tai 145 vahvistettujen, esimerkiksi suunnittelua ja mittasuhteita sekä kiinnityspisteiden määrää ja lujuusvaatimuksia koskevien eritelmien mukaisesti.

8.2.2   Turvavyöt, turvajärjestelmät ja valmistajan liitteen 17 lisäyksen 3 mukaisesti suosittelemat lasten turvajärjestelmät on asennettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi ja vähentävät ruumiinvamman vaaraa onnettomuustilanteessa. Ne on asennettava seuraavalla tavalla:

| 8.2.2.1 | Vyönauhat eivät voi kiertyä vaarallisella tavalla. |
| --- | --- |

8.2.2.1

Vyönauhat eivät voi kiertyä vaarallisella tavalla.

| 8.2.2.2 | Oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaara henkilön eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on mahdollisimman vähäinen. |
| --- | --- |

8.2.2.2

Oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaara henkilön eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on mahdollisimman vähäinen.

| 8.2.2.3 | Mahdollisuus, että vyönauha vaurioituu kosketuksesta ajoneuvon tai istuimien taikka valmistajan liitteen 17 lisäyksen 3 mukaisesti lasten turvajärjestelmien teräviin osiin, on mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

8.2.2.3

Mahdollisuus, että vyönauha vaurioituu kosketuksesta ajoneuvon tai istuimien taikka valmistajan liitteen 17 lisäyksen 3 mukaisesti lasten turvajärjestelmien teräviin osiin, on mahdollisimman pieni.

| 8.2.2.4 | Kaikkien kutakin istuinta varten asennetun turvavyön rakenteen ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettävissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istuinosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan tai tavaratilaan pääsemiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö tarvitsisi koulutusta tai kokemusta. |
| --- | --- |

8.2.2.4

Kaikkien kutakin istuinta varten asennetun turvavyön rakenteen ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettävissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istuinosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan tai tavaratilaan pääsemiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö tarvitsisi koulutusta tai kokemusta.

| 8.2.2.5 | Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että seuraavat vaatimukset täyttyvät, kun lukon kieleke on kiinni lukossa:






  8.2.2.5.1 | Vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittelemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5

Tutkimuslaitoksen on varmistettava, että seuraavat vaatimukset täyttyvät, kun lukon kieleke on kiinni lukossa:

8.2.2.5.1

Vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittelemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta.

| 8.2.2.5.2 | Kolmipistevöiden tapauksessa voidaan saavuttaa vähintään 50 N:n kireys vyön lantioalueella kiristämällä ulkoisesti vyön olkahihnaosaa, kun vyöllä on kiinnitetty






  a) | 10-vuotiasta kuvaava testinukke, joka määritellään säännön nro 44 liitteen 8 lisäyksessä 1 ja joka on asennettu tämän säännön liitteen 17 lisäyksen 4 mukaisesti, tai |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2

Kolmipistevöiden tapauksessa voidaan saavuttaa vähintään 50 N:n kireys vyön lantioalueella kiristämällä ulkoisesti vyön olkahihnaosaa, kun vyöllä on kiinnitetty

a)

10-vuotiasta kuvaava testinukke, joka määritellään säännön nro 44 liitteen 8 lisäyksessä 1 ja joka on asennettu tämän säännön liitteen 17 lisäyksen 4 mukaisesti, tai

| b) | tämän säännön liitteen 17 lisäyksen 1 kuvassa 1 esitetty asetelma, kun kyseessä on istuin, jolle voidaan asentaa kaikkiin autoihin sopiva (universal) lasten turvalaite. |
| --- | --- |

b)

tämän säännön liitteen 17 lisäyksen 1 kuvassa 1 esitetty asetelma, kun kyseessä on istuin, jolle voidaan asentaa kaikkiin autoihin sopiva (universal) lasten turvalaite.

8.3   Turvavöihin tai turvajärjestelmiin sisältyviä jäykkiä osia koskevat erityisvaatimukset

8.3.1   Jäykät osat, kuten vyölukot tai säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä käyttäjälle tai muille ajoneuvojen matkustajille aiheutuvan ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa.

8.3.2   Vyölukon avaavan laitteen on oltava käyttäjän selvästi nähtävillä ja helposti saatavilla, ja se on suunniteltava siten, että sitä ei voida avata epähuomiossa tai vahingossa. Vyölukon on myös oltava sellaisessa paikassa, että se on pelastajan helposti käytettävissä silloin, kun käyttäjä on vapautettava hätätapauksessa.

Vyölukko on asennettava siten, että sekä silloin kun se ei ole kuormitettuna että silloin kun se kannattelee käyttäjän massaa, käyttäjä voi sen avata yhdellä yksinkertaisella yksisuuntaisella kumman tahansa käden liikkeellä.

Kun on kyse uloimpien etuistuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole valjasvöistä, lukon on myös oltava samalla tavalla lukittavissa.

On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinnan leveys on vähintään 46 mm.

On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinta täyttää tämän säännön kohdan 6.2.2.1 vaatimukset.

8.3.3   Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan, tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Sitä on myös voitava kiristää yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi.

8.3.4   Kelauslaitteelliset turvavyöt tai turvajärjestelmät on asennettava siten, että kelauslaitteet voivat toimia oikein ja kelata vyönauhan tehokkaasti. Sekä vyön säätölaitteen että joustavan olkakorkeuden säätölaitteen tapauksessa on ainakin laitteen ylimmässä ja alimmassa säätöasennossa tarkastettava, että kun vyö on kiinnitetty, kelauslaite säätää vyönauhan automaattisesti käyttäjän olkapään korkeudelle ja että lukituskieleke rullautuu ylös, kun lukitus avataan.

8.3.5   Luokkien M1, M2, M3 ja N1 ajoneuvojen on täytettävä liitteen 17 mukaiset tietovaatimukset, jotta ajoneuvon käyttäjät saavat tietoa lasten kuljettamista koskevista määräyksistä. Kaikki luokan M1 ajoneuvot on varustettava ISOFIX-paikoilla säännön nro 14 tai 145 asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

1

2

3

1

1

Ensimmäiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta kasvot menosuuntaan suunnatusta asetelmasta. Toiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritelty selkä menosuuntaan suunnattu asetelma. Toisen ISOFIX-paikan osalta todettakoon, että jos selkä menosuuntaan suunnattua asetelmaa ei sen mallin vuoksi voida asentaa ajoneuvon toiselle istuinriville, voidaan mihin tahansa paikkaan ajoneuvossa asentaa jokin asetelma.

8.3.6   Kokoluokan i istuinpaikkoihin on voitava sijoittaa liitteen 17 lisäyksessä 2 määritelty kokoluokan ISO/FX2 tai ISO/R2 lasten turvaistuinasetelma ja tukijalan tilavuusalue samoin kuin liitteen 17 lisäyksessä 5 määritelty istuinkoroke ISO/B2 ilman ISOFIX-lukitusosia (ks. yksityiskohta B). Kaikki vierekkäiset kokoluokan i istuinpaikat on voitava täyttää samanaikaisesti. Tämä katsotaan osoitetuksi, kun yksittäisten vierekkäisten istuinpaikkojen pystysuuntaiset keskitasot ovat vähintään 440 mm:n etäisyydellä toisistaan.

8.4   Turvavyömuistutukseen liittyvät varusteet

8.4.1   Istuinpaikkakohtaiset vaatimukset ja vapautukset

8.4.1.1   Luokkien M ja N ajoneuvojen (9) kuljettajan istuinpaikka ja luokkien M ja N ajoneuvojen matkustajien istuinpaikat, jotka ovat samalla rivillä kuin kuljettajan istuin, on varustettava kohdan 8.4.3 vaatimukset täyttävällä turvavyömuistutuksella.

9

8.4.1.2   Kaikki luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen (9) takarivien istuinpaikat on varustettava kohdan 8.4.4 vaatimukset täyttävällä turvavyömuistutuksella.

1

1

9

Jos valmistaja varustaa turvavyömuistutusjärjestelmällä muuhun luokkaan kuuluvan ajoneuvon takaosan istuinpaikan, muistutusjärjestelmä voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti.

8.4.1.3   Turvavyömuistutusta ei vaadita kokoontaitettavilla istuimilla (jotka ovat tavallisesti taitettuina ja tarkoitettu tilapäiseen käyttöön, kuten linja-autojen henkilökunnan kokoontaitettavat istuimet) eikä S-tyypin vyöllä (mukaan luettuna valjasvyö) varustetuilla istuinpaikoilla.

Sen estämättä, mitä 8.4.1.1 ja 8.4.1.2 kohdassa määrätään, turvavyömuistutusta ei vaadita myöskään ambulanssien, ruumisautojen ja matkailuautojen takaistuimilla eikä sellaisten ajoneuvojen istuimilla, jotka on tarkoitettu liikuntarajoitteisten kuljetukseen taikka asevoimien, väestönsuojelun, palokuntien tai yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön.

8.4.2   Yleiset vaatimukset

8.4.2.1   Näkyvä varoitus

8.4.2.1.1   Näkyvä varoitusmerkki on sijoitettava niin, että kuljettaja voi helposti havaita sen päivänvalossa ja yöllä ja että se erottuu muista varoituksista.

8.4.2.1.2   Näkyvä varoitus on annettava jatkuvaa valoa lähettävällä tai vilkkuvalla merkkivalaisimella.

8.4.2.2   Kuuluva varoitus

8.4.2.2.1   Kuuluva varoitus on annettava yhtenäisellä tai katkonaisella äänimerkillä (tauot saavat olla enintään 1 sekunnin mittaisia) tai keskeytymättömällä sanallisella ilmoituksella. Jos käytetään sanallista ilmoitusta, ajoneuvon valmistajan on huolehdittava siitä, että varoitus voidaan esittää niiden markkinoiden kielillä, joille ajoneuvo on tarkoitus saattaa.

8.4.2.2.2   Kuljettajan on voitava helposti tunnistaa kuuluva varoitus.

8.4.2.3   Ensimmäisen tason varoitus

8.4.2.3.1   Ensimmäisen tason varoitus on annettava vähintään näkyvällä varoitusmerkillä, joka näkyy kohdan 8.4.1.1 soveltamisalaan kuuluvien istuinpaikkojen tapauksessa 30 sekunnin ajan tai pitempään ja kohdan 8.4.1.2 soveltamisalaan kuuluvien istuinpaikkojen tapauksessa 60 sekunnin ajan tai pitempään, jos jonkin istuimen turvavyötä ei ole kiinnitetty, kun sytytysvirta tai pääkytkin kytketään.

8.4.2.3.2   Ensimmäisen tason varoitus voidaan katkaista, jos

| i) | yksikään varoituksen laukaisseista turvavöistä ei ole kiinnittämättä tai |
| --- | --- |

i)

yksikään varoituksen laukaisseista turvavöistä ei ole kiinnittämättä tai

| ii) | varoituksen laukaisseilla istuimilla ei ole enää ketään. |
| --- | --- |

ii)

varoituksen laukaisseilla istuimilla ei ole enää ketään.

8.4.2.3.3   Ensimmäisen tason varoituksen aktivoituminen on testattava liitteen 18 kohdassa 1 määritellyn menettelyn mukaisesti.

8.4.2.4   Toisen tason varoitus

8.4.2.4.1   Toisen tason varoituksen on oltava näkyvä ja kuuluva signaali, joka aktivoituu vähintään 30 sekunnin ajaksi (johon ei lueta jaksoja, jolloin varoitus voi keskeytyä enintään 3 sekunnin ajaksi), kun vähintään yksi kohdissa 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 esitetyistä tilanteista tai jokin niiden yhdistelmä (valmistajan valinnan mukaan) toteutuu. Toisen tason varoituksen on ohitettava ensimmäisen tason varoitus, jos se on vielä toiminnassa.

8.4.2.4.1.1   Ajettu matka on pitempi kuin kynnysetäisyys. Kynnysetäisyys saa olla enintään 500m. Matkaa, jolla ajoneuvo ei ole tavanomaisessa käytössä, ei oteta huomioon.

8.4.2.4.1.2   Ajoneuvon nopeus on suurempi kuin nopeuskynnys. Nopeuskynnys saa olla enintään 25 km/h.

8.4.2.4.1.3   Kestoaika (moottori käynnissä, käyttövoimajärjestelmä toiminnassa jne.) on pitempi kuin kestoaikakynnys. Kestoaikakynnys saa olla enintään 60 sekuntia. Huomioon ei oteta ensimmäisen tason varoituksen kestoaikaa eikä aikaa, jolloin ajoneuvo ei ole tavanomaisessa käytössä.

8.4.2.4.2   Kohdissa 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 luetellut kynnysarvot, joiden ylittyessä turvavyömuistutus aktivoituu, voidaan nollata, jos

| i) | jokin ovi on avattu, kun ajoneuvo ei ole tavanomaisessa käytössä, tai |
| --- | --- |

i)

jokin ovi on avattu, kun ajoneuvo ei ole tavanomaisessa käytössä, tai

| ii) | varoituksen laukaisseilla istuimilla ei ole enää ketään. |
| --- | --- |

ii)

varoituksen laukaisseilla istuimilla ei ole enää ketään.

8.4.2.4.3   Toisen tason varoitus voidaan katkaista, jos

| i) | yksikään varoituksen laukaisseista turvavöistä ei ole kiinnittämättä, |
| --- | --- |

i)

yksikään varoituksen laukaisseista turvavöistä ei ole kiinnittämättä,

| ii) | ajoneuvon tavanomainen käyttö päättyy tai |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvon tavanomainen käyttö päättyy tai

| iii) | varoituksen laukaisseilla istuimilla ei ole enää ketään. |
| --- | --- |

iii)

varoituksen laukaisseilla istuimilla ei ole enää ketään.

8.4.2.4.4   Toisen tason varoituksen on kytkeydyttävä uudelleen toimintaan vaaditun keston loppuajaksi, kun jokin kohdissa 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 esitetyistä tilanteista tai jokin niiden yhdistelmä (valmistajan valinnan mukaan) jälleen toteutuu.

8.4.2.4.5   Sen varalta, että turvavyö avataan tai avautuu kohdissa 8.4.3.3 ja 8.4.4.5 tarkoitetuissa tapauksissa, aloitetaan kohdissa 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 tarkoitettujen kynnysarvojen mittaaminen siitä hetkestä, jolloin turvavyö avautuu.

8.4.2.4.6   Toisen tason varoituksen aktivoituminen on testattava liitteen 18 kohdassa 2 määritellyn menettelyn mukaisesti.

8.4.3   Kuljettajan ja hänen kanssaan samalla rivillä olevien istuinten matkustajien turvavyömuistutus

8.4.3.1   Kuljettajan ja hänen kanssaan samalla rivillä olevien istuinten matkustajien turvavyömuistutusten on täytettävä kohdassa 8.4.2 esitetyt vaatimukset.

8.4.3.2   Näkyvän varoitusmerkin värin ja symbolin on oltava säännön nro 121 taulukon 1 kohdassa 21 määritellyn mukaiset.

8.4.3.3   Toisen tason varoituksen on aktivoiduttava, kun jokin turvavyö avataan tai avautuu, kun ajoneuvo on tavanomaisessa käytössä ja kun samaan aikaan jokin kohdissa 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 esitetyistä tilanteista tai jokin niiden yhdistelmä (valmistajan valinnan mukaan) toteutuu.

8.4.4   Takarivien matkustajien turvavyömuistutus

8.4.4.1   Takarivien matkustajien turvavyömuistutusten on täytettävä kohdassa 8.4.2 esitetyt vaatimukset.

8.4.4.2   Kuljettajan on näkyvän varoitusmerkin avulla vähintään kaikkien takana olevien istuinpaikkojen osalta pystyttävä istuessaan kasvot eteenpäin kuljettajan istuimella havaitsemaan istuinpaikka, jolla turvavyö ei ole kiinnitettynä. Jos ajoneuvossa on järjestelmä, jolla annetaan tieto siitä, onko takaistuimilla matkustajia, näkyvän varoitusmerkin ei tarvitse ilmoittaa siitä, että turvavyö ei ole kiinnitettynä vapailla istuinpaikoilla.

8.4.4.3   Näkyvän varoitusmerkin väri voi olla muukin kuin punainen, ja kohdassa 8.4.1.2 tarkoitettuja turvavöitä koskevan näkyvän varoitusmerkin symbolina voidaan käyttää myös muita symboleja kuin säännössä nro 121 määriteltyjä. Lisäksi kuljettajalla voi olla mahdollisuus kytkeä kohdassa 8.4.1.2 tarkoitettujen istuinpaikkojen ensimmäisen tason varoitus pois päältä.

8.4.4.4   Kohdissa 8.4.1.1 ja 8.4.1.2 tarkoitettujen turvavöiden osalta voidaan käyttää yhteistä merkkivalaisinta.

8.4.4.5   Toisen tason varoituksen on aktivoiduttava, kun jokin turvavyö avautuu, kun ajoneuvo on tavanomaisessa käytössä ja kun samaan aikaan jokin kohdissa 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 esitetyistä tilanteista tai jokin niiden yhdistelmä (valmistajan valinnan mukaan) toteutuu.

8.4.5   Turvavyömuistutus voi olla kytkettävissä pois toiminnasta.

8.4.5.1   Jos muistutus voidaan kytkeä lyhytaikaisesti pois toiminnasta, sen on oltava selvästi vaikeampaa kuin turvavyön kiinnittäminen ja irrottaminen (sitä varten on käytettävä erityisiä hallintalaitteita, jotka eivät ole osa turvavyön lukkoa). Tämän on oltava mahdollista vain ajoneuvon ollessa paikallaan. Kun sytytysvirta tai pääkytkin on ollut kytkettynä pois yli 30 minuutin ajan ja kytketään sitten uudelleen päälle, lyhytaikaisesti pois toiminnasta kytketyn turvavyömuistutuksen on kytkeydyttävä uudelleen toimintaan. Asianomaisia näkyviä varoituksia ei saa voida kytkeä lyhytaikaisesti pois toiminnasta.

8.4.5.2   Jos muistutus voidaan kytkeä pois toiminnasta pitkäksi ajaksi, sen on edellytettävä monivaiheista menettelyä, joka on kuvattu vain valmistajan teknisessä käsikirjassa, ja/tai (mekaanisia, sähköisiä, digitaalisia tai muita) välineitä, joita ei ole toimitettu ajoneuvon mukana. Asianomaisia näkyviä varoituksia ei saa voida kytkeä pois toiminnasta pitkäksi ajaksi.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

9.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksytty ajoneuvotyyppi, turvavyö tai turvajärjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdissa 6, 7, ja 8 esitetyt vaatimukset.

9.2   Tämän säännön liitteessä 14 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

9.3   Tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi koska tahansa tarkastaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Yleensä nämä tarkastukset tehdään kahdesti vuodessa.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10.1   Ajoneuvolle tai turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 9.1 asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos turvavöitä tai turvajärjestelmiä ei ole hyväksytty kohdassa 9.2 määrätyissä tarkastuksissa.

10.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava peruuttamisesta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituksella (tapauksen mukaan).

11.   AJONEUVOTYYPIN TAIKKA TURVAVYÖN TAI TURVAJÄRJESTELMÄN TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

11.1   Ajoneuvotyyppiin taikka turvavyöhön tai turvajärjestelmään taikka näihin molempiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava sille tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin taikka turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin. Viranomainen voi tämän jälkeen

| 11.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo taikka turvavyö tai turvajärjestelmä täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

11.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo taikka turvavyö tai turvajärjestelmä täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai

| 11.1.2 | vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen. |
| --- | --- |

11.1.2

vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

11.2   Ajoneuvon varianttia, jonka kuormittamaton massa ajokunnossa on pienempi kuin hyväksyntätestissä käytetyn ajoneuvon kuormittamaton massa, ei pidetä ajoneuvotyypin muutoksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kohdan 11.1 soveltamista.

11.3   Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava muutokset eriteltyinä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön kohdassa 5.2.3 tai 5.3.3 vahvistetun menettelyn mukaisesti.

11.4   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituksella.

12.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, sen on ilmoitettava asiasta hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituksella.

13.   OHJEET

Kun on kyse turvavyötyypistä, joka toimitetaan ajoneuvosta erillisenä, pakkaus- ja asennusohjeissa on mainittava selvästi ajoneuvotyypit, joihin se on tarkoitettu.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta.

15.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

15.1   Ajoneuvotyypin hyväksynnät

15.1.1   Muutossarjan 04 täydennyksen 15 virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntöjä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 15.

15.1.2   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää tyyppihyväksyntiä kahden vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 15 voimaantulosta vain, jos tämän säännön, sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 täydennyksellä 15, vaatimukset täyttyvät.

15.1.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat seitsemän vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 15 voimaantulosta kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 15 mukaisesti. Tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 15 soveltamisalaan kuulumattomien muiden ajoneuvoluokkien kuin M1 hyväksynnät pysyvät kuitenkin voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

1

15.1.3.1   Luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kuitenkin 1. lokakuuta 2000 alkaen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 8 mukaisesti, jos kohdan 8.3.5 ja liitteen 17 mukaisia tietovaatimuksia ei ole täytetty.

1

1

15.2   Turvavöiden asentaminen ja turvavyömuistutus

Näitä siirtymämääräyksiä sovelletaan vain turvavöiden ja turvavyömuistutusten asentamiseen ajoneuvoihin, eikä niillä muuteta turvavyön merkkiä.

15.2.1   Muutossarjan 04 täydennyksen 12 virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntöjä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 12.

15.2.2   Kun kohdassa 15.2.1 mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset, sellaisina kuin sääntö on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 12.

15.2.3   Kun kohdassa 15.2.1 mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 12 mukaisesti.

15.2.4   Muutossarjan 04 täydennyksen 14 virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntiä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 14.

15.2.5   Muutossarjan 04 täydennyksen 16 virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntiä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 16.

15.2.6   Kun kohdassa 15.2.4 mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset, sellaisina kuin sääntö on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 14.

15.2.7   Kun kohdassa 15.2.4 mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 14 mukaisesti.

15.2.8   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat heinäkuun 16. päivän 2006 jälkeen myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 täydennyksellä 16.

15.2.9   Luokkaan N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat heinäkuun 16. päivän 2008 jälkeen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntää, jota ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 täydennyksen 16 mukaisesti.

1

15.2.10   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 05 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

15.2.11   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 18 kuukauden kuluttua voimaantulosta myöntää hyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 05.

15.2.12   Tämän säännön perusteella myönnettyjen hyväksyntien voimassaolo lakkaa 72 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 05 voimaantulopäivästä, paitsi jos kyseessä on ajoneuvotyyppi, joka vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

15.2.13   Sen estämättä, mitä kohdassa 15.2.12 määrätään, sellaiset muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen hyväksynnät, jotka perustuvat säännön aiempiin muutossarjoihin ja joihin turvavyömuistutusten asentamista koskevaa muutossarjaa 05 ei sovelleta, ovat edelleen voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

1

15.2.14   Sen estämättä, mitä kohdassa 15.2.12 määrätään, sellaiset muiden kuin luokkien N2 ja N3 ajoneuvojen hyväksynnät, jotka perustuvat säännön aiempiin muutossarjoihin ja joihin turvavöiden ja kelauslaitteiden vähimmäisvaatimuksia koskevaa muutossarjaa 05 (liite 16) ei sovelleta, ovat edelleen voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

2

3

15.2.15   Tämän säännön aikaisempien muutossarjojen mukaisesti myönnetyt komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnät pysyvät voimassa muutossarjan 05 voimaantulon jälkeenkin, ja sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne, eivätkä osapuolet saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntien laajennuksia tämän säännön muutossarjan 04 mukaisesti.

15.2.16   Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolet, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun muutossarja 05 on tullut voimaan, voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

15.3   Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 06 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

15.3.1   Kahdenkymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 06 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät.

15.3.2   Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 06 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.

15.3.3   Tämän säännön aikaisempien muutossarjojen mukaisesti myönnetyt komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnät pysyvät voimassa muutossarjan 06 voimaantulon jälkeenkin, ja sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. Sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntien laajennuksia tämän säännön muutossarjan 05 mukaisesti.

15.3.4   Sen estämättä, mitä kohdassa 15.3.1 ja 15.3.2 määrätään, sellaiset ajoneuvoluokkien hyväksynnät, jotka perustuvat säännön aiempiin muutossarjoihin ja joita muutossarja 06 ei koske, ovat edelleen voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

15.3.5   Jos sopimuspuolten kansallisissa vaatimuksissa ei tähän sääntöön liittymisen hetkellä määrätä turvavöiden pakollisesta asentamisesta kokoontaitettavia istuimia varten, sopimuspuolet voivat edelleen kansallisessa hyväksynnässä sallia sen, että turvavöitä ei asenneta, mutta tässä tapauksessa tällaisia linja-autoluokkia ei voida tyyppihyväksyä tämän säännön perusteella.

15.3.6   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä aikaisemman muutossarjan mukaista osan hyväksyntää, jos turvavyö on tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvoon, joka on hyväksytty ennen kyseisen muutossarjan voimaantuloa.

15.3.7   Muutossarjan 06 täydennyksen 5 virallisen voimaantulopäivän jälkeen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä hyväksyntiä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 06 täydennyksellä 5.

15.3.8   Kahdentoista kuukauden ajan tämän säännön muutossarjan 06 täydennyksen 5 voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää tyyppihyväksyntiä ajoneuvotyypille tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti ottamatta huomioon muutossarjan 06 täydennyksen 5 määräyksiä.

15.3.9   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät 1. syyskuuta 2018 saakka saa kieltäytyä myöntämästä tyyppihyväksyntiä muutossarjan 06 mukaisesti ottamatta huomioon muutossarjan 06 täydennystä 9.

15.4   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntiä tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07. Sopimuspuolten on edelleen myönnettävä laajennuksia hyväksyntiin, jotka on myönnetty edellisen muutossarjan mukaisesti.

15.4.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2019 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edelliseen muutossarjaan perustuvia tyyppihyväksyntiä, jotka on ensimmäistä kertaa myönnetty 1. syyskuuta 2019 tai sen jälkeen.

15.4.2   Tyyppihyväksynnän myöntämiseksi muutossarjan 07 perusteella ei 1. syyskuuta 2022 saakka edellytetä turvavyömuistutusta irrotettavilla takaistuimilla tai millään jousitetulla istuimella varustetulla rivillä olevalla istuimella. Nämä vapautukset pysyvät voimassa, jos ennen 1. päivää syyskuuta 2022 myönnettyjä hyväksyntiä laajennetaan.

15.4.3   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2021 saakka hyväksyttävä edelliseen muutossarjaan perustuvat tyyppihyväksynnät, joka on myönnetty ennen 1. päivää syyskuuta 2019.

15.4.4   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. syyskuuta 2021 alkaen kieltäytyä hyväksymästä edellisen muutossarjan perusteella myönnettyjä E-tyyppihyväksyntiä.

15.4.5   Sen estämättä, mitä kohdassa 15.4.4 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä turvavöille ja turvajärjestelmille säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt E-tyyppihyväksynnät.

15.4.6   Sen estämättä, mitä kohdassa 15.4.4 määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä sellaisille ajoneuvoille, joita muutossarjan 07 muutokset eivät koske, säännön edellisen muutossarjan perusteella myönnetyt tyyppihyväksynnät.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3.), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3.), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Ks. tämän säännön kohdan 5.2.4.1 alaviite.

4

(5)  g = 9,81 m/s.

5

(6)  Testiä ei ole tehty twill-tyyppisille kudotuille vyönauhoille, joissa on käytetty erikoislujaa polyesterilankaa, sillä kyseisten kudosten leveys kasvaa kuormitettuna. Tässä tapauksessa kuormittamattoman leveyden on oltava ≥ 46 mm.

6

(*1)  Ks. kohta 7.4.1.6.4.3.

*1

(7)  9,81 m/s.

7

(8)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3.), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

8

(9)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

9

---

LIITE 1 A

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe: Ajoneuvotyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

turvavöiden osalta säännön nro 16 mukaisesti

Hyväksyntänumero Laajennuksen numero

1. Yleistä

1.1 Merkki (valmistajan toiminimi)

1.2 Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset

1.3 Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon

1.3.1 Merkinnän sijainti

1.4 Ajoneuvoluokka

1.5 Valmistajan nimi ja osoite

1.6 Kokoonpanotehtaiden osoitteet

1.7 Testistä vastaava tutkimuslaitos

1.8 Testausselosteen päiväys

1.9 Testausselosteen numero

2. Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet

2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta

3. Kori

3.1 Istuimet

3.1.1 Lukumäärä

3.1.2 Sijainti ja järjestely

3.1.2.1 Istuinpaikat, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa paikallaan

3.1.3 Ominaisuudet: kuvaus ja piirustukset seuraavista:

3.1.3.1 istuimet ja niiden kiinnityspisteet

3.1.3.2 säätöjärjestelmä

3.1.3.3 siirto- ja lukitusjärjestelmät

3.1.3.4 turvavöiden kiinnityspisteet, jos ne kuuluvat istuinrakenteeseen

3.2 Turvavyöt ja/tai muut turvajärjestelmät

3.2.1 Turvavöiden ja -järjestelmien lukumäärä ja sijainti sekä istuimet, joissa niitä voidaan käyttää

Täydellinen tyyppihyväksyntämerkintä

Mahdollinen variantti

Vyön korkeuden säätölaite (kyllä/ei/valinnainen)

Ensimmäinen istuinrivi

R

C

L

Toinen istuinrivi

R

C

L

(R = oikeanpuoleinen istuin, C = keskellä oleva istuin, L = vasemmanpuoleinen istuin)

3.2.2 Muiden turvajärjestelmien laji ja sijainti (ilmoitetaan kyllä/ei/valinnainen)

Etuturvatyyny

Sivuturvatyyny

Esikiristyslaite

Ensimmäinen istuinrivi

R

C

L

Toinen istuinrivi

R

C

L

(R = oikeanpuoleinen istuin, C = keskellä oleva istuin, L = vasemmanpuoleinen istuin)

3.2.3 Turvavöiden kiinnityspisteiden lukumäärä ja sijainti sekä näyttö siitä, että ne ovat säännön nro 14 mukaiset (eli tyyppihyväksyntänumero tai testausseloste)

3.3 Kuljettajan turvavyömuistutus (kyllä/ei (2))

4. Paikka

5. Päivämäärä

6. Allekirjoitus

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 1 B

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi:

Aihe Moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 16 mukaisesti

Hyväksyntänumero Laajennuksen numero

1. Turvajärjestelmä (jossa) kolmipistevyö/lantiovyö/erikoisvyö (jossa) energianvaimennin / kelauslaite / olkahihnan korkeuden säätölaite / joustava olkakorkeuden säätölaite (3)

2. Kauppanimi tai tavaramerkki

3. Valmistajan nimitys turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille

4. Valmistajan nimi

5. Valmistajan edustajan nimi (tapauksen mukaan)

6. Osoite

7. Päivä, jona hyväksyntähakemus on esitetty

8. Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos

9. Päivä, jona kyseinen laitos antoi testausselosteen

10. Kyseisen laitoksen antaman testausselosteen numero

11. Laitteen tyyppi: hidastuvuus/kiihtyvyys (2)

12. Hyväksyntä käyttöön tämän säännön liitteen 6 kuvassa 1 määritellyissä yleisen käytön kiinnityspisteissä / tietyssä ajoneuvossa tai tietyissä ajoneuvotyypeissä myönnetty/hylätty/laajennettu/peruutettu (2) (4).

12.1 Jos turvajärjestelmälle on myönnetty hyväksyntä / turvajärjestelmän hyväksyntää on laajennettu (2), järjestelmää voidaan käyttää ajoneuvotyypeissä, joissa toteutuvat seuraavat mittasuhde-ehdot: mikään ajoneuvon sisäinen osa ei ulotu seuraavassa (kuvassa 2) esitetylle vyöhykkeelle A:

Vyöhyke A Pään ja rintakehän nopeudet > 0 m/h

Vyöhyke B Pään ja rintakehän nopeudet ≤ 0 km/h

13. Merkinnän sijainti ja luonne

14. Paikka

15. Päivämäärä

16. Allekirjoitus

17. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten haltuun annetuista hyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

(1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

(3) Ilmoitetaan tyyppi.

(4) Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön kohdan 6.4.1.3.3 mukaisesti, vyön saa asentaa ajoneuvon ulompaan etuistuimeen, jonka edessä on turvatyyny, vain sillä edellytyksellä, että kyseinen ajoneuvo on hyväksytty säännön nro 94, muutossarjan 01 tai sen myöhemmän voimassa olevan version mukaisesti.

Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön kohdan 6.4.1.3.4 mukaisesti, vyön saa asentaa vain istuinpaikalle, jonka edessä on turvatyyny.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIT

1.   Ajoneuvon turvavöiden asennusta koskevat hyväksyntämerkit

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 5.2.4)

Image 6

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvotyyppi on turvavöiden osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 perusteella. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 16 mukaisesti, sellaisena kuin se oli muutettuna muutossarjalla 07.

MALLI B

(Ks. tämän säännön kohta 5.2.5)

Image 7

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvotyyppi on turvavöiden osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 16 ja 52 perusteella. (1) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 16 sisälsi muutossarjan 07 ja sääntö nro 52 muutossarjan 01.

2.   Turvavöiden hyväksyntämerkit (ks. tämän säännön kohta 5.3.5)

Image 8

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (A). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 062439. Sääntö sisälsi hyväksynnän myöntämispäivänä muutossarjan 06.

Image 9

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (m) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4 kelauslaitteella varustettu lantiovyö (B). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 062489. Sääntö sisälsi hyväksynnän myöntämispäivänä muutossarjan 06.

Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnukset on sijoitettava ympyrän lähelle ja E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle taikka sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron merkkien on oltava samalla puolella E-kirjainta ja samansuuntaisia sen kanssa. Lisätunnukset on sijoitettava hyväksyntänumeroon nähden vastakkaiselle puolelle. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

Image 10

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (e) varustettu erikoisvyö (S). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0622439. Sääntö sisälsi hyväksynnän myöntämispäivänä muutossarjan 06.

Image 11

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on turvajärjestelmän (Z) osa. Se on energianvaimentimella (e) varustettu erikoisvyö (S). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0624391. Sääntö sisälsi hyväksynnän myöntämispäivänä muutossarjan 06.

Image 12

Turvavyö, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on monitoimiseen (m) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4N (r4N) kelauslaitteella varustettu kolmipistevyö (A). Se on tyyppihyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 062439. Sääntö sisälsi hyväksynnän myöntämispäivänä muutossarjan 06. Tätä vyötä ei saa käyttää luokan M1 ajoneuvoissa.

Image 13

Vyö, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (e) varustettu kolmipistevyö (A), joka on hyväksytty tämän säännön kohdan 6.4.1.3.3 tai 6.4.1.3.4 erityisiä vaatimuksia vastaavaksi. Siinä on monitoimisesti (m) lukittuva tyypin 4 (r4) kelauslaite, ja se on tyyppihyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 062439. Kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että sääntö sisälsi hyväksynnän ajankohtana muutossarjan 06. Kyseinen turvavyö on asennettava ajoneuvoon, jossa on turvatyyny asianomaisella istuinpaikalla.

---

(1)  Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

KAAVIO KELAUSLAITTEEN MEKANISMIN KESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA

KELAUSLAITE

VAIHDEMOOTTORI

---

LIITE 4

KAAVIO TÖRMÄYKSESSÄ LUKITTUVIEN KELAUSLAITTEIDEN LUKITTUMISTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA

Kuvassa esitetään sopiva laite, joka koostuu moottorikäyttöisestä nostovarresta, jonka jatke on kiinnitetty johdoin ohjauskiskolle asennettuun pieneen testivaunuun. Nostovarren rakenteen ja moottorinopeuden yhdistelmä on sellainen, että se antaa tarvittavan kiihtyvyyden tämän säännön kohdassa 7.6.2.2 määritellyllä kiihdytyksen kasvunopeudella, ja lyönti on järjestetty siten, että se ylittää ennen lukittumista sallitun vyönauhan liikkeen enimmäismäärän.

Testivaunuun asennetaan kelkka, jota voidaan kääntää, jotta kelauslaite voidaan asentaa eri asentoihin testivaunun liikkeen suuntaisesti.

Testattaessa kelauslaitteiden herkkyyttä vyönauhan liikkeisiin kelauslaite asennetaan sopivasti kiinnitettyyn kannattimeen ja vyönauha kiinnitetään testivaunuun.

Edellä mainittuja testejä tehtäessä on kaikki valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan toimittamat kannattimet tms. sisällytettävä testiasennukseen, jotta voidaan mahdollisimman tarkasti jäljitellä tarkoitettua asennusta ajoneuvoon.

Valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on toimitettava kaikki lisäkannattimet tms., joita saatetaan tarvita ajoneuvoon tarkoitetun asennuksen jäljittelemiseksi.

KELAUSLAITE

---

LIITE 5

KAAVIO PÖLYNSIETOTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA

(Mitat millimetreinä)

500

Kelauslaite

Suutin

Venttiili ja suodatin

Ilma

Pöly

Pölynkeräin

Kiinnityslaite kelausta varten

40°

250

Kelauslaite

500

---

LIITE 6

KUVAUS TESTIVAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA PYSÄYTYSLAITTEESTA

1.   TESTIVAUNU

Turvavyötesteissä käytettävän, vain istuimella varustetun testivaunun massa on 400 ± 20 kg. Turvajärjestelmätesteissä testivaunun, johon on kiinnitetty ajoneuvorakenne, massa on 800 kg. Testivaunun ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200 kg:n erissä. Yhteenlaskettu massa ei kuitenkaan saa erota nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg.

2.   ISTUIN

Muissa kuin turvajärjestelmille suoritettavissa testeissä istuimen on oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. Istuimen on oltava tämän liitteen kuvassa 1 annettuja eritelmien mukainen, ja lisäksi on huolehdittava, ettei mikään metalliosa voi joutua kosketuksiin vyön kanssa.

3.   KIINNITYSPISTEET

3.1   Kun kyse on tämän säännön kohdassa 2.14.6 määritellystä vyön korkeudensäätölaitteella varustetusta vyöstä, laite on kiinnitettävä joko jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä lujasti testivaunuun.

3.2   Yleisen käytön kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä vastaavat merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreunasta nauhanpitimessä olevasta reiästä vyönauhan tuessa on enintään 250 mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1 ja B1. Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin kiinnityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä kuvassa 1 olevista sitä vastaavista pisteistä A, B ja K tai pisteistä A1, B1 ja K.

3.3   Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN:n suuruinen kuormitus kyseiseen suuntaan. Testausvaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on kiinnitetty, pysyvästi muuta muotoaan testin aikana.

3.4   Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on

| | sijaittava pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla |
| --- | --- |

sijaittava pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla

| | oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan ilmoittamaan kulmaan |
| --- | --- |

oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan ilmoittamaan kulmaan

| | sijaittava säteeltään KB1 = 790 mm:n suuruisen ympyrän kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä piirretyn, säteeltään 350 mm:n suuruisen ympyrän kaarella. |
| --- | --- |

sijaittava säteeltään KB1 = 790 mm:n suuruisen ympyrän kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä piirretyn, säteeltään 350 mm:n suuruisen ympyrän kaarella.

4.   PYSÄYTYSLAITE

4.1   Laite koostuu kahdesta identtisestä rinnakkain asennetusta vaimentimesta. Turvajärjestelmien tapauksessa käytetään kuitenkin neljää vaimenninta ja 800 kg:n nimellismassaa. Tarvittaessa on jokaista 200 kg:n nimellismassan lisäystä kohden käytettävä yhtä lisävaimenninta. Jokaiseen vaimentimeen kuuluu

| | teräsputkesta muotoiltu ulkokuori |
| --- | --- |

teräsputkesta muotoiltu ulkokuori

| | polyuretaanista valmistettu energianvaimenninputki |
| --- | --- |

polyuretaanista valmistettu energianvaimenninputki

| | muotoiltu kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen sisään, ja |
| --- | --- |

muotoiltu kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen sisään, ja

| | akseli ja törmäyslevy. |
| --- | --- |

akseli ja törmäyslevy.

4.2   Vaimentimen eri osien mitat ilmenevät kaavioista, jotka esitetään kuvissa 2, 3 ja 4.

4.3   Vaimentavan materiaalin ominaisuudet esitetään tämän liitteen taulukossa. Välittömästi ennen jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättöminä vähintään 12 tuntia 15–25 °C:n lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajärjestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibrointitestissä tarkkuudella ± 2 °C. Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään tämän säännön liitteessä 8. Myös muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta voidaan käyttää.

Vaimentavan materiaalin ominaisuudet

(ASTM-menetelmä D 735, jollei toisin mainita)

| Shore A -kovuus | 95 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Murtolujuus | Ro > 343 daN/cm2 |
| Vähimmäisvenymä | Ao > 400 % |
| Kerroin 100 prosentin venymällä | > 108 daN/cm2 |
| Kerroin 300 prosentin venymällä | > 235 daN/cm2 |
| Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736) | 5 tuntia lämpötilassa – 55 °C |
| Puristuspainuma (menetelmä B) | 22 tuntia lämpötilassa 70 °C < 45 % |
| Tiheys lämpötilassa 25 °C | 1,05–1,10 |

Shore A -kovuus

95 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 °C

Murtolujuus

Ro > 343 daN/cm2

Vähimmäisvenymä

Ao > 400 %

Kerroin 100 prosentin venymällä

> 108 daN/cm2

Kerroin 300 prosentin venymällä

> 235 daN/cm2

Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736)

5 tuntia lämpötilassa – 55 °C

Puristuspainuma (menetelmä B)

22 tuntia lämpötilassa 70 °C < 45 %

Tiheys lämpötilassa 25 °C

1,05–1,10

| Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573) |
| --- |
| 70 tuntia 100 °C:ssa | — | Shore A -kovuus: |

Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573)

70 tuntia 100 °C:ssa

—

Shore A -kovuus:

enimmäisvaihtelu ± 3

| — | murtolujuus: |
| --- | --- |

—

murtolujuus:

vähenemä < 10 prosenttia Ro:sta

| — | venymä: |
| --- | --- |

—

venymä:

vähenemä < 10 prosenttia Ao:sta

| — | Massa: |
| --- | --- |

—

Massa:

vähenemä < 1 prosentti

Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä nro 1 Öljy):

70 tuntia 100 °C:ssa

| — | Shore A -kovuus: |
| --- | --- |

—

Shore A -kovuus:

enimmäisvaihtelu ± 4

| — | murtolujuus: |
| --- | --- |

—

murtolujuus:

vähenemä < 15 prosenttia Ro:sta

| — | venymä: |
| --- | --- |

—

venymä:

vähenemä < 10 prosenttia Ao:sta

| — | tilavuus: |
| --- | --- |

—

tilavuus:

turpoaminen < 5 prosenttia

Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä nro 3 Öljy):

70 tuntia 100 °C:ssa

| — | murtolujuus: |
| --- | --- |

—

murtolujuus:

vähenemä < 15 prosenttia Ro:sta

| — | venymä: |
| --- | --- |

—

venymä:

vähenemä < 15 prosenttia Ao:sta

| — | tilavuus: |
| --- | --- |

—

tilavuus:

turpoaminen < 20 prosenttia

Upotus tislattuun veteen

1 viikko 70 °C:ssa

| — | murtolujuus: |
| --- | --- |

—

murtolujuus:

vähenemä < 35 prosenttia Ro:sta

| — | venymä: |
| --- | --- |

—

venymä:

kasvu < 20 prosenttia Ao:sta

Kuva 1

Testivaunu, istuin, kiinnityspiste

Mitat millimetreinä

Toleranssit: ± 5 mm

Ruostumaton teräslevy (maalaamaton)

Kuva 2

Kuva 2

Pysäytyslaite

Pysäytyslaite

(Koottu)

akseli

Mittavara polyuretaaniputken ulkohalkaisijan mukaan (mahtuu kevyesti työntämällä)

Ks. kuva 4

Ks. kuva 3

oliivinmuotoinen nuppi

polyuretaaniputki

teräsputki vaunussa

Kuva 3

Kuva 3

Pysäytyslaite

Pysäytyslaite

(Polyuretaaniputki)

Akselin pinnoite

Häiriötoleranssi ± 0,2

Kaikki mitat millimetreinä

materiaali

Kuva 4

Kuva 4

Pysäytyslaite

Pysäytyslaite

(Muotoiltu nuppi)

Image 21

| * | Mitan vaihteluväli on 43–49 mm.
  Mitat millimetreinä |
| --- | --- |

*

Mitan vaihteluväli on 43–49 mm.

Mitat millimetreinä

Image 22

| Pintakäsittely | Toleranssi ± 0,1 |
| --- | --- |

Formula

Toleranssi ± 0,1

---

LIITE 7

NUKEN KUVAUS

1.   NUKEN ERITELMÄT

1.1   Yleistä

Nuken tärkeimmät ominaispiirteet esitetään seuraavissa kuvissa ja taulukoissa:

| Kuva 1 | Pää, niska ja rintaosa sivulta |
| --- | --- |
| Kuva 2 | Pää, niska ja rintaosa edestä |
| Kuva 3 | Lantio, reisiosa ja sääriosa sivulta |
| Kuva 4 | Lantio, reisiosa ja sääriosa edestä |
| Kuva 5 | Tärkeimmät mitat |
| Kuva 6 | Nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyvät seuraavat: | painopisteen sijainti |

Kuva 1

Pää, niska ja rintaosa sivulta

Kuva 2

Pää, niska ja rintaosa edestä

Kuva 3

Lantio, reisiosa ja sääriosa sivulta

Kuva 4

Lantio, reisiosa ja sääriosa edestä

Kuva 5

Tärkeimmät mitat

Kuva 6

Nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyvät seuraavat:

painopisteen sijainti

| | siirtymän mittauspaikkojen sijainti ja olkapään korkeus. |
| --- | --- |

siirtymän mittauspaikkojen sijainti ja olkapään korkeus.

Taulukko 1

Nuken osien viitenumerot, nimet, materiaalit ja tärkeimmät mitat

Taulukko 2

Pään, niskan, rintaosan, reisiosien ja sääriosan massa

1.2   Nuken kuvaus

1.2.1   Sääriosan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)

Sääriosa koostuu kolmesta osasta:

| | pohjalevy (30) |
| --- | --- |

pohjalevy (30)

| | sääriputki (29) |
| --- | --- |

sääriputki (29)

| | polvinivelputki (26). |
| --- | --- |

polvinivelputki (26).

Polvinivelputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat sääriosan liikettä suhteessa reisiosaan.

Sääriosa voi taipua taaksepäin noin 120 astetta suorasta asennosta.

1.2.2   Reisiosan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)

Reisiosa koostuu kolmesta osasta:

| | polvinivelputki (22) |
| --- | --- |

polvinivelputki (22)

| | reisitanko (21) |
| --- | --- |

reisitanko (21)

| | lantionivelputki (20). |
| --- | --- |

lantionivelputki (20).

Polven liikettä rajoittavat polvinivelputkessa (22) olevat kaksi lovea, joihin vastaavat alaraajassa olevat ulokkeet osuvat.

1.2.3   Ylävartalo-osan rakenne (ks. kuvat 1 ja 2)

Ylävartalo-osa koostuu seuraavista osista:

| | lantionivelputki (2) |
| --- | --- |

lantionivelputki (2)

| | rullaketju (4) |
| --- | --- |

rullaketju (4)

| | kylkiluut (6 ja 7) |
| --- | --- |

kylkiluut (6 ja 7)

| | rintalasta (8) |
| --- | --- |

rintalasta (8)

| | ketjun kiinnikkeet (3) sekä osilla (7) ja (8). |
| --- | --- |

ketjun kiinnikkeet (3) sekä osilla (7) ja (8).

1.2.4   Niska (ks. kuvat 1 ja 2)

Niska koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Niskan jäykkyyttä voidaan säätää ketjukiristimellä.

1.2.5   Pää (ks. kuvat 1 ja 2)

Pää (15) on ontto ja muodostuu teräslevyllä (17) vahvistetusta polyuretaanista. Niskan jäykkyyttä säätävä ketjukiristin koostuu polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristysosista (12 ja 13). Päätä voidaan kääntää kannattajanikaman ympäri. Päätä voidaan kääntää kannattajanikaman ympäri. Nikama koostuu säätöasennelmasta (14) ja (18), putkimaisesta välikappaleesta (16) ja polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10).

1.2.6   Polvinivel (ks. kuva 4)

Sääriosa yhdistyy reisiosaan polvinivelen yhdysputken (27) ja kiristyslevyn (28) avulla.

1.2.7   Lantionivel (ks. kuva 4)

Reisiosat yhdistyvät ylävartalo-osaan lantionivelen yhdysputken (23), kitkalevyjen (24) ja kiristysasennelman (25) avulla.

1.2.8   Polyuretaani

Tyyppi: PU 123 CH Compound

Kovuus: Shore A -kovuus 50–60

1.2.9   Haalarit

Nukke puetaan erityisiin haalareihin (ks. taulukko 1).

2.   SÄÄTÖLAITTEET

2.1   Yleistä

Nuken kalibroimiseksi tiettyihin arvoihin ja sen kokonaismassaan säädetään massan jakautumista kuudella 1 kg:n painoisella säätöpainolla, jotka voidaan asentaa lantioniveleen. Ylävartalo-osan selkäpuolelle voidaan asentaa lisäksi kuusi 1 kg:n polyuretaanipainoa.

3.   PEHMUSTE

Nuken rintakehän ja haalarin väliin sijoitetaan pehmuste. Pehmusteen on oltava valmistettu polyetyleenivaahdosta, joka vastaa seuraavia vaatimuksia:

Kovuus: Shore A -kovuus 7–10

Paksuus: 25 mm + 5

Sen on oltava vaihdettavissa.

4.   NIVELTEN SÄÄTÖ

4.1   Yleistä

Jotta saataisiin toistettavia tuloksia, on tarpeen määrittää ja tarkastaa jokaisen nivelen kitka.

4.2   Polvinivel

Polvinivel kiristetään.

Reisiosa ja sääriosa asetetaan pystysuoraan.

Sääriosaa kierretään 30 astetta.

Kiristintä (28) höllennetään asteittain, kunnes sääriosa alkaa kallistua omalla painollaan.

Kiristin lukitaan tähän asentoon.

4.3   Lantionivel

Lantionivel kiristetään.

Reisiosa asetetaan vaakasuoraan ja ylävartalo-osa pystysuoraan asentoon.

Ylävartalo-osaa kierretään eteenpäin, kunnes se muodostaa 60 asteen kulman reisiosan kanssa.

Kiristintä höllennetään asteittain, kunnes ylävartalo-osa alkaa kallistua omalla painollaan.

Kiristin lukitaan tähän asentoon.

4.4   Kannattajanikama

Kannattajanikamaa säädetään niin, että se kannattaa vain painonsa eikä kallistu eteen eikä taakse.

4.5   Niska

Niskaa voidaan säätää ketjukiristimen (13) avulla. Niskaa säädettäessä kiristimen yläosan on siirryttävä 4–6 cm, kun siihen kohdistetaan 10 daN:n kuorma vaakatasossa.

Taulukko 1

| Numero | Nimi | Materiaali | Mitat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kehon materiaali | Polyuretaani | — |
| 2 | Lantionivelputki | Teräs | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Ketjun kiinnikkeet | Teräs | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullaketju | Teräs | 3/4 |
| 5 | Olkalevy | Polyuretaani | — |
| 6 | Alakiinnike | Teräs | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Kylkiluut | Rei'itetty teräslevy | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Rintalasta | Rei'itetty teräslevy | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Välilevyt (kuusi) | Polyuretaani | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Laatta | Polyamidi | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Putkimainen välikappale | Teräs | 40 × 40 × 2 × 50 (mm) |
| 12 | Kiristyspultti | Teräs | M16 × 90 mm |
| 13 | Kiristysmutteri | Teräs | M16 |
| 14 | Kannattajanikaman kiristin | Teräs | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Pää | Polyuretaani | — |
| 16 | Putkimainen välikappale | Teräs | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Tukilevy | Teräs | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Kiristysmutteri | Teräs | M12 (mm) |
| 19 | Reisiosat | Polyuretaani | — |
| 20 | Lantionivelputki | Teräs | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Reisitanko | Teräs | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Polvinivelputki | Teräs | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Lantionivelen yhdysputki | Teräs | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Kitkalevyt (neljä) | Teräs | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Kiristysasennelma | Teräs | M12 × 320 mm + levyt ja mutterit |
| 26 | Polvinivelputki | Teräs | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Polvinivelen yhdysputki | Teräs | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Kiristyslevy | Teräs | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Sääriputki | Teräs | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Pohjalevy | Teräs | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Ylävartalo-osan säätöpainot (kuusi) | Polyuretaani | 1 kg/paino |
| 32 | Pehmuste | Polyetyleenivaahto | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Haalari | Puuvilla ja polyamidinauhat | — |
| 34 | Lantion säätöpainot (kuusi) | Teräs | 1 kg/paino |

Numero

Nimi

Materiaali

Mitat

1

Kehon materiaali

Polyuretaani

—

2

Lantionivelputki

Teräs

76 × 70 × 100 mm

3

Ketjun kiinnikkeet

Teräs

25 × 10 × 70 mm

4

Rullaketju

Teräs

3/4

5

Olkalevy

Polyuretaani

—

6

Alakiinnike

Teräs

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Kylkiluut

Rei'itetty teräslevy

400 × 85 × 1,5 mm

8

Rintalasta

Rei'itetty teräslevy

250 × 90 × 1,5 mm

9

Välilevyt (kuusi)

Polyuretaani

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Laatta

Polyamidi

60 × 60 × 25 mm

11

Putkimainen välikappale

Teräs

40 × 40 × 2 × 50 (mm)

12

Kiristyspultti

Teräs

M16 × 90 mm

13

Kiristysmutteri

Teräs

M16

14

Kannattajanikaman kiristin

Teräs

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Pää

Polyuretaani

—

16

Putkimainen välikappale

Teräs

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Tukilevy

Teräs

30 × 3 × 500 mm

18

Kiristysmutteri

Teräs

M12 (mm)

19

Reisiosat

Polyuretaani

—

20

Lantionivelputki

Teräs

76 × 70 × 80 mm

21

Reisitanko

Teräs

30 × 30 × 440 mm

22

Polvinivelputki

Teräs

52 × 46 × 40 mm

23

Lantionivelen yhdysputki

Teräs

70 × 64 × 250 mm

24

Kitkalevyt (neljä)

Teräs

160 × 75 × 1 mm

25

Kiristysasennelma

Teräs

M12 × 320 mm + levyt ja mutterit

26

Polvinivelputki

Teräs

52 × 46 × 160 mm

27

Polvinivelen yhdysputki

Teräs

44 × 39 × 190 mm

28

Kiristyslevy

Teräs

ø 70 × 4 mm

29

Sääriputki

Teräs

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Pohjalevy

Teräs

100 × 170 × 3 mm

31

Ylävartalo-osan säätöpainot (kuusi)

Polyuretaani

1 kg/paino

32

Pehmuste

Polyetyleenivaahto

350 × 250 × 25 mm

33

Haalari

Puuvilla ja polyamidinauhat

—

34

Lantion säätöpainot (kuusi)

Teräs

1 kg/paino

Taulukko 2

| Nuken osat | Massa (kg) |
| --- | --- |
| Pää ja niska | 4,6 ± 0,3 |
| Ylävartalo-osa ja käsivarret | 40,3 ± 1,0 |
| Reisiosat | 16,2 ± 0,5 |
| Sääri ja jalkaterä | 9,0 ± 0,5 |
| Kokonaismassa säätöpainot mukaan luettuina | 75,5 ± 1,0 |

Nuken osat

Massa (kg)

Pää ja niska

4,6 ± 0,3

Ylävartalo-osa ja käsivarret

40,3 ± 1,0

Reisiosat

16,2 ± 0,5

Sääri ja jalkaterä

9,0 ± 0,5

Kokonaismassa säätöpainot mukaan luettuina

75,5 ± 1,0

Kuva 1

Image 23

Kuva 2

Image 24

| Kuva 3 | Kuva 4 |
| --- | --- |
| | |

Kuva 3

Kuva 4

Image 25

Image 26

Kuva 5

Image 27

Kuva 6

Image 28

G= painopiste

T= ylävartalo-osan siirtymän mittauspiste (takana nuken keskilinjalla)

P= lantion siirtymän mittauspiste (takana nuken keskilinjalla)

Siirtymän mittaus pisteessä P ei saa sisältää kiertymistä lantio- ja pystyakselin ympäri.

---

LIITE 8

VAUNUN HIDASTUVUUTTA TAI KIIHTYVYYTTÄ AJAN FUNKTIONA KUVAAVA KÄYRÄ

Kalibrointi- ja mittausmenettelyjen on kaikissa tapauksissa vastattava kansainvälisessä standardissa ISO 6487:2002 määriteltyjä menettelyjä. Mittauslaitteiden on vastattava kanavataajuusluokkaan (CFC) 60 kuuluvan tietokanavan teknistä eritelmää.

Käyrien määrittely

| Aika (ms) | Kiihtyvyys (g)
  alaraja | Kiihtyvyys (g)
  yläraja |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Aika (ms)

Kiihtyvyys (g)

alaraja

Kiihtyvyys (g)

yläraja

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Kiihtyvyys/hidastuvuus (g)

Aika (ms)

Alaraja

Yläraja

Lisäsegmentti (ks. kohta 7.7.4.2) koskee vain kiihdytyskelkkaa.

---

LIITE 9

OHJEET

Jokaisen turvavyön mukana on oltava seuraavansisältöiset tai vastaavat ohjeet sen jäsenvaltion kielellä tai kielillä, jossa turvavyötä on tarkoitus myydä:

| 1. | Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), joissa määritellään, mihin ajoneuvomalleihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta nauhoja. |
| --- | --- |

1.

Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), joissa määritellään, mihin ajoneuvomalleihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta nauhoja.

| 2. | Käyttöohjeet (voivat sisältyä ajoneuvon käsikirjaan, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), jotka sisältävät tarvittavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Näissä ohjeissa on tuotava esille seuraavat seikat:






  a) | käytön tärkeys kaikilla matkoilla |
| --- | --- | --- |

2.

Käyttöohjeet (voivat sisältyä ajoneuvon käsikirjaan, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), jotka sisältävät tarvittavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Näissä ohjeissa on tuotava esille seuraavat seikat:

a)

käytön tärkeys kaikilla matkoilla

| b) | oikea tapa käyttää turvavyötä ja erityisesti






  i) | vyölukon sijainti |
| --- | --- | --- |

b)

oikea tapa käyttää turvavyötä ja erityisesti

i)

vyölukon sijainti

| ii) | turvavyön kiristäminen |
| --- | --- |

ii)

turvavyön kiristäminen

| iii) | nauhojen oikea asento ja niiden kiertymisen välttäminen |
| --- | --- |

iii)

nauhojen oikea asento ja niiden kiertymisen välttäminen

| iv) | kutakin vyötä saa käyttää vain yksi henkilö ja erityisesti se, että vyötä ei saa laittaa matkustajan sylissä istuvan lapsen yli |
| --- | --- |

iv)

kutakin vyötä saa käyttää vain yksi henkilö ja erityisesti se, että vyötä ei saa laittaa matkustajan sylissä istuvan lapsen yli

| c) | vyölukon toimintamenetelmä |
| --- | --- |

c)

vyölukon toimintamenetelmä

| d) | säätölaitteen käyttö |
| --- | --- |

d)

säätölaitteen käyttö

| e) | sellaisen kelauslaitteen toimintamenetelmä, joka voidaan sisällyttää vyöasennelmaan, ja sen lukituksen varmistamismenetelmä |
| --- | --- |

e)

sellaisen kelauslaitteen toimintamenetelmä, joka voidaan sisällyttää vyöasennelmaan, ja sen lukituksen varmistamismenetelmä

| f) | vyölle suositellut puhdistusmenetelmät ja tarvittaessa puhdistuksen jälkeinen uudelleen kokoaminen |
| --- | --- |

f)

vyölle suositellut puhdistusmenetelmät ja tarvittaessa puhdistuksen jälkeinen uudelleen kokoaminen

| g) | turvavyö on vaihdettava vakavan onnettomuuden jälkeen tai kun se on pahasti kulunut tai leikattu taikka turvavyön ollessa varustettu ylikuormaosoittimella, kun se näyttää vyön käyttökelvottomuuden, tai turvavyön ollessa varustettu esikiristyslaitteella, kun se on lauennut |
| --- | --- |

g)

turvavyö on vaihdettava vakavan onnettomuuden jälkeen tai kun se on pahasti kulunut tai leikattu taikka turvavyön ollessa varustettu ylikuormaosoittimella, kun se näyttää vyön käyttökelvottomuuden, tai turvavyön ollessa varustettu esikiristyslaitteella, kun se on lauennut

| h) | turvavyötä ei saa muuttaa millään tavoin, koska tällaiset muutokset voivat tehdä vyöstä tehottoman; erityisesti silloin, kun vyö on suunniteltu siten, että osia voidaan irrottaa, on annettava ohjeet, jotta varmistetaan vyön kokoaminen uudelleen oikein |
| --- | --- |

h)

turvavyötä ei saa muuttaa millään tavoin, koska tällaiset muutokset voivat tehdä vyöstä tehottoman; erityisesti silloin, kun vyö on suunniteltu siten, että osia voidaan irrottaa, on annettava ohjeet, jotta varmistetaan vyön kokoaminen uudelleen oikein

| i) | vyö on tarkoitettu aikuisen kokoisen henkilön käyttöön |
| --- | --- |

i)

vyö on tarkoitettu aikuisen kokoisen henkilön käyttöön

| j) | vyön säilytys silloin, kun sitä ei käytetä. |
| --- | --- |

j)

vyön säilytys silloin, kun sitä ei käytetä.

| 3. | Tyypin 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuissa moottoriajoneuvoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan luettuna enintään yhdeksän istuinta. |
| --- | --- |

3.

Tyypin 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuissa moottoriajoneuvoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan luettuna enintään yhdeksän istuinta.

| 4. | Valmistajan/hakijan on annettava kuluttajalle asennusohjeet kaikkien sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa voidaan käyttää haarahihna-asennelmaa. Valjasvyön valmistajan on määrättävä asennettavaksi lisävahvistusosia haarahihnojen ja niiden laitteiden kiinnityspisteisiin kaikissa ajoneuvoissa, joihin sellainen on tarkoitettu. |
| --- | --- |

4.

Valmistajan/hakijan on annettava kuluttajalle asennusohjeet kaikkien sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa voidaan käyttää haarahihna-asennelmaa. Valjasvyön valmistajan on määrättävä asennettavaksi lisävahvistusosia haarahihnojen ja niiden laitteiden kiinnityspisteisiin kaikissa ajoneuvoissa, joihin sellainen on tarkoitettu.

---

LIITE 10

KAKSOISVYÖLUKON TESTI

Kohdissa 7.5.5 ja 7.7.1 esitetyn menettelyn aikana asetettava kulma

1 470 daN

1 470 daN

W

W= käytettävä kuormitus

W

---

LIITE 11

KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTI

Kuva 1

Menettelytyyppi I

Esimerkkejä säätölaitteen tyyppiä vastaavista testausjärjestelyistä

ESIMERKKI A

F = 2,5 daN

sisempää tankoa suojaava hihna

tuki

kokonaisliike: 300 ± 20 mm

ESIMERKKI B

F = 2,5 daN

pyörivä rulla

alarajoitin

kokonaisliike: 300 ± 20 mm

Kuva 2

Kuva 2

Menettelytyyppi 2

Menettelytyyppi 2

vyönauhat vaakatasossa

F = 0,5 daN

30 ± 5°

kokonaisliike: 300 ± 20 mm

Testaus yksi- tai kaksiosaisessa nauhanohjaimessa

F =5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

kokonaisliike: 300 ± 20 mm

Kuva 3

Kuva 3

Menettelytyyppi 3 ja mikrosiirtymätesti

Menettelytyyppi 3 ja mikrosiirtymätesti

Kokonaisliike: 300 ± 20 mm

Ompeleella kiinnitetty vyönauha

Löysä asento

Kireä asento

F =5 daN

F =5 daN

Säätölaite

Ompeleella kiinnitetty vyönauha

Säätölaite

Testilaitteen 5 daN:n kuormitusta on ohjattava pystysuorassa suunnassa siten, että kuorma ei heilu eikä nauha kierry.

Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan samalla tavalla kuin ajoneuvossa.

---

LIITE 12

KORROOSIOTESTI

1.   TESTAUSLAITTEET

1.1   Laitteistoon kuuluu sumukammio, suolaliuossäiliö, asianmukaisesti käsitellyn paineilman syöttöjärjestelyt, yksi tai useampi sumutussuutin, tuet näytekappaleita varten, järjestelyt kammion lämmittämiseen sekä tarvittavat hallintalaitteet. Laitteiston koko ja rakenteelliset ominaisuudet voivat vaihdella, kunhan ne täyttävät testausedellytykset.

1.2   On tärkeää varmistaa, etteivät kammion kattoon tai katokseen kerääntyvät liuospisarat putoa näytekappaleiden päälle.

1.3   Näytekappaleista putoavat liuospisarat eivät saa joutua takaisin liuossäiliöön ja siten uudelleen sumutettaviksi.

1.4   Laitteisto ei saa olla rakennettu sellaisista materiaaleista, jotka vaikuttavat sumun syövyttävyyteen.

2.   TESTINÄYTTEIDEN SIJOITUS SUMUKAMMIOON

2.1   Näytekappaleet kelauslaitteita lukuun ottamatta on tuettava tai ripustettava 15–30 asteen kulmaan pystysuorasta ja mieluiten samansuuntaisesti kuin kammion läpi vaakatasossa virtaavan sumun pääsuunta testattavan pinnan mukaan.

2.2   Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava siten, että nauhakelan akselit ovat tavanomaisessa asennossa suhteessa kammion läpi vaakatasossa virtaavan sumun pääsuuntaan. Myös kelauslaitteen nauha-aukon on oltava suunnattuna sumun päävirtausta kohti.

2.3   Kukin näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee laskeutumaan vapaasti kaikkien näytekappaleiden pinnoille.

2.4   Kukin näytekappale on sijoitettava niin, että suolaliuosta ei pääse tippumaan yhden näytekappaleen päältä toisen päälle.

3.   SUOLALIUOS

3.1   Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 paino-osaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa ei juuri ole nikkeliä eikä kuparia ja joka sisältää kuivana enintään 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä enintään 0,3 prosenttia epäpuhtauksia.

3.2   Kun liuosta sumutetaan 35 °C:n lämpötilassa, kerääntyneen liuoksen pH-arvon on oltava 6,5–7,2.

4.   SYÖTTÖILMA

Suolaliuoksen sumuttamisessa käytettävään suuttimeen tai käytettäviin suuttimiin syötettävä paineilma ei saa sisältää öljyä eikä epäpuhtauksia, ja sen paineen on oltava 70–170 kN/m2.

5.   OLOSUHTEET SUMUKAMMIOSSA

5.1   Sumukammion sumutusalue pidetään lämpötilassa 35 ± 5 °C. Sumutusalueelle asetetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, jotta estetään näytekappaleista tai muusta lähteestä peräisin olevan liuoksen pisaroiden kerääntyminen. Kerääjät asetetaan näytekappaleiden läheisyyteen, toinen mahdollisimman lähelle suuttimia ja toinen mahdollisimman kauas suuttimista. Sumun on oltava sellaista, että kumpaankin kerääjään kertyy keskimäärin 1,0–2,0 ml liuosta tunnissa jokaista vaakatasossa olevaa 80 cm2:n keräysaluetta kohti, kun mittaus tehdään keskimäärin vähintään 16 tunnin ajalta.

5.2   Suutin tai suuttimet on suunnattava siten, ettei suihku osu suoraan näytekappaleisiin.

---

LIITE 13

TESTIEN SUORITTAMISJÄRJESTYS

| Kohdat | Testi | Näytekappaleet |
| --- | --- | --- |
| Turvavyön tai turvajärjestelmän nro | Vyönauhan nro |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1 | Turvavyön tai turvajärjestelmän tarkastus | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21/2.22/6.2.2.2 | Vyölukon tarkastus | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6/6.2.2.7/ 7.5.1/7.5.5 | Vyölukon lujuustesti | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3/7.5.1 | Säätölaitteen lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4/7.5.2 | Kiinnityslaitteiden lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3/7.5.3 | Lukon kylmänkestävyystesti | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4/7.5.4 | Jäykkien osien kylmänkestävyyden iskutesti | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6 | Säätöjen helppous | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Vyön tai turvajärjestelmän käsittely tai testaus ennen dynaamista testiä | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Lukon kestävyys | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2 | Jäykkien osien korroosionkesto | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Kelauslaitteiden käsittely | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2 | Lukittumiskynnys | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2/6.2.5.3.4/7.6.4 | Sisäänkelautumisvoima | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1 | Kestävyys | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2 | Korroosio | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3 | Pöly | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2/7.4.3 | Nauhan leveyden mittaus | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Nauhan lujuus testikäsittelyn jälkeen | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2 | Huoneilmakäsittely | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2 | Valokäsittely | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2 | Kylmäkäsittely | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2 | Lämpökäsittely | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2 | Vesikäsittely | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3 | Mikrosiirtymätesti | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2/7.4.1.6 | Kulumistesti | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1/7.7 | Dynaaminen testi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8 | Lukon aukaisutesti | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Nauhan osan säilyvyys | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Kohdat

Testi

Näytekappaleet

Turvavyön tai turvajärjestelmän nro

Vyönauhan nro

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1

Turvavyön tai turvajärjestelmän tarkastus

X

2.21/2.22/6.2.2.2

Vyölukon tarkastus

X

X

X

X

X

6.2.2.6/6.2.2.7/ 7.5.1/7.5.5

Vyölukon lujuustesti

X

6.2.3.3/7.5.1

Säätölaitteen lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden)

X

6.2.4/7.5.2

Kiinnityslaitteiden lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden)

X

6.2.2.3/7.5.3

Lukon kylmänkestävyystesti

X

X

6.2.1.4/7.5.4

Jäykkien osien kylmänkestävyyden iskutesti

X

X

6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6

Säätöjen helppous

X

Vyön tai turvajärjestelmän käsittely tai testaus ennen dynaamista testiä

6.2.2.4

Lukon kestävyys

X

X

6.2.1.2/7.2

Jäykkien osien korroosionkesto

X

X

Kelauslaitteiden käsittely

6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2

Lukittumiskynnys

X

X

6.2.5.2.2/6.2.5.3.4/7.6.4

Sisäänkelautumisvoima

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1

Kestävyys

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2

Korroosio

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3

Pöly

X

X

6.3.1.2/7.4.3

Nauhan leveyden mittaus

X

X

Nauhan lujuus testikäsittelyn jälkeen

6.3.2/7.4.1.1/7.4.2

Huoneilmakäsittely

X

X

6.3.3/7.4.1.2/7.4.2

Valokäsittely

X

X

6.3.3/7.4.1.3/7.4.2

Kylmäkäsittely

X

X

6.3.3/7.4.1.4/7.4.2

Lämpökäsittely

X

X

6.3.3/7.4.1.5/7.4.2

Vesikäsittely

X

X

6.2.3.2/7.3

Mikrosiirtymätesti

X

X

6.4.2/7.4.1.6

Kulumistesti

X

X

6.4.1/7.7

Dynaaminen testi

X

X

6.2.2.5/6.2.2.7/7.8

Lukon aukaisutesti

X

X

7.1.4

Nauhan osan säilyvyys

X

---

LIITE 14

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTA

1.   TESTIT

Turvavöiden on osoitettava vastaavan seuraavien testien perustana olevia vaatimuksia:

1.1   Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukittumiskynnyksen ja kestävyyden toteaminen

Mahdollisimman epäedulliseen suuntaan tämän säännön kohdan 7.6.2 määräysten mukaisesti sen jälkeen, kun laitteille on tehty kohdissa 7.2, 7.6.1 ja 7.6.3 kuvattu kestävyystestaus tämän säännön kohdassa 6.2.5.3.5 vaaditulla tavalla.

1.2   Automaattisesti lukkiutuvien kelauslaitteiden kestävyyden toteaminen

Tämän säännön kohdan 7.6.1 määräysten mukaisesti täydennettynä kohdissa 7.2 ja 7.6.3 kuvatuilla testeillä tämän säännön kohdassa 6.2.5.2.3 vaaditulla tavalla.

1.3   Vyönauhojen lujuustesti käsittelyn jälkeen

Tämän säännön kohdassa 7.4.2 kuvatun menettelyn mukaisesti, tämän säännön kohtien 7.4.1.1–7.4.1.5 vaatimusten mukaisten käsittelyjen jälkeen.

1.3.1   Vyönauhojen lujuustesti kulutuksen jälkeen

Tämän säännön kohdassa 7.4.2 kuvatun menettelyn mukaisesti tämän säännön kohdan 7.4.1.6 vaatimusten mukaisen käsittelyn jälkeen.

1.4   Mikrosiirtymätesti

Tämän säännön kohdassa 7.3 kuvatun menettelyn mukaisesti.

1.5   Jäykkien osien testi

Tämän säännön kohdassa 7.5 kuvatun menettelyn mukaisesti.

1.6   Turvavyön tai turvajärjestelmän toiminnallisten vaatimusten tarkastus dynaamisessa testissä

1.6.1   Käsittelyjä sisältävät testit

1.6.1.1   Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät: tämän säännön kohdissa 7.7 ja 7.8 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 45 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön kohdassa 7.6.1 kuvattu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön kohdissa 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 määritellyt testit.

1.6.1.2   Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät: tämän säännön kohdissa 7.7 ja 7.8 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 10 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön kohdassa 7.6.1 tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön kohdissa 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kuvatut testit.

1.6.1.3   Staattiset vyöt: tämän säännön kohdissa 7.7 ja 7.8 vahvistettujen määräysten mukaisesti käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu tämän säännön kohtien 6.2.2.4 ja 7.2 mukainen testi.

1.6.2   Testi ilman käsittelyä

Tämän säännön kohdissa 7.7 ja 7.8 vahvistettujen määräysten mukaisesti.

2.   TESTAUSTIHEYS JA TULOKSET

2.1   Tämän liitteen kohtien 1.1–1.5 mukaisten vaatimusten testauksen tiheys on tilastollisesti valvottu ja satunnaisotokseen perustuva jonkin tavallisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti.

2.1.1   Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, tarkastetaan lisäksi kaikki asennelmat jommallakummalla seuraavista tavoista:

| 2.1.1.1 | Tämän säännön kohdissa 7.6.2.1 ja 7.6.2.2 vahvistettujen määräysten mukaisesti, kohdassa 7.6.2.1.2 tarkoitetussa epäedullisimmassa suunnassa. Testitulosten on täytettävä tämän säännön kohtien 6.2.5.3.1.1 ja 6.2.5.3.3 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Tämän säännön kohdissa 7.6.2.1 ja 7.6.2.2 vahvistettujen määräysten mukaisesti, kohdassa 7.6.2.1.2 tarkoitetussa epäedullisimmassa suunnassa. Testitulosten on täytettävä tämän säännön kohtien 6.2.5.3.1.1 ja 6.2.5.3.3 vaatimukset.

| 2.1.1.2 | Tämän säännön kohdassa 7.6.2.3 vahvistettujen määräysten mukaisesti epäedullisimmassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on täytettävä tämän säännön kohdan 6.2.5.3.1.4 vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Tämän säännön kohdassa 7.6.2.3 vahvistettujen määräysten mukaisesti epäedullisimmassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on täytettävä tämän säännön kohdan 6.2.5.3.1.4 vaatimukset.

2.2   Kun kyseessä on vastaavuus tämän liitteen kohdan 1.6 mukaisen dynaamisen testin kanssa, noudatetaan seuraavia vähimmäistiheyksiä:

2.2.1   Käsittelyjä sisältävät testit

2.2.1.1   Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt, tehdään tämän liitteen kohdan 1.6.1.1 mukainen testi seuraavasti:

Kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä, testataan yksi vyö 100 000 tuotettua vyötä kohti, vähintään yksi vyö joka toinen viikko.

Kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä, testataan yksi vyö 10 000 tuotettua vyötä kohti, vähintään yksi vyö vuodessa lukitusmekanismin lajia (1) kohti.

Suoritetaan tämän liitteen kohdan 1.6.1.1 mukainen testi.

2.2.1.2   Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, tehdään tämän liitteen kohdan 1.6.1.2 tai 1.6.1.3 mukainen testi seuraavasti:

Kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä, testataan yksi vyö 100 000 tuotettua vyötä kohti, vähintään yksi vyö joka toinen viikko.

Kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä, testataan yksi vyö 10 000 tuotettua vyötä kohti, vähintään yksi vyö vuodessa.

2.2.2   Testit ilman käsittelyä

2.2.2.1   Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt, kohdan 1.6.2 mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille:

2.2.2.1.1   Kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä testataan kaksi vyötä 25 000 tuotettua vyötä kohti vähintään kerran päivässä lukitusmekanismin lajia kohti.

2.2.2.1.2   Kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä, testataan yksi vyö 5 000 tuotettua vyötä kohti vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti.

2.2.2.2   Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, kohdan 1.6.2 mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille:

2.2.2.2.1   Kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä, testataan kaksi vyötä 25 000 tuotettua vyötä kohti vähintään kerran päivässä hyväksyttyä tyyppiä kohti.

2.2.2.2.2   Kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä, testataan yksi vyö 5 000 tuotettua vyötä kohti vähintään kerran vuodessa hyväksyttyä tyyppiä kohti.

2.2.3   Tulokset

Testitulosten on täytettävä tämän säännön kohdan 6.4.1.3.1 vaatimukset.

Nuken siirtymistä eteenpäin voidaan tämän säännön kohdan 6.4.1.3.2 osalta (tai tapauksen mukaan kohdan 6.4.1.4 osalta) yksinkertaistetulla mukautetulla menetelmällä suoritetun testin aikana.

Yksinkertaistetussa mukautetussa menetelmässä voidaan käyttää esimerkiksi rintakehän vertailunopeutta, joka mitataan nuken siirryttyä 300 mm eteenpäin ilman turvatyynyä tai turvajärjestelmän lisäkomponentteja suoritetussa fysikaalisessa testissä ja joka otetaan huomioon vaatimustenmukaisuuden valvontasuunnitelmassa.

2.2.3.1   Kun on kyse tämän säännön kohdan 6.4.1.3.3 tai 6.4.1.3.4 ja tämän liitteen kohdan 1.6.1 mukaisesta hyväksynnästä, ainoina vaatimuksina on, että mikään vyön osa ei saa tuhoutua tai irrota ja että rintavertailukohdan nopeus ei saa olla yli 24 km/h siirtymän ollessa 300 mm.

2.3   Jos testattava näyte ei läpäise tiettyä sille tehtyä testiä, tehdään samojen vaatimusten mukainen lisätesti vähintään kolmelle muulle näytteelle. Jos jokin niistä ei läpäise dynaamista testiä, hyväksyntätodistuksen haltijan tai tämän edustajan on ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi.

---

(1)  Tässä liitteessä ’lukitusmekanismin lajilla’ tarkoitetaan kaikkia törmäyksessä lukittuvia kelauslaitteita, joiden mekanismeissa on eroja ainoastaan siltä osin kuin on kyse anturin johtokulmasta ajoneuvon vertailuakselijärjestelmään nähden.

---

LIITE 15

Menettely moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi
   (1)

| Lisäys 1 – | H-pisteen kolmiulotteisen määrityslaitteen kuvaus (1) |
| --- | --- |

Lisäys 1 –

| Lisäys 2 – | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1) |
| --- | --- |

Lisäys 2 –

| Lisäys 3 – | Istuinpaikkoja koskevat vertailutiedot (1) |
| --- | --- |

Lisäys 3 –

---

(1)  Kuvattu ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 ja sen lisäyksissä 1, 2 ja 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

LIITE 16

TURVAVÖIDEN ASENNUS TURVAVYÖ- JA KELAUSLAITETYYPEITTÄIN

| Turvavöitä ja kelauslaitteita koskevat vähimmäisvaatimukset |
| --- |
| Ajoneuvoluokka | Eteenpäin suunnatut istuinpaikat | Taaksepäin suunnatut istuinpaikat | Sivulle suunnatut istuinpaikat |
| Uloimmat istuinpaikat | Keskimmäiset istuinpaikat |
| Edessä | Muualla kuin edessä | Edessä | Muualla kuin edessä |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ
  Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ
  Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ
  Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ
  Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| Kohta 8.1.2.1: lantiovyö sallittu, jos istuin käytävän sisäreunalla | Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm*
  Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella ja jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, tai A, Ar4m, Ar4Nm*
  Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm*
  Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella ja jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm, tai A, Ar4m, Ar4Nm*
  Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö) | B: kaksipistevyö (lantiovyö) | r: kelauslaite | m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan |
| 3: automaattisesti lukittuva kelauslaite | 4: törmäyksessä lukittuva kelauslaite | N: suurempi vastekynnys | (ks. säännön nro 16 kohdat 2.14.3 ja 2.14.5) |
| *: Viittaus tämän säännön kohtaan 8.1.6 (2) | Ø: Viittaus tämän säännön kohtaan 8.1.2.1 | ߦ: Viittaus tämän säännön kohtaan 8.1.7 (2) | |

Turvavöitä ja kelauslaitteita koskevat vähimmäisvaatimukset

Ajoneuvoluokka

Eteenpäin suunnatut istuinpaikat

Taaksepäin suunnatut istuinpaikat

Sivulle suunnatut istuinpaikat

Uloimmat istuinpaikat

Keskimmäiset istuinpaikat

Edessä

Muualla kuin edessä

Edessä

Muualla kuin edessä

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm ߦ

Ks. kohdan 8.1.7 edellytykset lantiovyön sallimiselle

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

Kohta 8.1.2.1: lantiovyö sallittu, jos istuin käytävän sisäreunalla

Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella.

N2

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm*

Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella ja jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, tai A, Ar4m, Ar4Nm*

Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm*

Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella ja jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm, tai A, Ar4m, Ar4Nm*

Kohta 8.1.6: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö)

B: kaksipistevyö (lantiovyö)

r: kelauslaite

m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan

3: automaattisesti lukittuva kelauslaite

4: törmäyksessä lukittuva kelauslaite

N: suurempi vastekynnys

(ks. säännön nro 16 kohdat 2.14.3 ja 2.14.5)

*:

Ø: Viittaus tämän säännön kohtaan 8.1.2.1

ߦ:

Huomautus: S-tyypin vyöt voidaan kaikissa tapauksissa asentaa kaikkien A- tai B-tyypin vöiden paikalle sillä edellytyksellä, että kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 mukaisia.

Kun kyseessä on S-tyyppisenä vyönä tämän säännön mukaisesti hyväksytty valjasvyö, jossa käytetään lantiovyönauhaa, olkavyönauhoja ja mahdollisesti yhtä tai useampaa kelauslaitetta, valmistaja/hakija voi toimittaa yhden tai kaksi lisähaarahihnaa kiinnityspisteisiin kiinnittämiseen tarkoitettuine kiinnikkeineen. Näiden lisäkiinnityspisteiden ei tarvitse olla säännön nro 14 mukaisia (oikaisu muutossarjan 04 täydennykseen 14, sovelletaan tekohetkestä alkaen).

---

(1)  Oikaisu muutossarjan 04 täydennykseen 12, sovelletaan tekohetkestä alkaen.

(2)  Oikaisu tarkistukseen 4, sovelletaan tekohetkestä alkaen.

---

LIITE 17

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusvaatimukset eteenpäin suunnatuilla istuimilla sekä lasten ISOFIX-turvajärjestelmien ja kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asennusvaatimukset

1.   YHTEENSOPIVUUS LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN KANSSA

1.1   Ajoneuvon valmistajan on annettava ajoneuvon käsikirjassa ajoneuvon käyttäjälle yksinkertaiset ohjeet siitä, miten matkustajien istuinpaikat soveltuvat lasten turvajärjestelmien asentamiseen. Tiedot on annettava kuvamerkeillä tai ainakin yhdellä sen maan virallisella kielellä, jossa ajoneuvoa myydään.

Kutakin eteenpäin suunnattua matkustajan istuinpaikkaa ja nimettyä ISOFIX-paikkaa kohden ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava seuraavat:

| a) | soveltuuko istuinpaikka lasten turvajärjestelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) (ks. kohta 1.2) ja/tai |
| --- | --- |

a)

soveltuuko istuinpaikka lasten turvajärjestelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) (ks. kohta 1.2) ja/tai

| b) | soveltuuko istuinpaikka kokoluokan i lasten turvajärjestelmille (ks. kohta 1.4) ja/tai |
| --- | --- |

b)

soveltuuko istuinpaikka kokoluokan i lasten turvajärjestelmille (ks. kohta 1.4) ja/tai

| c) | soveltuuko istuinpaikka muille kuin edellä tarkoitetuille lasten turvajärjestelmille (esim. kohta 1.3). |
| --- | --- |

c)

soveltuuko istuinpaikka muille kuin edellä tarkoitetuille lasten turvajärjestelmille (esim. kohta 1.3).

Jos istuinpaikka soveltuu ainoastaan kasvot menosuuntaan suunnatuille lasten turvajärjestelmille, myös siitä on ilmoitettava ajoneuvon käsikirjassa.

Edellä esitettyjen ajoneuvon kuljettajalle annettavien tietojen lisäksi ajoneuvon valmistajan on asetettava saataville tämän liitteen lisäyksessä 3 määritellyt tiedot. Nämä tiedot voidaan antaa esimerkiksi ajoneuvon käsikirjan erillisissä liitteissä, ajoneuvon teknisessä kuvauksessa tai erityisellä verkkosivulla. Ajoneuvon käsikirjassa on kerrottava, mistä tiedot löytyvät.

1.2   Lasten turvajärjestelmällä, joka kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal), tarkoitetaan lasten turvalaitetta, joka on hyväksytty säännön nro 44 muutossarjan 03 täydennyksen 5 (tai myöhempien muutossarjojen) mukaiseen universal-luokkaan. Istuinpaikkojen, jotka ajoneuvon valmistaja on osoittanut sopiviksi universal-luokkaan kuuluvien lasten turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäysten 1 ja 5 määräysten mukaiset.

1.3   Lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka on hyväksytty säännön nro 44 muutossarjan 03 täydennyksen 5 tai säännön nro 129 (tai myöhempien muutossarjojen) mukaisesti. Istuinpaikkojen, jotka ajoneuvon valmistaja on osoittanut sopiviksi lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäyksen 2 määräysten mukaiset.

1.4   Kokoluokan i lasten turvajärjestelmällä tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka on hyväksytty säännön nro 129 mukaista kokoluokkaa i vastaavaksi. Istuinpaikkojen, jotka ajoneuvon valmistaja on osoittanut sopiviksi kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäysten 2 ja 5 määräysten mukaiset.

LISÄYS 1

Ajoneuvon turvavyölaitteiden yhteyteen asennettavien ja luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluvien lasten turvajärjestelmien asennusmääräykset

1.   YLEISTÄ

1.1   Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä istuinpaikkojen sopivuutta sellaisten lasten turvajärjestelmien asentamiseen, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal).

1.2   Testit voidaan tehdä ajoneuvossa tai edustavassa ajoneuvon osassa.

2.   TESTIMENETTELY

2.1   Istuin säädetään takimmaiseen ja alimpaan asentoonsa.

2.2   Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos sitä ei ole määritetty, käytetään 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.

2.3   Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon.

2.4   Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas.

2.5   Asetelma (kuvattu tämän lisäyksen kuvassa 1) sijoitetaan ajoneuvon istuimelle.

2.6   Jos istuimelle on tarkoitus asettaa kasvot tai selkä menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään kohtien 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 mukaisesti. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa ainoastaan kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään kohtien 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 mukaisesti.

2.6.1   Turvavyön nauha asetetaan asetelman ympäri suunnilleen oikeaan asentoon kuvien 2 ja 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään.

2.6.2   Turvavyön lantionauha asetetaan asetelman alaosan (säde 150 mm) ympäri suunnilleen oikeaan asentoon kuvan 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään.

2.7   Varmistetaan, että asetelman pystysuuntainen symmetriataso sijoittuu istuinpaikan pystysuuntaiselle symmetriatasolle ± 25 mm:n tarkkuudella.

2.8   Varmistetaan, että vyönauha ei ole löysällä. Löysyyden poistamiseen käytetään riittävää voimaa, eikä vyönauhaa yritetä jännittää.

2.9   Asetelman etuosan keskustaa painetaan taaksepäin 100 ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan samansuuntaisesti alaosan pintaan. Lopuksi voima poistetaan.

2.10   Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 ± 10 N:n voimalla. Lopuksi voima poistetaan.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyn pinnan etu- ja takaosia. Jos testiasetelmassa oleva vyön kulkuaukko estää kosketuksen, aukko voidaan peittää testiasetelman pohjapinnan suuntaisesti.

3.2   Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta lantiovyön kulkuväylän takaosassa (ks. kuva 3).

3.3   Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta lantiovyön kulkuväylän takaosassa (ks. kuva 3). Vyönauhan on aina peitettävä pisteet BP kaarevan reunan vasemmassa ja oikeassa päässä. Pisteen BP tarkka sijainti kaarevalla reunalla esitetään kuvassa 1 olevassa yksityiskohdassa W.

Kuva 1

Asetelman tiedot

Yksityis-kohta W

Paino 23 kg, tasaisesti jakautunut

Yksityiskohta W

| Kuva 2


  Asetelman asennus ajoneuvon istuimelle (ks. kohta 2.6.1) | Kuva 3


  Yhteensopivuuden tarkastaminen (ks. kohdat 2.6.1 ja 3.2) |
| --- | --- |
| |

Kuva 2

Kuva 2

Asetelman asennus ajoneuvon istuimelle (ks. kohta 2.6.1)

Asetelman asennus ajoneuvon istuimelle (ks. kohta 2.6.1)

Kuva 3

Kuva 3

Yhteensopivuuden tarkastaminen (ks. kohdat 2.6.1 ja 3.2)

Yhteensopivuuden tarkastaminen (ks. kohdat 2.6.1 ja 3.2)

Image 38

LISÄYS 2

ISOFIX-paikkoihin tai kokoluokan i istuinpaikkoihin kasvot menosuuntaan ja selkä menosuuntaan asennettavien, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asennusmääräykset

1.   YLEISTÄ

1.1   Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä ISOFIX-paikkojen sopivuutta luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) ja ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen samoin kuin kokoluokan i istuinpaikkojen soveltuvuutta kokoluokan i lasten turvajärjestelmien asentamiseen.

1.2   Testit voidaan tehdä ajoneuvossa tai edustavassa ajoneuvon osassa.

Kokoluokan i istuinpaikkojen vastaavuus suhteessa kokoluokan i tukijalan asennusvaatimuksiin voidaan arvioida fyysisellä testillä, tietokonesimulaatiolla tai edustavilla piirustuksilla.

2.   TESTIMENETTELY

Ajoneuvon valmistajan määrittelemät ajoneuvon ISOFIX-paikat on tarkastettava sen varmistamiseksi, että niille voidaan sijoittaa tämän lisäyksen kohdassa 4 luetellut lasten turvaistuinasetelmat. Jos ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut, että ISOFIX-paikoille voidaan sijoittaa tietty lasten turvaistuinasetelma, oletetaan, että paikalle voidaan sijoittaa myös samaan suuntaan suunnattu pienempi lasten turvaistuinasetelma.

Ajoneuvon valmistajan määrittelemät kokoluokan i istuinpaikat on tarkastettava sen varmistamiseksi, että niille voidaan sijoittaa sekä ISO/R2- että ISO/F2X-tyyppinen lasten turvaistuinjärjestelmä (ks. tämän liitteen kohta 4) sekä kokoluokan i tukijalan tilavuusalue.

Sekä ISOFIX-paikan että kokoluokan i paikan osalta sovelletaan seuraavaa menettelyä:

| 2.1 | Kun lasten turvaistuinasetelmaa testataan istuimella kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä, kyseinen istuin voidaan säätää pituussunnassa takimmaiseen ja alimmaiseen asentoonsa. |
| --- | --- |

2.1

Kun lasten turvaistuinasetelmaa testataan istuimella kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä, kyseinen istuin voidaan säätää pituussunnassa takimmaiseen ja alimmaiseen asentoonsa.

| 2.2 | Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon ja pääntuki alimmaiseen ja takimmaiseen asentoon. Jos asentoa ei ole määritetty, on käytettävä selkänojakulmaa, joka vastaa 25 asteen ylävartalokulmaa pystysuorasta tasosta, tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.
  Kun lasten turvaistuinasetelmaa testataan takaistuimella kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä, kyseisen takaistuimen edessä sijaitsevaa istuinta voidaan säätää pituussunnassa eteenpäin enintään sen takimmaisen ja etummaisen asennon puoliväliin asti. Myös selkänojan kulmaa voidaan säätää enintään asentoon, joka vastaa ylävartalon 15 asteen kulmaa. |
| --- | --- |

2.2

Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon ja pääntuki alimmaiseen ja takimmaiseen asentoon. Jos asentoa ei ole määritetty, on käytettävä selkänojakulmaa, joka vastaa 25 asteen ylävartalokulmaa pystysuorasta tasosta, tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.

Kun lasten turvaistuinasetelmaa testataan takaistuimella kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä, kyseisen takaistuimen edessä sijaitsevaa istuinta voidaan säätää pituussunnassa eteenpäin enintään sen takimmaisen ja etummaisen asennon puoliväliin asti. Myös selkänojan kulmaa voidaan säätää enintään asentoon, joka vastaa ylävartalon 15 asteen kulmaa.

| 2.3 | Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan tarvittaessa puuvillakankaita. |
| --- | --- |

2.3

Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan tarvittaessa puuvillakankaita.

| 2.4 | Lasten turvaistuinasetelma asetetaan kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä ISOFIX-paikalle tai kokoluokan i istuinpaikalle. |
| --- | --- |

2.4

Lasten turvaistuinasetelma asetetaan kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä ISOFIX-paikalle tai kokoluokan i istuinpaikalle.

| 2.5 | ISOFIX-kiinnityspisteiden välistä keskikohtaa painetaan kohti ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmää 100 ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan alapinnan suuntaisesti. Lopuksi voima poistetaan. |
| --- | --- |

2.5

ISOFIX-kiinnityspisteiden välistä keskikohtaa painetaan kohti ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmää 100 ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan alapinnan suuntaisesti. Lopuksi voima poistetaan.

| 2.6 | Lasten turvaistuinasetelma asetetaan kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä ISOFIX- kiinnityspisteisiin. |
| --- | --- |

2.6

Lasten turvaistuinasetelma asetetaan kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä ISOFIX- kiinnityspisteisiin.

| 2.7 | Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 ± 10 N:n voimalla. Lopuksi voima poistetaan. |
| --- | --- |

2.7

Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 ± 10 N:n voimalla. Lopuksi voima poistetaan.

3.   VAATIMUKSET

Seuraavia testausedellytyksiä sovelletaan vain ISOFIX- ja/tai kokoluokan i istuinpaikoille kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä asennettaviin lasten turvaistuinasetelmiin. Edellytyksenä ei ole, että lasten turvaistuinasetelma kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä voidaan kiinnittää ja irrottaa ISOFIX-paikasta ja/tai kokoluokan i paikasta kyseisissä olosuhteissa.

3.1   Lasten turvaistuinasetelma kokoluokan i tukijalan tilavuusalueen kanssa tai ilman sitä on voitava asentaa ilman kosketusta ajoneuvon sisäasennuksiin. Lasten turvaistuinasetelman alustan kallistuskulman on oltava 15° ± 10° sen vaakasuoran tason yläpuolella, joka kulkee ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmän kautta. Kuvissa 1–9 esitetyn yksityiskohdan Y mukaisia ISOFIX-lukitusosia voidaan kosketustarkastuksen helpottamiseksi säätää pituussunnassa – 10 – + 70 mm. Kuvissa esitetään suurimman säädön mukaiset asennot.

3.2   Mahdollisen ISOFIX-yläkiinnityspisteen on pysyttävä käytettävissä.

3.3   Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty kohdassa 2 tarkoitetuilla säädöillä, istuimet, istuimien selkänojat ja pääntuet voidaan säätää vaihtoehtoisiin asentoihin, jotka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten. Tällöin edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkistetaan ja täytetään. Vaihtoehtoiset asennot on kuvattava ajoneuvon käsikirjassa ja tämän liitteen lisäyksen 3 taulukossa 2 ja/tai 3 annetuissa lisätiedoissa. Myös kokoluokan i istuinpaikkojen edessä olevia matkustajan istuimia voidaan siirtää eteenpäin tavallisesta käyttöasennosta. Tällaisissa tapauksissa ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava ajoneuvon käsikirjassa, ettei näitä matkustajan istuimia saa käyttää käyttöasennosta siirrettyinä.

3.4   Jos edellä mainitut vaatimukset eivät täyty joidenkin irrotettavien sisävarusteiden ollessa paikoillaan, kyseiset varusteet voidaan poistaa, minkä jälkeen kohdassa 3 esitettyjen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava uudelleen, jolloin niiden on täytyttävä. Tätä koskevat tiedot on tällöin sisällytettävä tämän liitteen lisäyksen 3 taulukkoon 2 ja/tai 3.

4.   LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMÄN KOOT JA ASETELMAT

| — | ISO/F3: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko |
| --- | --- |

—

ISO/F3: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko

| — | ISO/F2: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
| --- | --- |

—

ISO/F2: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

| — | ISO/F2X: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

| — | ISO/R3: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko |
| --- | --- |

—

ISO/R3: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko

| — | ISO/R2: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
| --- | --- |

—

ISO/R2: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

| — | ISO/R2X: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

| — | ISO/R1: Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä |
| --- | --- |

—

ISO/R1: Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä

| — | ISO/L1: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (turvakaukalo), vasen |
| --- | --- |

—

ISO/L1: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (turvakaukalo), vasen

| — | ISO/L2: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (turvakaukalo), oikea |
| --- | --- |

—

ISO/L2: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (turvakaukalo), oikea

Edellä esitetyt asetelmat on valmistettava siten, että niiden massa on 10–13 ± 1 kg, ja niiden on oltava riittävän kestäviä ja jäykkiä toiminnallisten vaatimusten täyttämiseksi seuraavan taulukon mukaisesti.

| Turvaistuinasetelma | Massa (kg) | Toleranssi (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2 / R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1 / L2 | 13 | ± 1 |
| F2 / F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

Turvaistuinasetelma

Massa (kg)

Toleranssi (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2 / R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1 / L2

13

± 1

F2 / F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1   Mitat – kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea

Kuva 1

ISO/F3-järjestelmän mitat – kasvot menosuuntaan asennettavan lasten turvajärjestelmä, suuri koko (korkeus 720 mm) – ISOFIX-kokoluokka A

Image 39

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon ajoneuvokohtaisen turvajärjestelmän tukijalka tai vastaava saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Ei sovelleta |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta säännössä nro 44 |
| --- | --- |

4

4.2   Mitat – Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala

Kuva 2

ISO/F2-järjestelmän mitat – Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko (korkeus 650 mm) – ISOFIX-kokoluokka B

Image 40

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon ajoneuvokohtaisen turvajärjestelmän tukijalka tai vastaava saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Ei sovelleta |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta säännössä nro 44 |
| --- | --- |

4

| 5 | Yläkiinnityshihnan kiinnityspiste. |
| --- | --- |

5

4.3   Mitat – Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko, toinen versio

Kuva 3

ISO/F2X-järjestelmän mitat – Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko (korkeus 650 mm), selkämyksen muodon toinen versio – ISOFIX-kokoluokka B1

Image 41

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon ajoneuvokohtaisen turvajärjestelmän tukijalka tai vastaava saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Ei sovelleta |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta säännössä nro 44 |
| --- | --- |

4

4.4   Mitat – Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko

Kuva 4

ISO/R3-järjestelmän mitat – Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko, ISOFIX-kokoluokka C

Image 42

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon ajoneuvokohtaisen turvajärjestelmän tukijalka tai vastaava saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Rajalinja taaksepäin (kuvassa oikealle) kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää esittävässä kuvassa 2 |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta säännössä nro 44 |
| --- | --- |

4

4.5   Mitat – Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

Kuva 5

ISO/R2-järjestelmän mitat – Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko, ISOFIX-kokoluokka D

Image 43

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon ajoneuvokohtaisen turvajärjestelmän tukijalka tai vastaava saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Rajalinja taaksepäin (kuvassa oikealle) kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää esittävässä kuvassa 2 |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta säännössä nro 44 |
| --- | --- |

4

4.6   Mitat – Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä

Kuva 6

ISO/R1-järjestelmän mitat – Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä, ISOFIX-kokoluokka E

Image 44

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon ajoneuvokohtaisen turvajärjestelmän tukijalka tai vastaava saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Rajalinja taaksepäin (kuvassa oikealle) kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää esittävässä kuvassa 2 |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta säännössä nro 44 |
| --- | --- |

4

4.7   Mitat – Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä ISO/R2X

Kuva 7

Mitat – Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko, muunnettu paremmin sopivaksi ajoneuvon sisävarusteisiin

Image 45

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon heilahduksenestolaite tai vastaava (esim. palautustanko) saa ulottua |
| --- | --- |

2

| 3 | Rajalinja taaksepäin (kuvassa oikealle) kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää esittävässä kuvassa 2 |
| --- | --- |

3

| 4 | Lisätietoja kiinnikkeen alueesta annetaan yksityiskohdassa Y ja standardissa ISO 13216-1:1999, kuvat 2 ja 3 |
| --- | --- |

4

4.8   Mitat – Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä

Kuva 8

Mitat – Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä ISO/L1 tai symmetrisesti vastakkainen ISO/L2 (kuvat)

Huomautus: Vasemmalle suunnattavan sivuttain asennettavan lasten turvajärjestelmän ISO/L1 ja vastaavan järjestelmän ISO/L2 mitat ovat keskenään symmetriset pitkittäissuuntaisen keskitason suhteen.

Image 46

Selitykset

| 1 | Rajalinjat eteen ja ylös |
| --- | --- |

1

| 2 | Katkoviivalla merkitty alue, johon heilahduksenestolaite tai vastaava (esim. palautustanko) saa ulottua. |
| --- | --- |

2

Kuva 9

Sivuttaiskuva kokoluokan i tukijalan tilavuusalueesta, jonka avulla arvioidaan kokoluokan i istuinpaikkojen yhteensopivuus kokoluokan i lasten turvajärjestelmien tukijalkojen kanssa

Image 47

Selitykset:

| 1. | Lasten turvaistuinasetelma |
| --- | --- |

1.

| 2. | ISOFIX-alakiinnityspisteen tanko |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turvaistuinasetelman pohjapinnan muodostama taso, kun asennettuna suunniteltuun istuinpaikkaan |
| --- | --- |

3.

| 4. | Taso, joka kulkee alakiinnityspisteen tangon kautta ja on kohtisuorassa turvajärjestelmän pitkittäiseen keskitasoon ja turvaistuinasetelman pohjapinnan muodostamaan tasoon nähden, kun asetelma on asennettuna suunniteltuun istuinpaikkaan |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kokoluokan i tukijalan tilavuusalue, joka edustaa kokoluokan i lasten turvajärjestelmän tukijalan geometrisiä rajoja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ajoneuvon lattia. |
| --- | --- |

6.

Huomautus: Piirros ei ole mittakaavassa.

Kuva 10

Kolmiulotteinen kuva kokoluokan i tukijalan tilavuusalueesta, jonka avulla arvioidaan kokoluokan i istuinpaikkojen yhteensopivuus kokoluokan i lasten turvajärjestelmien tukijalkojen kanssa

Image 48

Selitykset:

| 1. | Lasten turvaistuinasetelma |
| --- | --- |

1.

| 2. | ISOFIX-alakiinnityspisteen tanko |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turvaistuinasetelman pituussuuntainen keskitaso |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kokoluokan i tukijalan tilavuusalue |
| --- | --- |

4.

Huomautus: Piirros ei ole mittakaavassa.

---

(1)  On otettava huomioon ISOFIX-turvajärjestelmän alustan massa.

LISÄYS 3

ESIMERKKI YKSITYISKOHTAISISTA TIEDOISTA ESIM. LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN VALMISTAJILLE

Tässä taulukossa esitetään teknisiä tietoja, jotka on tarkoitettu esimerkiksi lasten turvajärjestelmän valmistajille. Käännöstä kansallisille kielille ei näin ollen vaadita.

| | Istuinpaikka |
| --- | --- |
| Istuinpaikan numero | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Istuinpaikka soveltuu universal-luokan vyöllä varustetulle järjestelmälle (kyllä/ei) | | | | | | | | | |
| Kokoluokan i istuinpaikka (kyllä/ei) | | | | | | | | | |
| Istuinpaikka soveltuu sivuttain olevalle turvaistuimelle (L1/L2) | | | | | | | | | |
| Suurin sopiva selkä menosuuntaan oleva turvaistuin (R1/R2X/R2/R3) | | | | | | | | | |
| Suurin sopiva kasvot menosuuntaan oleva turvaistuin (F1/F2X/F2/F3) | | | | | | | | | |
| Suurin sopiva istuinkoroke (B2/B3) | | | | | | | | | |

Istuinpaikka

Istuinpaikan numero

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Istuinpaikka soveltuu universal-luokan vyöllä varustetulle järjestelmälle (kyllä/ei)

Kokoluokan i istuinpaikka (kyllä/ei)

Istuinpaikka soveltuu sivuttain olevalle turvaistuimelle (L1/L2)

Suurin sopiva selkä menosuuntaan oleva turvaistuin (R1/R2X/R2/R3)

Suurin sopiva kasvot menosuuntaan oleva turvaistuin (F1/F2X/F2/F3)

Suurin sopiva istuinkoroke (B2/B3)

| 1. | Lisätään tiedot kustakin muusta kuin kokoluokan i istuinpaikasta, johon voidaan sijoittaa tukijalka tämän säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Lisätään tiedot kustakin muusta kuin kokoluokan i istuinpaikasta, johon voidaan sijoittaa tukijalka tämän säännön mukaisesti.

| 2. | Lisätään tiedot kustakin istuinpaikasta, joka on varustettu ISOFIX-alakiinnityspisteillä mutta ei yläkiinnityspisteellä tämän säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Lisätään tiedot kustakin istuinpaikasta, joka on varustettu ISOFIX-alakiinnityspisteillä mutta ei yläkiinnityspisteellä tämän säännön mukaisesti.

| 3. | Lisätään tieto siitä, onko aikuisen turvavyön vyölukot sijoitettu sivusuuntaisesti kummankin ISOFIX-alakiinnityspisteen väliin. |
| --- | --- |

3.

Lisätään tieto siitä, onko aikuisen turvavyön vyölukot sijoitettu sivusuuntaisesti kummankin ISOFIX-alakiinnityspisteen väliin.

Huomautus:

| 1. | Suunta on tavanomainen ajosuunta. Sarakkeet, joissa tarkoitettuja istuinpaikkoja ei ole ajoneuvossa, voidaan poistaa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Istuinpaikat numeroidaan seuraavasti:






  Istuinpaikan numero | Sijainti ajoneuvossa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Edessä vasemmalla |
| 2 | Edessä keskellä |
| 3 | Edessä oikealla |
| 4 | Toisella rivillä vasemmalla |
| 5 | Toisella rivillä keskellä |
| 6 | Toisella rivillä oikealla |
| 7 | Kolmannella rivillä vasemmalla |
| 8 | Kolmannella rivillä keskellä |
| 9 | Kolmannella rivillä oikealla |

2.

Istuinpaikan numero

Sijainti ajoneuvossa

1

Edessä vasemmalla

2

Edessä keskellä

3

Edessä oikealla

4

Toisella rivillä vasemmalla

5

Toisella rivillä keskellä

6

Toisella rivillä oikealla

7

Kolmannella rivillä vasemmalla

8

Kolmannella rivillä keskellä

9

Kolmannella rivillä oikealla

Istuinpaikkojen numerointia koskevat tiedot voidaan antaa taulukossa, piirroksissa tai kuvina.

LISÄYS 4

10-VUOTIASTA LASTA EDUSTAVAN NUKEN ASENNUS

| a) | Istuin säädetään äärimmäiseen taka-asentoon. |
| --- | --- |

a)

Istuin säädetään äärimmäiseen taka-asentoon.

| b) | Korkeus säädetään valmistajan ohjeiden mukaan. Jos ohjeita ei ole, istuin säädetään alimpaan asentoonsa. |
| --- | --- |

b)

Korkeus säädetään valmistajan ohjeiden mukaan. Jos ohjeita ei ole, istuin säädetään alimpaan asentoonsa.

| c) | Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos tätä asentoa ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai sitä lähintä selkänojan kiinteää asentoa. |
| --- | --- |

c)

Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos tätä asentoa ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai sitä lähintä selkänojan kiinteää asentoa.

| d) | Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon. |
| --- | --- |

d)

Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon.

| e) | Nukke asetetaan istuimelle siten, että lantio koskettaa selkänojaa. |
| --- | --- |

e)

Nukke asetetaan istuimelle siten, että lantio koskettaa selkänojaa.

| f) | Nuken keskilinjan kautta kulkevan pituussuuntaisen tason on oltava istuinpaikan ilmeisellä keskilinjalla. |
| --- | --- |

f)

Nuken keskilinjan kautta kulkevan pituussuuntaisen tason on oltava istuinpaikan ilmeisellä keskilinjalla.

LISÄYS 5

Ajoneuvon istuinpaikkoihin tai kokoluokan i istuinpaikkoihin kasvot menosuuntaan asennettavien, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten istuinkoroketurvajärjestelmien asennusmääräykset

1.   YLEISTÄ

1.1   Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä istuinpaikkojen sopivuutta lasten istuinkoroketurvajärjestelmän ISO/B2 tai ISO/B3 asentamiseen ilman ISOFIX-lukitusosia. Jos ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut, että istuinpaikalle voidaan sijoittaa tietty lasten turvaistuinasetelma, oletetaan, että paikalle voidaan sijoittaa myös samaan suuntaan suunnattu pienempi lasten turvaistuinasetelma.

1.2   Testit voidaan tehdä ajoneuvossa tai edustavassa ajoneuvon osassa. Tämän vaatimuksen täyttyminen voidaan osoittaa fyysisellä testillä, tietokonesimulaatiolla tai edustavilla piirustuksilla.

2.   TESTIMENETTELY

Ajoneuvon valmistajan määrittelemät ajoneuvossa olevat kokoluokan i istuinpaikat on tarkastettava sen varmistamiseksi, että niille voidaan sijoittaa tämän lisäyksen kohdassa 4 mainittu lasten turvaistuinasetelma ISO/B2 ainakin ilman ISOFIX-lukitusosia.

2.1   Istuin säädetään takimmaiseen ja alimpaan asentoonsa.

2.2   Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos sitä ei ole määritetty, käytetään 25 asteen ylävartalokulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.

2.3   Kun lasten turvaistuinasetelmaa testataan takaistuimella, kyseisen takaistuimen edessä sijaitsevaa istuinta voidaan säätää pituussunnassa eteenpäin enintään sen takimmaisen ja etummaisen asennon puoliväliin asti. Myös selkänojan kulmaa voidaan säätää enintään asentoon, joka vastaa ylävartalon 15 asteen kulmaa. Jos etuistuimen korkeutta voi säätää, se säädetään valmistajan ilmoittamaan korkeuteen. Jos korkeutta ei ole määritetty, etuistuin säädetään keskimmäiseen korkeuteensa tai sitä lähimpään korkeuteen.

2.4   Pääntuet voidaan tarvittaessa poistaa, jos mahdollista.

2.5   Olkakiinnityspiste säädetään ajoneuvon valmistajan määrittelemään asentoon.

2.6   Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan tarvittaessa puuvillakankaita.

2.7.   Poistetaan ISOFIX-lukitusosat lasten turvaistuinasetelmasta tai asetetaan ne asentoon, jossa ne eivät ulotu selkänojalinjan ulkopuolelle (vertailulinja E kuvassa 2 tai 3).

2.8   Asetelma (tämän lisäyksen kuvassa 2 tai 3 kuvatun mukainen) sijoitetaan ajoneuvon istuimelle. Asetelman yläreuna saa koskettaa ajoneuvon kattoa. Istuintyynyä voidaan painaa asetelman siirtämiseksi paikalleen.

2.9   Pujotetaan turvavyö lasten turvaistuinasetelman läpi suunnilleen oikeaan asentoon ja kiinnitetään vyölukko. Varmistetaan, että vyönauha ei ole löysällä. Ajoneuvon turvavyön on pidettävä asetelma paikallaan.

2.10   Varmistetaan, että asetelman keskilinja sijaitsee istuinpaikan ilmeisellä keskilinjalla ± 25 mm ja että istuinpaikan keskilinja on samansuuntainen ajoneuvon istuimen keskilinjan kanssa. Kallistuskulman α (ks. kuva 1) on oltava 0° ± 5°.

2.11   Painetaan asetelman etuosan keskustaa taaksepäin 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan samansuuntaisesti alaosan pintaan. Lopuksi voima poistetaan.

2.12   Jos se on mahdollista, painetaan asetelman yläpinnan keskustaa pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla. Lopuksi voima poistetaan.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Asetelma täytyy voida kiinnittää istuinpaikalle kolmipistevyöllä siten, että vyö voidaan kiinnittää vyölukolla.

3.2   Kuvassa 1 esitetyn kallistuskulman α on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin 5°.

3.3   Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyä ja alustan takapinnan istuimen selkänojaa tai pääntukea. Täysi kosketus istuimen kanssa ei ole välttämätön, vaan väliin saa jäädä ajoneuvon istuinten profiilista johtuvia rakoja, jotka osoitetaan nuolilla kuvassa 1. Istuinkoroke varustetaan säädettävällä selkänojalla. Yhteensopivuus ajoneuvon istuinpaikan kanssa on saavutettava ainakin yhdessä selkänojan asennossa, jotka esitetään kuvassa 2 tai 3.

3.4   Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty kohdissa 2.1–2.12 tarkoitetuilla säädöillä, istuin, istuimen selkänoja ja turvavyön kiinnityspisteet voidaan säätää vaihtoehtoiseen asentoon, jonka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten ja jossa edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkistetaan ja täytetään. Vaihtoehtoinen asento on kuvattava liitteen 17 kohdan 1.1 mukaisesti ja lisäyksessä 3 täsmennetyissä yksityiskohtaisissa teknisissä tiedoissa.

4.   ISTUINKOROKETURVAJÄRJESTELMÄT:

| a) | ISO/B2: istuinkoroke, kapea, leveys 440 mm (kuva 2) |
| --- | --- |

a)

ISO/B2: istuinkoroke, kapea, leveys 440 mm (kuva 2)

| b) | ISO/B3: istuinkoroke, täysikokoinen, leveys 520 mm (kuva 3). |
| --- | --- |

b)

ISO/B3: istuinkoroke, täysikokoinen, leveys 520 mm (kuva 3).

Asetelmat on valmistettava siten, että niiden massa on 7 ± 1 kg, ja niiden on oltava riittävän kestäviä ja jäykkiä toiminnallisten vaatimusten täyttämiseksi.

Kuva 1

Sijoittaminen istuimelle

Kallistus-kulma α

Rako

Rako

Rako

Rako

Muotoillut istuimet

Esimerkki asetelman ja istuintyynyn välisistä raoista

Esimerkki: poikittaiskallistus

Esimerkki: etäisyys istuimen keskilinjasta

Etäisyys ≤ 25 mm

Istuinpaikan keskilinja

Asetelman keskilinja

Istuinpaikan keskilinja

Asetelman keskilinja

Kuva 2

ISO/B2: Istuinkorokkeen (kapea, leveys 440 mm) mitat ilman ISOFIX-lukitusosia tai lukitusosat poistettuina tai sijoitettuna korokeasetelman rungon sisään (yksityiskohdassa B määritellyn linjan E taakse)

Image 50

Selitykset

E on selkänojan vertailurotaatioakseli (90–110°) ja vertailulinja, jonka taakse ISOFIX-lukitusosat sijoitetaan pois käytöstä.

Kuva 3

ISO/B3: Istuinkorokkeen (täysikokoinen, leveys 520 mm) mitat ilman ISOFIX-lukitusosia tai lukitusosat poistettuina tai sijoitettuna korokeasetelman rungon sisään (yksityiskohdassa B määritellyn linjan E taakse)

Image 51

Selitykset

E on selkänojan vertailurotaatioakseli (90–110°) ja vertailulinja, jonka taakse ISOFIX-lukitusosat sijoitetaan pois käytöstä.

---

LIITE 18

TURVAVYÖMUISTUTUKSEN TESTAUS

1.   Ensimmäisen tason varoituksen toiminta on testattava seuraavissa olosuhteissa:

| a) | Turvavyö ei ole kiinnitettynä. |
| --- | --- |

a)

Turvavyö ei ole kiinnitettynä.

| b) | Moottori tai käyttövoimajärjestelmä on sammutettuna tai tyhjäkäynnillä, eikä ajoneuvo liiku eteen- eikä taaksepäin. |
| --- | --- |

b)

Moottori tai käyttövoimajärjestelmä on sammutettuna tai tyhjäkäynnillä, eikä ajoneuvo liiku eteen- eikä taaksepäin.

| c) | Vaihteenvalitsin on vapaa-asennossa. |
| --- | --- |

c)

Vaihteenvalitsin on vapaa-asennossa.

| d) | Sytytysjärjestelmä tai pääkytkin on aktivoitu. |
| --- | --- |

d)

Sytytysjärjestelmä tai pääkytkin on aktivoitu.

| e) | Kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle asetetaan 40 kg:n paino, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä vaihtoehtoisella menetelmällä siten, että yhden matkustajan aiheuttama kuormitus on enintään 40 kg. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta.
  Vaihtoehtoisesti voidaan (valmistajan valinnan mukaan) menetellä seuraavasti:
  Valmistajan ohjeiden mukaisesti asetetaan kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle esine tai ihminen, joka edustaa 5. persentiilin aikuista naista, (1) tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä ja tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella menetelmällä. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta. |
| --- | --- |

e)

Kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle asetetaan 40 kg:n paino, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä vaihtoehtoisella menetelmällä siten, että yhden matkustajan aiheuttama kuormitus on enintään 40 kg. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta.

Vaihtoehtoisesti voidaan (valmistajan valinnan mukaan) menetellä seuraavasti:

Valmistajan ohjeiden mukaisesti asetetaan kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle esine tai ihminen, joka edustaa 5. persentiilin aikuista naista, (1) tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä ja tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella menetelmällä. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta.

| f) | Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kaikkien asianomaisten istuinten osalta alakohtien a–e mukaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

f)

Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kaikkien asianomaisten istuinten osalta alakohtien a–e mukaisissa olosuhteissa.

2.   Toisen tason varoituksen toiminta on testattava tämän liitteen kohdissa 2.1–2.3 vahvistetuissa olosuhteissa.

2.1   Kuljettajan istuinpaikan testaaminen

2.1.1   Kuljettajan istuimen testaaminen, kun turvavyö on avattuna ennen ajomatkaa

| a) | Kuljettajan istuimen turvavyötä ei kiinnitetä. |
| --- | --- |

a)

Kuljettajan istuimen turvavyötä ei kiinnitetä.

| b) | Muiden istuinten kuin kuljettajan istuimen turvavyöt kiinnitetään. |
| --- | --- |

b)

Muiden istuinten kuin kuljettajan istuimen turvavyöt kiinnitetään.

| c) | Ajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee. |
| --- | --- |

c)

Ajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee.

| d) | Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kuljettajan istuinten osalta alakohtien a–c mukaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

d)

Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kuljettajan istuinten osalta alakohtien a–c mukaisissa olosuhteissa.

2.1.1.1   Testiajoneuvo kiihdytetään pysähdyksistä nopeuteen 25 – 0/+ 10 km/h, ja ajoa jatketaan tällä nopeudella.

2.1.1.2   Testiajoneuvolla ajetaan eteenpäin vähintään 500 m paikalta lähtien.

2.1.1.3   Testaus suoritetaan ajoneuvon ollessa tavanomaisessa käytössä vähintään 60 sekunnin ajan.

2.1.2   Kuljettajan istuimen testaaminen, kun turvavyö avautuu ajomatkan aikana

| a) | Kuljettajan istuimen ja muiden istuinten turvavyöt kiinnitetään. |
| --- | --- |

a)

Kuljettajan istuimen ja muiden istuinten turvavyöt kiinnitetään.

| b) | Testiajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee. |
| --- | --- |

b)

Testiajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee.

| c) | Kuljettajan istuimen turvavyö avataan. |
| --- | --- |

c)

Kuljettajan istuimen turvavyö avataan.

2.2   Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinpaikkojen testaaminen

2.2.1   Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten testaaminen, kun turvavyö on avattuna ennen ajomatkaa

| a) | Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten turvavöitä ei kiinnitetä. |
| --- | --- |

a)

Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten turvavöitä ei kiinnitetä.

| b) | Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten turvavyöt kiinnitetään. |
| --- | --- |

b)

Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten turvavyöt kiinnitetään.

| c) | Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten tyynylle asetetaan 40 kg:n paino, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan valmistajan määrittämällä vaihtoehtoisella menetelmällä.
  Vaihtoehtoisesti voidaan (valmistajan valinnan mukaan) menetellä seuraavasti:
  Valmistajan ohjeiden mukaisesti asetetaan kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle esine tai ihminen, joka edustaa 5. persentiilin aikuista naista, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä ja tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella menetelmällä. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta. |
| --- | --- |

c)

Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten tyynylle asetetaan 40 kg:n paino, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan valmistajan määrittämällä vaihtoehtoisella menetelmällä.

Vaihtoehtoisesti voidaan (valmistajan valinnan mukaan) menetellä seuraavasti:

Valmistajan ohjeiden mukaisesti asetetaan kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle esine tai ihminen, joka edustaa 5. persentiilin aikuista naista, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä ja tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella menetelmällä. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta.

| d) | Testiajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee. |
| --- | --- |

d)

Testiajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee.

| e) | Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten osalta alakohtien a–d mukaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

e)

Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten osalta alakohtien a–d mukaisissa olosuhteissa.

2.2.2   Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten testaaminen, kun turvavyö avautuu ajomatkan aikana

| a) | Kuljettajan istuimen ja muiden istuinten turvavyöt kiinnitetään. |
| --- | --- |

a)

Kuljettajan istuimen ja muiden istuinten turvavyöt kiinnitetään.

| b) | Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten tyynylle asetetaan 40 kg:n paino, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan valmistajan määrittämällä vaihtoehtoisella menetelmällä.
  Vaihtoehtoisesti voidaan (valmistajan valinnan mukaan) menetellä seuraavasti:
  Valmistajan ohjeiden mukaisesti asetetaan kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle esine tai ihminen, joka edustaa 5. persentiilin aikuista naista, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä ja tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella menetelmällä. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta. |
| --- | --- |

b)

Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten tyynylle asetetaan 40 kg:n paino, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan valmistajan määrittämällä vaihtoehtoisella menetelmällä.

Vaihtoehtoisesti voidaan (valmistajan valinnan mukaan) menetellä seuraavasti:

Valmistajan ohjeiden mukaisesti asetetaan kunkin kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevan istuimen tyynylle esine tai ihminen, joka edustaa 5. persentiilin aikuista naista, tai ajoneuvon matkustajatilanne simuloidaan ajoneuvon valmistajan määrittämällä ja tutkimuslaitoksen ja hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä vaihtoehtoisella menetelmällä. Samoin voidaan ajoneuvon valmistajan pyynnöstä menetellä myös takaistuinten osalta.

| c) | Testiajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee. |
| --- | --- |

c)

Testiajoneuvoa ajetaan valmistajan valinnan mukaan siten, että vähintään yksi tämän liitteen kohdissa 2.1.1.1–2.1.1.3 tarkoitetuista olosuhteista vallitsee.

| d) | Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten turvavyöt avataan. |
| --- | --- |

d)

Kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten turvavyöt avataan.

| e) | Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten osalta kaikissa alakohtien a–d mukaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

e)

Turvavyömuistutuksen tila tarkastetaan kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevien istuinten osalta kaikissa alakohtien a–d mukaisissa olosuhteissa.

2.3   Takaistuimien testaaminen

| a) | Ajoneuvon ollessa paikoillaan kiinnitetään kaikkien istuinten turvavyöt. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvon ollessa paikoillaan kiinnitetään kaikkien istuinten turvavyöt.

| b) | Saatetaan testiajoneuvo tavanomaiseen toimintatilaan ja pidetään se käynnissä. |
| --- | --- |

b)

Saatetaan testiajoneuvo tavanomaiseen toimintatilaan ja pidetään se käynnissä.

| c) | Avataan jonkin takaistuimen turvavyö. |
| --- | --- |

c)

Avataan jonkin takaistuimen turvavyö.

| d) | Tarkastetaan turvavyömuistutuksen toiminta kaikilta istuinpaikoilta kaikilla istuinriveillä. |
| --- | --- |

d)

Tarkastetaan turvavyömuistutuksen toiminta kaikilta istuinpaikoilta kaikilla istuinriveillä.

| e) | Ajoneuvon valmistajan pyynnöstä voidaan mihin tahansa takaistuinpaikkaan vaihtoehtoisesti soveltaa kohdissa 2.2–2.2.2 esitettyjä menettelyjä, jotka koskevat kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevia istuinpaikkoja. |
| --- | --- |

e)

Ajoneuvon valmistajan pyynnöstä voidaan mihin tahansa takaistuinpaikkaan vaihtoehtoisesti soveltaa kohdissa 2.2–2.2.2 esitettyjä menettelyjä, jotka koskevat kuljettajan istuimen kanssa samalla rivillä olevia istuinpaikkoja.

3.   Ensimmäisen tason varoituksen toiminnan testaamisen on kestettävä vähintään sen vähimmäisajan, joka tämän säännön kohdassa 8.4.2.3 vaaditaan ensimmäisen tason varoituksen osalta. Toisen vaiheen varoituksen toiminnan testaaminen voidaan aloittaa, kun ensimmäisen vaiheen varoituksen testi on päättynyt. On kuitenkin varmistettava, että toisen tason varoitus ohittaa ensimmäisen tason varoituksen, jos se on vielä toiminnassa.

---

(1)  Hybrid III vastaa 5. persentiilin yhdysvaltalaisen naisen keskeisiä mittoja. Sen teknisiä eritelmiä ja yksityiskohtaisia piirroksia sekä eritelmiä, jotka koskevat nuken säätämistä tätä testiä varten, säilytetään Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeristössä, ja niihin voi tutustua pyynnöstä Euroopan talouskomissiossa, osoite Palais des Nations, Geneve, Sveitsi. Kyseeseen tulee myös nainen, jonka paino on 46,7–51,25 kg ja pituus 139,7–150 cm.

---

| 27.4.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/100

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 132 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat puristussytytysmoottorilla varustettuihin raskaisiin hyötyajoneuvoihin, maatalous- ja metsätraktoreihin ja liikkuviin työkoneisiin jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden hyväksyntää [2018/630]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Säännön muutossarja 01 – Voimaantulopäivä: 22. tammikuuta 2015

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Tarkoitus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Soveltamisala |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määritelmät |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Merkinnät ja merkit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

6.

| 7. | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

7.

| 8. | Suorituskykyvaatimukset |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kestävyysvaatimukset |
| --- | --- |

9.

| 10. | Käyttökohdealue |
| --- | --- |

10.

| 11. | Moottorin peruspäästöjen muutokset |
| --- | --- |

11.

| 12. | Testimoottorien ja jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden yhdistelmän valinta |
| --- | --- |

12.

| 13. | Päästömittauksia koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hiukkaspäästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoitusjärjestelmien perhe |
| --- | --- |

14.

| 15. | NOx-päästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoitusjärjestelmien perhe |
| --- | --- |

15.

x

| 16. | NOx- ja hiukkaspäästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoitusjärjestelmien perhe |
| --- | --- |

16.

x

| 17. | Polttoaine ja polttoaineen ominaiskulutus |
| --- | --- |

17.

| 18. | Käyttöominaisuudet ja turvallisuusriskit |
| --- | --- |

18.

| 19. | Melupäästöt |
| --- | --- |

19.

| 20. | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asennus |
| --- | --- |

20.

| 21. | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

22.

| 23. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

24.

| 25. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

25.

| 26. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

26.

LIITTEET

| 1 | Ilmoituslomake |
| --- | --- |

1

| 2 | Ilmoitus |
| --- | --- |

2

| 3 | Lisäys jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppiä koskevaan säännön nro 132 mukaiseen ilmoitukseen |
| --- | --- |

3

| 4 | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppihyväksyntämerkin asettelu |
| --- | --- |

4

| 5 | Hiukkaspäästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen (luokka I tai II) testaaminen |
| --- | --- |

5

| 6 | NOx-päästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen (luokka III) testaaminen |
| --- | --- |

6

x

| 7 | Hiukkas- ja NOx-päästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen (luokka IV) testaaminen |
| --- | --- |

7

x

| 8 | Testisekvenssit |
| --- | --- |

8

| 9 | Raja-arvojen vastaavuutta koskevat taulukot |
| --- | --- |

9

| 10 | Vaatimukset, jotka koskevat reagenssin käyttöä vaativan NOx-päästöjä tai NOx- ja hiukkaspäästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän NOx-poiston valvontajärjestelmää |
| --- | --- |

10

x

x

x

| 11 | Asennus- ja käyttöohjeet |
| --- | --- |

11

| 12 | Erityiset vaatimukset, jotka koskevat jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän hyväksyntää säännössä nro 49, muutossarja 06, vahvistettujen päästörajojen osalta |
| --- | --- |

12

1.   TARKOITUS

Tässä säännössä vahvistetaan yhdenmukaistettu menetelmä hiukkaspäästöjen (PM), typen oksidien (NOx) päästöjä tai niitä molempia rajoittavien jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden luokitteluun, arviointiin ja hyväksyntään sekä kohdassa 2 määriteltyyn soveltamisalaan kuuluvissa sovelluksissa käytettävien puristussytytysmoottorien päästötasojen määrittämiseen.

x

Säännössä vahvistetaan puitteet eri käyttökohteissa käytettävien jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden hyväksynnälle vastaavine ympäristöominaisuustasoineen ja näiden tasojen yksilöimiselle tyyppihyväksynnässä.

2.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan jälkiasennettaviin päästöjenrajoituslaitteisiin, jotka asennetaan seuraaviin:

| 2.1 | luokkien M2, M3 ja N ajoneuvot (1) ja niiden puristussytytysmoottorit, lukuun ottamatta säännön nro 83 mukaisesti hyväksyttyjä ajoneuvoja |
| --- | --- |

2.1

luokkien M2, M3 ja N ajoneuvot (1) ja niiden puristussytytysmoottorit, lukuun ottamatta säännön nro 83 mukaisesti hyväksyttyjä ajoneuvoja

2

3

1

| 2.2 | vaihtuvalla nopeudella käytettäviin liikkuviin työkoneisiin (1) asennetut puristussytytysmoottorit, joiden nettoteho on suurempi kuin 18 kW mutta enintään 560 kW |
| --- | --- |

2.2

vaihtuvalla nopeudella käytettäviin liikkuviin työkoneisiin (1) asennetut puristussytytysmoottorit, joiden nettoteho on suurempi kuin 18 kW mutta enintään 560 kW

1

| 2.3 | vakionopeudella käytettäviin liikkuviin työkoneisiin (1) asennetut puristussytytysmoottorit, joiden nettoteho on suurempiin kuin 18 kW mutta enintään 560 kW |
| --- | --- |

2.3

vakionopeudella käytettäviin liikkuviin työkoneisiin (1) asennetut puristussytytysmoottorit, joiden nettoteho on suurempiin kuin 18 kW mutta enintään 560 kW

1

| 2.4 | luokan T ajoneuvoihin asennetut puristussytytysmoottorit, joiden nettoteho on suurempi kuin 18 kW mutta enintään 560 kW. (1) |
| --- | --- |

2.4

luokan T ajoneuvoihin asennetut puristussytytysmoottorit, joiden nettoteho on suurempi kuin 18 kW mutta enintään 560 kW. (1)

1

3.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 3.1 | ’Aktiivisella regeneroinnilla’ tarkoitetaan kaikkia lisätoimenpiteitä, joilla käynnistetään regenerointi joko jaksoittaisesti tai jatkuvasti regeneroituvalla jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella. |
| --- | --- |

3.1

’Aktiivisella regeneroinnilla’ tarkoitetaan kaikkia lisätoimenpiteitä, joilla käynnistetään regenerointi joko jaksoittaisesti tai jatkuvasti regeneroituvalla jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella.

| 3.2 | ’Mukautustekijällä’ tarkoitetaan summaavaa (mukautus ylöspäin tai alaspäin) tai kertovaa tekijää, jota käytetään jaksoittaisen regeneroinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

3.2

’Mukautustekijällä’ tarkoitetaan summaavaa (mukautus ylöspäin tai alaspäin) tai kertovaa tekijää, jota käytetään jaksoittaisen regeneroinnin yhteydessä.

| 3.3 | ’Käyttötarkoitusalueella’ tarkoitetaan niitä eri moottoreita, joihin tämän säännön mukaisesti hyväksytty jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan asentaa. |
| --- | --- |

3.3

’Käyttötarkoitusalueella’ tarkoitetaan niitä eri moottoreita, joihin tämän säännön mukaisesti hyväksytty jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan asentaa.

| 3.4 | ’Luokan I jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa vain hiukkaspäästöjä ja joka ei kasvata välittömiä NO2-päästöjä. |
| --- | --- |

3.4

’Luokan I jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa vain hiukkaspäästöjä ja joka ei kasvata välittömiä NO2-päästöjä.

2

| 3.5 | ’Luokan IIA tai IIB jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa vain hiukkaspäästöjä ja joka ei kasvata välittömiä NO2-pakokaasupäästöjä enempää kuin kohdassa 8.4.2 täsmennetyllä prosenttiosuudella suhteessa NO2-päästöjen perustasoon. |
| --- | --- |

3.5

’Luokan IIA tai IIB jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa vain hiukkaspäästöjä ja joka ei kasvata välittömiä NO2-pakokaasupäästöjä enempää kuin kohdassa 8.4.2 täsmennetyllä prosenttiosuudella suhteessa NO2-päästöjen perustasoon.

2

2

| 3.6 | ’Luokan III jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa vain NOx-päästöjä. |
| --- | --- |

3.6

’Luokan III jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa vain NOx-päästöjä.

x

| 3.7 | ’Luokan IV jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa sekä hiukkas- että NOx-päästöjä. |
| --- | --- |

3.7

’Luokan IV jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, jolla on tarkoitus rajoittaa sekä hiukkas- että NOx-päästöjä.

x

| 3.8 | ’Jatkuvalla regeneroinnilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran jokaista sovellettavaa testisykliä kohti. |
| --- | --- |

3.8

’Jatkuvalla regeneroinnilla’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän regenerointiprosessia, joka toimii joko jatkuvasti tai vähintään kerran jokaista sovellettavaa testisykliä kohti.

| 3.9 | ’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita, NOx-imeyttäjiä sekä selektiivistä katalyyttistä pelkistystä). |
| --- | --- |

3.9

’Typen oksidien poistojärjestelmällä’ tarkoitetaan pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmää, jolla on tarkoitus vähentää typen oksidien (NOx) päästöjä (esimerkiksi passiivisia ja aktiivisia LNC-katalysaattoreita, NOx-imeyttäjiä sekä selektiivistä katalyyttistä pelkistystä).

x

x

| 3.10 | ’Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka seuraa moottorissa ja/tai jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa toteutettuja päästöjenrajoitustoimenpiteitä tämän säännön kohdan 18 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.10

’Päästöjenrajoituksen seurantajärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka seuraa moottorissa ja/tai jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa toteutettuja päästöjenrajoitustoimenpiteitä tämän säännön kohdan 18 vaatimusten mukaisesti.

| 3.11 | ’Moottorin peruspäästöillä’ tarkoitetaan tietyn moottorin tai moottorijärjestelmän päästöjä ilman jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta. Jos moottoria ei ole varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, moottorin peruspäästöt ovat samat kuin moottorin raakapäästöt. Jos moottori on varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, moottorin peruspäästöt ovat samat kuin virtaussuunnassa jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen syntyvät pakokaasupäästöt. |
| --- | --- |

3.11

’Moottorin peruspäästöillä’ tarkoitetaan tietyn moottorin tai moottorijärjestelmän päästöjä ilman jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta. Jos moottoria ei ole varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, moottorin peruspäästöt ovat samat kuin moottorin raakapäästöt. Jos moottori on varustettu jälkikäsittelyjärjestelmällä, moottorin peruspäästöt ovat samat kuin virtaussuunnassa jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen syntyvät pakokaasupäästöt.

| 3.12 | ’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan moottorinvalmistajan tekemää sellaisten moottorijärjestelmien ryhmittelyä, joilla säännön nro 49 kohdassa 7 tai tapauksen mukaan säännön nro 96 kohdassa 7 määritellyn rakenteensa perusteella on samanlaiset pakokaasupäästöominaisuudet. Kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottorien on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot. |
| --- | --- |

3.12

’Moottoriperheellä’ tarkoitetaan moottorinvalmistajan tekemää sellaisten moottorijärjestelmien ryhmittelyä, joilla säännön nro 49 kohdassa 7 tai tapauksen mukaan säännön nro 96 kohdassa 7 määritellyn rakenteensa perusteella on samanlaiset pakokaasupäästöominaisuudet. Kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottorien on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot.

| 3.13 | ’Moottorijärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoria ja päästöjenrajoitusjärjestelmää sekä moottorijärjestelmän elektronisten ohjausyksiköiden ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välistä viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä). |
| --- | --- |

3.13

’Moottorijärjestelmällä’ tarkoitetaan moottoria ja päästöjenrajoitusjärjestelmää sekä moottorijärjestelmän elektronisten ohjausyksiköiden ja kaikkien muiden käyttövoimajärjestelmän tai ajoneuvon hallintayksiköiden välistä viestintärajapintaa (laitteita ja viestejä).

| 3.14 | ’Eurooppalaisella vakiotilaisella testisyklillä (ESC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 13:sta vakiotilaisesta moodista ja jota sovelletaan säännön nro 49 asianomaisen muutossarjan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.14

’Eurooppalaisella vakiotilaisella testisyklillä (ESC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 13:sta vakiotilaisesta moodista ja jota sovelletaan säännön nro 49 asianomaisen muutossarjan mukaisesti.

| 3.15 | ’Eurooppalaisella muuttuvatilaisella testisyklillä (ETC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 1 800:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista, jotka määritellään säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.15

’Eurooppalaisella muuttuvatilaisella testisyklillä (ETC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 1 800:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista, jotka määritellään säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti.

| 3.16 | ’Kaasumaisilla epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan hiilimonoksidia, hiilivetyjä (oletettu suhde CH1,85 dieselöljyn osalta), typen oksideja (NOx, ilmaistuna NO2-ekvivalentteina) ja typpidioksidia (NO2). |
| --- | --- |

3.16

’Kaasumaisilla epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan hiilimonoksidia, hiilivetyjä (oletettu suhde CH1,85 dieselöljyn osalta), typen oksideja (NOx, ilmaistuna NO2-ekvivalentteina) ja typpidioksidia (NO2).

1,85

x

2

2

| 3.17 | ’Kuormitustilalla’ tarkoitetaan hiukkastenrajoitusjärjestelmään (kuten suodattimeen) millä tahansa hetkellä varastoitunutta hiukkaskuormaa, joka ilmaistaan osuutena suurimmasta hiukkaskuormasta, joka järjestelmään voidaan varastoida tietyissä ajo-olosuhteissa ilman ulkoisten regenerointitoimenpiteiden käynnistämistä. |
| --- | --- |

3.17

’Kuormitustilalla’ tarkoitetaan hiukkastenrajoitusjärjestelmään (kuten suodattimeen) millä tahansa hetkellä varastoitunutta hiukkaskuormaa, joka ilmaistaan osuutena suurimmasta hiukkaskuormasta, joka järjestelmään voidaan varastoida tietyissä ajo-olosuhteissa ilman ulkoisten regenerointitoimenpiteiden käynnistämistä.

| 3.18 | ’Valmistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai tahoa, joka vastaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikista tyyppihyväksyntään liittyvistä seikoista ja voi osoittaa, että hänellä tai sillä on laadunvalvonnassa ja tuotannon vaatimustenmukaisuudessa tarvittavat valmiudet ja keinot. Tämän henkilön tai elimen ei välttämättä tarvitse olla suoraan mukana hyväksyttäväksi haetun ajoneuvon, järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa. |
| --- | --- |

3.18

’Valmistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai tahoa, joka vastaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikista tyyppihyväksyntään liittyvistä seikoista ja voi osoittaa, että hänellä tai sillä on laadunvalvonnassa ja tuotannon vaatimustenmukaisuudessa tarvittavat valmiudet ja keinot. Tämän henkilön tai elimen ei välttämättä tarvitse olla suoraan mukana hyväksyttäväksi haetun ajoneuvon, järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa.

| 3.19 | ’Asentajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai tahoa, joka vastaa hyväksytyn jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaisesta ja turvallisesta asennuksesta. |
| --- | --- |

3.19

’Asentajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai tahoa, joka vastaa hyväksytyn jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaisesta ja turvallisesta asennuksesta.

| 3.20 | ’Typen oksidien (NOx) poiston valvontajärjestelmällä (NCD)’ tarkoitetaan jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen kuuluvaa järjestelmää, jolla voidaan






  a) | havaita typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriö |
| --- | --- | --- |

3.20

’Typen oksidien (NOx) poiston valvontajärjestelmällä (NCD)’ tarkoitetaan jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen kuuluvaa järjestelmää, jolla voidaan

x

a)

havaita typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriö

| b) | määrittää typen oksidien poistojärjestelmän todennäköiset toimintahäiriöt käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolella. |
| --- | --- |

b)

määrittää typen oksidien poistojärjestelmän todennäköiset toimintahäiriöt käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolella.

| 3.21 | ’NOx-päästöjä vähentävällä jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, joka voidaan typen oksidien massapäästöjen vähennystehokkuutensa ansiosta sertifioida tässä säännössä määritellyn luokan mukaiseksi. |
| --- | --- |

3.21

’NOx-päästöjä vähentävällä jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, joka voidaan typen oksidien massapäästöjen vähennystehokkuutensa ansiosta sertifioida tässä säännössä määritellyn luokan mukaiseksi.

x

| 3.22 | ’NOx-päästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheellä’ tarkoitetaan NOx-päästöjen vähennysjärjestelmien perhettä, jonka jäsenet ovat toiminnaltaan teknisesti identtisiä tämän säännön kohdan 15 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.22

’NOx-päästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheellä’ tarkoitetaan NOx-päästöjen vähennysjärjestelmien perhettä, jonka jäsenet ovat toiminnaltaan teknisesti identtisiä tämän säännön kohdan 15 mukaisesti.

x

x

| 3.23 | ’Työkoneiden vakiotilaisella testisyklillä (NRSC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu vakiotilaisista moodeista, jotka määritellään säännön nro 96 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.23

’Työkoneiden vakiotilaisella testisyklillä (NRSC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu vakiotilaisista moodeista, jotka määritellään säännön nro 96 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti.

| 3.24 | ’Työkoneiden muuttuvatilaisella testisyklillä (NRTC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 1 173:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista, jotka määritellään säännön nro 96 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.24

’Työkoneiden muuttuvatilaisella testisyklillä (NRTC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 1 173:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista, jotka määritellään säännön nro 96 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti.

| 3.25 | ’Sisäisellä kuljettajan varoitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, joka havaitsee jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen virhetoiminnan tai laitteen poistamisen. |
| --- | --- |

3.25

’Sisäisellä kuljettajan varoitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan laitetta, joka havaitsee jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen virhetoiminnan tai laitteen poistamisen.

| 3.26 | ’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä. |
| --- | --- |

3.26

’Kantamoottorilla’ tarkoitetaan moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä.

| 3.27 | ’Hiukkasilla (PM)’ tarkoitetaan sellaisten aineiden massaa, jotka jäävät tiettyyn suodatinmateriaaliin, joka on määritelty säännön nro 49 tai nro 96 asianomaisessa muutossarjassa. |
| --- | --- |

3.27

’Hiukkasilla (PM)’ tarkoitetaan sellaisten aineiden massaa, jotka jäävät tiettyyn suodatinmateriaaliin, joka on määritelty säännön nro 49 tai nro 96 asianomaisessa muutossarjassa.

| 3.28 | ’Hiukkaspäästöjä vähentävällä jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, joka voidaan päästöjen hiukkasmassan tai -määrän vähennystehokkuutensa ansiosta sertifioida tässä säännössä määritellyn luokan mukaiseksi. Regenerointijärjestelmä ja -strategia ovat hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen osa. |
| --- | --- |

3.28

’Hiukkaspäästöjä vähentävällä jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta, joka voidaan päästöjen hiukkasmassan tai -määrän vähennystehokkuutensa ansiosta sertifioida tässä säännössä määritellyn luokan mukaiseksi. Regenerointijärjestelmä ja -strategia ovat hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen osa.

| 3.29 | ’Hiukkaspäästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheellä’ tarkoitetaan hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmien perhettä, jonka jäsenet ovat toiminnaltaan teknisesti identtisiä tämän säännön kohdan 14 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.29

’Hiukkaspäästöjä vähentävien jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheellä’ tarkoitetaan hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmien perhettä, jonka jäsenet ovat toiminnaltaan teknisesti identtisiä tämän säännön kohdan 14 mukaisesti.

| 3.30 | ’Jaksoittaisella regeneroinnilla’ tarkoitetaan päästöjenrajoituslaitteen regenerointiprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä ennen kuin moottori on ollut 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. Niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, päästövaatimukset voivat ylittyä. |
| --- | --- |

3.30

’Jaksoittaisella regeneroinnilla’ tarkoitetaan päästöjenrajoituslaitteen regenerointiprosessia, joka tapahtuu jaksoittain yleensä ennen kuin moottori on ollut 100 tuntia tavanomaisessa käytössä. Niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, päästövaatimukset voivat ylittyä.

| 3.31 | ’Hiukkasmäärällä’ tarkoitetaan hiukkasten lukumäärää, joka määritellään asiaa koskevassa säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa. |
| --- | --- |

3.31

’Hiukkasmäärällä’ tarkoitetaan hiukkasten lukumäärää, joka määritellään asiaa koskevassa säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa.

| 3.32 | ’Reagenssilla’ tarkoitetaan aineita, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä (tarvittaessa) toimittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle. |
| --- | --- |

3.32

’Reagenssilla’ tarkoitetaan aineita, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä (tarvittaessa) toimittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle.

| 3.33 | ’Vähennystehokkuudella’ tarkoitetaan virtaussuunnassa jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen alapuolelta mitattujen päästöjen (EREC) ja moottorin peruspäästöjen (EBase) suhdetta, kun kummatkin päästöt mitataan tässä säännössä määritellyillä menetelmillä ja lasketaan tämän säännön kohdan 8.3.4 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.33

’Vähennystehokkuudella’ tarkoitetaan virtaussuunnassa jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen alapuolelta mitattujen päästöjen (EREC) ja moottorin peruspäästöjen (EBase) suhdetta, kun kummatkin päästöt mitataan tässä säännössä määritellyillä menetelmillä ja lasketaan tämän säännön kohdan 8.3.4 mukaisesti.

REC

Base

| 3.34 | ’Vähennystasolla’ tarkoitetaan prosentteina ilmaistua vähennystehokkuutta, joka jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän on saavutettava, jotta se voidaan sertifioida tämän säännön kohdassa 8.3 esitetyn vähennystason mukaiseksi. |
| --- | --- |

3.34

’Vähennystasolla’ tarkoitetaan prosentteina ilmaistua vähennystehokkuutta, joka jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän on saavutettava, jotta se voidaan sertifioida tämän säännön kohdassa 8.3 esitetyn vähennystason mukaiseksi.

| 3.35 | ’Jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa hiukkaspäästöjä vähentävää järjestelmää, NOx-päästöjä vähentävää järjestelmää tai näiden yhdistelmää. Siihen sisältyvät kaikki laitteen toiminnan kannalta olennaiset anturit ja ohjelmistot. Järjestelmiä, jotka ainoastaan muuttavat moottorijärjestelmän olemassa olevia säätöjä, ei pidetä jälkiasennettavina päästöjenrajoituslaitteina. |
| --- | --- |

3.35

’Jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella’ tarkoitetaan jälkiasennettavaa hiukkaspäästöjä vähentävää järjestelmää, NOx-päästöjä vähentävää järjestelmää tai näiden yhdistelmää. Siihen sisältyvät kaikki laitteen toiminnan kannalta olennaiset anturit ja ohjelmistot. Järjestelmiä, jotka ainoastaan muuttavat moottorijärjestelmän olemassa olevia säätöjä, ei pidetä jälkiasennettavina päästöjenrajoituslaitteina.

x

| 3.36 | ’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jota käytetään ulkoiseen viestintään NCD-järjestelmän kanssa.






  3.36.1 | ’Yleisellä lukulaitteella’ tarkoitetaan yleisesti saatavilla olevaa lukulaitetta, jolla pystytään lukemaan virheilmoituksia. |
| --- | --- | --- |

3.36

’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jota käytetään ulkoiseen viestintään NCD-järjestelmän kanssa.

3.36.1

’Yleisellä lukulaitteella’ tarkoitetaan yleisesti saatavilla olevaa lukulaitetta, jolla pystytään lukemaan virheilmoituksia.

| 3.36.2 | ’Valmistajakohtaisella lukulaitteella’ tarkoitetaan lukulaitetta, jota käyttävät vain jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja ja sen valtuutettu jälleenmyyjä ja jolla pystytään lukemaan virheilmoituksia ja käynnistämään moottori käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoimisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.36.2

’Valmistajakohtaisella lukulaitteella’ tarkoitetaan lukulaitetta, jota käyttävät vain jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja ja sen valtuutettu jälleenmyyjä ja jolla pystytään lukemaan virheilmoituksia ja käynnistämään moottori käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoimisen jälkeen.

| 3.37 | ’Raskaiden hyötyajoneuvojen maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetulla vakiotilaisella testisyklillä (WHSC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 13 vakiotilaisesta moodista, jotka määritellään säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.37

’Raskaiden hyötyajoneuvojen maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetulla vakiotilaisella testisyklillä (WHSC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 13 vakiotilaisesta moodista, jotka määritellään säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti.

| 3.38 | ’Raskaiden hyötyajoneuvojen maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetulla muuttuvatilaisella testisyklillä (WHTC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 1 800:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista, jotka määritellään säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.38

’Raskaiden hyötyajoneuvojen maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetulla muuttuvatilaisella testisyklillä (WHTC)’ tarkoitetaan testisykliä, joka koostuu 1 800:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista, jotka määritellään säännön nro 49 asianomaisessa muutossarjassa ja joita sovelletaan sen mukaisesti.

4.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

4.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän tyyppihyväksyntää hakee valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja.

4.2   Kunkin jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän mukana on annettava seuraavat tiedot:

| a) | valmistajan nimi tai tavaramerkki |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi tai tavaramerkki

| b) | jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän merkki ja tunnistenumero sellaisina kuin ne on kirjattu liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen |
| --- | --- |

b)

jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän merkki ja tunnistenumero sellaisina kuin ne on kirjattu liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen ilmoituslomakkeeseen

| c) | käyttökohteet (tämän säännön kohdan 10 mukaisesti) valmistusvuosi mukaan luettuna, joissa käytettäväksi jälkiasennettava päästöjenrajoitusjärjestelmä on hyväksytty, sekä tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, soveltuuko jälkiasennettava päästöjenrajoitusjärjestelmä asennettavaksi ajoneuvoon, jossa on ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä) |
| --- | --- |

c)

käyttökohteet (tämän säännön kohdan 10 mukaisesti) valmistusvuosi mukaan luettuna, joissa käytettäväksi jälkiasennettava päästöjenrajoitusjärjestelmä on hyväksytty, sekä tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, soveltuuko jälkiasennettava päästöjenrajoitusjärjestelmä asennettavaksi ajoneuvoon, jossa on ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

| d) | jälkiasennusta koskeva ohjekirja |
| --- | --- |

d)

jälkiasennusta koskeva ohjekirja

| e) | loppukäyttäjän käsikirja, jossa annetaan huolto-ohjeet. |
| --- | --- |

e)

loppukäyttäjän käsikirja, jossa annetaan huolto-ohjeet.

4.3   Hakijan on toimitettava tämän säännön liitteen 1 mukainen ilmoituslomake. Lisäksi hakijan on toimitettava tutkimuslaitokselle testattavaksi jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän näytekappaleet, jotka tutkimuslaitoksen on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan tyyppihyväksynnästä.

5.   MERKINNÄT JA MERKIT

5.1   Kaikkiin jälkiasennettaviin päästöjenrajoituslaitteisiin on merkittävä tämän säännön liitteessä 1 ilmoitettu jälkiasennettavan laitteen valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki sekä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisesti annettuun ilmoituslomakkeeseen merkitty osan tunnistenumero.

5.2   Kaikki jälkiasennettavat päästöjenrajoituslaitteet on varustettava merkinnällä, johon sijoitetaan liitteessä 4 esitetty hyväksyntämerkki, jossa ilmoitetaan laitteen luokka. Merkintä on kiinnitettävä jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen pysyvästi, ja sen on oltava selvästi luettavissa laitteen asentamisen jälkeen.

5.2.1   Jotta varmistetaan, että merkintä näkyy asennetussa järjestelmässä, valmistaja voi toimittaa merkinnän kaksoiskappaleen, jonka laitteen asentaja kiinnittää. Tällaisessa merkinnässä on oltava selvästi sana ”kaksoiskappale”.

5.2.2   Merkintöjen on kestettävä moottorin käyttöikä. Niiden on oltava helppolukuisia, ja niissä olevien kirjainten ja numeroiden on oltava kulumattomia. Lisäksi merkinnät on kiinnitettävä siten, että niiden kiinnitys kestää laitteen käyttöiän eikä merkintöjä voi irrottaa tuhoamatta tai vahingoittamatta niitä.

5.3   Hyväksyntämerkki muodostuu seuraavista osista:

| a) | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (2) |
| --- | --- |

a)

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (2)

2

| b) | ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero tämän säännön liitteessä 4 määritellyn mukaisesti. Hyväksyntänumero esitetään tyyppiä koskevassa ilmoituslomakkeessa (ks. tämän säännön kohta 6.2 ja liite 2), ja sen edelle merkitään kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan. |
| --- | --- |

b)

ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero tämän säännön liitteessä 4 määritellyn mukaisesti. Hyväksyntänumero esitetään tyyppiä koskevassa ilmoituslomakkeessa (ks. tämän säännön kohta 6.2 ja liite 2), ja sen edelle merkitään kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan.

| c) | jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka. |
| --- | --- |

c)

jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka.

5.4   Hyväksyntätestaukseen toimitettaviin jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden näytekappaleisiin on merkittävä vähintään hakijan nimi ja hakemuksen viitetiedot.

6.   HYVÄKSYNTÄ

6.1   Jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite täyttää tämän säännön vaatimukset, sille on myönnettävä tyyppihyväksyntä.

6.2   Kullekin hyväksytylle jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, joka vastaa tätä muutossarjaa) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Samaa tyyppihyväksyntänumeroa ei saa antaa toiselle jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle.

6.3   Tämän säännön mukaisesta jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai laajennuksesta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

7.   YLEISET VAATIMUKSET

7.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksytty jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on suunniteltava ja rakennettava ja voitava asentaa siten, että tämän säännön määräykset voidaan täyttää jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen koko käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

7.2   Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen on oltava kestävä. Toisin sanoen se on suunniteltava ja rakennettava ja voitava asentaa siten, että se kohtuullisesti kestää korroosiota, hapettumista, tärinää, mekaanista rasitusta ja muita vastaavia ilmiöitä, joille se tavanomaisissa käyttöolosuhteissaan altistuu. Kestävyysvaatimukset esitetään tarkemmin tämän säännön kohdassa 9.

7.3   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on toimitettava asennusasiakirjat, joiden avulla varmistetaan, että laite ajoneuvoon tai koneeseen asennettuna toimii yhdessä tarvittavien koneen osien kanssa tavalla, joka on tämän säännön kohtien 7, 8 ja 9 vaatimusten mukainen. Asiakirjoihin on sisällytettävä jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta koskevat tarkat tekniset vaatimukset ja määräykset (ohjelmisto, laitteet ja viestintä), joita laitteen asianmukainen asentaminen koneeseen edellyttää.

7.4   Laitteita, jotka ohittavat jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tai vähentävät sen tehoa, ei sallita.

7.5   Tämän säännön mukaisesti hyväksytty jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on asennettava yhdessä sellaisen sisäisen kuljettajan varoitusjärjestelmän kanssa, joka antaa kuljettajalle viestin viasta, joka vaikuttaa päästöjenrajoituslaitteen tehoon.

7.5.1   Hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on varustettava valvontalaitteella, joka havaitsee päästöjenrajoituslaitteen virhetoiminnan tai poistamisen ja antaa siitä käyttäjälle kuuluvan ja/tai näkyvän varoituksen. Kun kyse on reagenssiin perustuvasta hiukkaspäästöjä vähentävästä jälkiasennettavasta päästöjenrajoituslaitteesta, valvontalaite voi tarvittaessa keskeyttää reagenssin tai lisäaineen syötön. Varoitusjärjestelmä voi perustua esimerkiksi moottorin pakojärjestelmän vastapaineen jatkuvaan mittaukseen.

7.5.2   Tämän säännön kohdassa 7.7 ja liitteessä 10 esitetään erityiset vaatimukset, joita sovelletaan NOx-päästöjä vähentävään jälkiasennettavaan päästöjenrajoitusjärjestelmään.

x

7.5.2.1   Jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa käytettävän NOx-päästöjä rajoittavan strategian on oltava toimintakunnossa kaikissa ympäristöolosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy sopimuspuolten alueella, erityisesti alhaisissa ympäristön lämpötiloissa.

x

7.5.3   Yhdistetyn hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen (luokan IV jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite) on täytettävä tämän säännön kohtien 7.5.1, 7.5.2 ja 7.5.2.1 vaatimukset.

x

7.5.4   Hiukkaspäästöjä vähentävien tai yhdistetyn hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen suodatin on suunniteltava ja rakennettava siten, että se voidaan asentaa ainoastaan yhteen suuntaan. Suodattimen suunnan tahallinen tai tahaton muuttaminen ei saa olla fyysisesti mahdollista.

x

7.6   Reagenssin tai lisäaineen käyttöä vaativaa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta koskevat erityiset vaatimukset

7.6.1   Kunkin ajoneuvoon tai koneeseen asennettavan erillisen säiliön sisältämästä nesteestä on voitava ottaa näyte. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökaluja tai -laitteita.

7.6.2   Ajoneuvoon tai koneeseen asennetun säiliön sisältämän reagenssin tai lisäaineen täyttötasosta on annettava ilmoitus kuljettajalle tai koneen käyttäjälle erityisellä mekaanisella tai sähköisellä ilmoituksella tämän säännön liitteen 10 mukaisesti. Sekä reagenssin tasosta kertova ilmaisin että varoitusilmaisin on sijoitettava polttoainetason ilmaisimen läheisyyteen.

7.6.3   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on ilmoitettava tämän säännön liitteessä 1 reagenssin ominaisuudet, mukaan lukien reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot sekä koostumuksen ja laadun osalta kansainvälisten standardien viitetiedot.

7.6.4   Tyyppihyväksyntäviranomaiselle on tyyppihyväksynnän yhteydessä toimitettava yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot, joissa kattavasti kuvataan tämän säännön liitteen 10 kohdassa 4 kuvatun käyttäjän varoitusjärjestelmän ja tämän säännön liitteen 10 kohdassa 5 kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.

7.6.5   Reagenssin jäätymissuojaus

7.6.5.1   Voidaan käyttää lämmitettyä tai lämmittämätöntä reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää. Lämmitetyn järjestelmän on oltava tämän säännön kohdan 7.6.5.2.2 vaatimusten mukainen. Lämmittämättömän järjestelmän on oltava tämän säännön liitteen 10 kohdan 6 vaatimusten mukainen. Lämmittämättömän reagenssisäiliön ja annostusjärjestelmän käytöstä on ilmoitettava ajoneuvon kuljettajalle tai koneen käyttäjälle tarkoitetuissa kirjallisissa ohjeissa.

7.6.5.2   Reagenssisäiliö ja annostusjärjestelmä

7.6.5.2.1   Jos reagenssi on jäätynyt, sen on oltava käytettävissä viimeistään 70 minuutin kuluttua siitä, kun ajoneuvo tai kone on käynnistetty ympäristön lämpötilassa 266 K (– 7 °C).

7.6.5.2.2   Lämmitetyn järjestelmän suunnittelukriteerit

7.6.5.2.2.1   Reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää on seisotettava lämpötilassa 255 K (– 18 °C) 72 tunnin ajan tai kunnes reagenssi on kiinteää sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

7.6.5.2.2.2   Kohdassa 7.6.5.2.2.1 tarkoitetun seisontajakson jälkeen ajoneuvo/kone/moottori on käynnistettävä ja sitä on käytettävä ympäristön lämpötilassa, joka on enintään 266 K (– 7 °C), seuraavasti: 10–20 minuuttia joutokäynnillä ja sitten enintään 50 minuuttia enintään 40 prosentilla nimelliskuormasta.

7.6.5.2.2.3   Kun kohdan 7.6.5.2.2.2 mukainen testimenettely päättyy, reagenssin annostelujärjestelmän on oltava täysin toimintavalmis.

7.6.5.2.3   Suunnittelupiirteiden arviointi voidaan tehdä kylmässä testitilassa käyttämällä kokonaista ajoneuvoa tai konetta tai käyttämällä osia, jotka edustavat ajoneuvoon tai koneeseen asennettavaksi tarkoitettuja osia, taikka kenttätestien pohjalta.

7.7   Vaatimukset, jotka koskevat reagenssia vaativassa jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa käytettäviä typen oksidien poistojärjestelmiä

7.7.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on toimitettava tiedot, joissa kuvataan kattavasti typen oksidien poistojärjestelmien toiminnalliset piirteet, käyttäen liitteessä 1 esitettyjä asiakirjoja.

7.7.2   Jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on varustettava typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD), joka kykenee tunnistamaan typen oksidien poistojärjestelmän virhetoiminnat. NCD-järjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että tämän säännön kohdan 7 vaatimukset voidaan täyttää jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

7.7.2.1   NCD-järjestelmän on toimittava seuraavissa olosuhteissa:

| a) | ympäristön lämpötila 266–308 K (– 7 °C – 35 °C) |
| --- | --- |

a)

ympäristön lämpötila 266–308 K (– 7 °C – 35 °C)

| b) | korkeus merenpinnasta alle 1 600 metriä |
| --- | --- |

b)

korkeus merenpinnasta alle 1 600 metriä

| c) | moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C).

Tätä kohtaa ei sovelleta reagenssisäiliön täyttötason valvontaan, jonka on toimittava kaikissa olosuhteissa, joissa mittaaminen on teknisesti mahdollista (esimerkiksi kaikki olosuhteet, joissa nestemäinen reagenssi ei ole jäätynyt).

7.7.3   NCD-järjestelmän on täytettävä liitteen 10 vaatimukset.

7.8   Huoltovaatimukset

7.8.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on toimitettava kaikille ajoneuvojen kuljettajille tai koneiden käyttäjille laitetta ja sen oikeaa toimintaa koskevat kirjalliset ohjeet.

Ohjeissa on ilmoitettava, että jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite ei toimi asianmukaisesti, käyttäjän varoitusjärjestelmä kertoo kuljettajalle tai käyttäjälle ongelmasta, ja että jos varoitukseen ei reagoida, käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu ja estää ajoneuvon tai koneen käynnistämisen uudelleen.

7.8.2   Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka koskevat jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaista käyttöä ja huoltoa sen päästöjenrajoituskyvyn ylläpitämiseksi ja kuluvien reagenssien asianmukaista käyttöä.

7.8.3   Ohjeet on kirjoitettava selvästi ja ei-teknisellä tavalla käyttäen samaa kieltä kuin ajoneuvon tai koneen käyttäjän käsikirjassa.

7.8.4   Ohjeissa on ilmoitettava, onko kuljettajan tai käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten määräaikaishuoltojen välillä. Niissä on myös ilmoitettava reagenssin laatuvaatimukset. Niissä on annettava kuljettajalle tai käyttäjälle ohjeet reagenssisäiliön täyttämisestä. Tiedoissa on lisäksi ilmoitettava reagenssin todennäköinen kulutus ja se, kuinka usein reagenssia tulisi lisätä.

7.8.5   Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on välttämätöntä, jotta ajoneuvo tai kone olisi kyseiseen ajoneuvoon tai koneeseen tarkoitetun jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnän myöntämistä koskevien vaatimusten mukainen.

7.8.6   Ohjeissa on ilmoitettava, että sellaisen ajoneuvon tai koneen käyttäminen, joka ei kuluta päästöjen vähentämisen edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa rikokseksi.

7.8.7   Ohjeissa on selitettävä, miten käyttäjän varoitusjärjestelmä ja käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä toimivat. Lisäksi on selostettava, mitä vaikutuksia varoitusjärjestelmän huomiotta jättämisellä ja reagenssin lisäämättä jättämisellä tai ongelman korjaamatta jättämisellä on suorituskykyyn ja vikatietojen keruuseen.

7.9   Hyväksyntä edellyttää seuraavien alakohtien vaatimusten täyttymistä.

7.9.1   Valmistajan on toimitettava kirjalliset huolto-ohjeet, jotka asentaja antaa kuljettajalle tai käyttäjälle.

7.9.2   Valmistajan on toimitettava jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asennusasiakirjat.

7.9.3   Valmistajan on toimitettava käyttäjän varoitusjärjestelmää, käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää ja (tapauksen mukaan) reagenssin jäätymissuojausta koskevat ohjeet, jotka asentaja antaa korjaamolle taikka kuljettajalle tai käyttäjälle.

7.9.4   Valmistajan on annettava asentajalle kirjallinen lausunto, jossa kuvataan ne tavanomaiset käyttöolosuhteet (lämpötila-alue, ympäristöolosuhteet jne.), joissa jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite toimii oikein, ja jotka asentaja antaa kuljettajalle tai käyttäjälle.

8.   SUORITUSKYKYVAATIMUKSET

8.1   Tämän säännön mukaisesti hyväksytyn jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen on täytettävä kaikki seuraavat kriteerit:

| a) | kohdassa 8.2 annetut päästöraja-arvot |
| --- | --- |

a)

kohdassa 8.2 annetut päästöraja-arvot

| b) | kohdassa 8.3 annetut vähennystasot |
| --- | --- |

b)

kohdassa 8.3 annetut vähennystasot

| c) | kohdassa 8.4 annetut NO2-päästöjä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

c)

kohdassa 8.4 annetut NO2-päästöjä koskevat vaatimukset

2

| d) | kohdassa 8.6 annetut sekundaarisia päästöjä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

kohdassa 8.6 annetut sekundaarisia päästöjä koskevat vaatimukset.

8.2   Raja-arvot

Jälkiasennetun moottorijärjestelmän päästöt eivät saa ylittää asianomaisille epäpuhtauksille (NOx tai PM tai molemmat jälkiasennetun päästöjenrajoituslaitteen mukaisesti) vahvistettuja päästörajoja, jotka vastaavat säännössä nro 49 tai nro 96 vahvistettua tiukempaa päästövaihetta, kun päästöt mitataan saavutettaviksi määrättyihin raja-arvoihin liittyvillä testausmenetelmillä. Jälkiasennetun moottorijärjestelmän päästöjen on oltava vähintään sen vaiheen päästörajojen mukaiset, jota vastaavasti perusmoottori on hyväksytty kaikkien kyseiseen vaiheeseen liittyvien valvottujen epäpuhtauksien osalta.

x

8.2.1   Tämän säännön liitteen 9 taulukoissa esitetään kunkin jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokan osalta vaatimukset, jotka koskevat seuraavaksi tiukemman päästövaiheen raja-arvojen noudattamista.

8.2.2   Jos moottoria ei ole tyyppihyväksytty säännön nro 49 tai säännön nro 96 mukaisesti, kunkin säännellyn epäpuhtauden (CO, HC, NOx ja PM) päästöt alkuperäisessä tilassa eivät saa ylittää sen päästövaiheen raja-arvoja, joka välittömästi edeltää sitä vaihetta, jonka osalta jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sertifiointia haetaan.

x

8.3   Vähennystasot ja vähennystehokkuus

8.3.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen vähennystaso kuvataan laitteen vähennystehokkuuden perusteella, kuten taulukossa 1 esitetään:

Taulukko 1

Taulukko 1

Vähennystasot

Vähennystasot

| | Vähennystehokkuus (%) vähintään |
| --- | --- |
| Hiukkasmassa (PM) | NOX |
| Vähennystaso 01 | 90 | 60 |

Vähennystehokkuus (%) vähintään

Hiukkasmassa (PM)

NOX

X

Vähennystaso 01

90

60

8.3.2   Vähennystehokkuus määritetään vertailemalla päästöjä, jotka on mitattu painotetun WHTC-syklin aikana, kun kyse on raskaisiin moottoreihin jälkiasennettavista päästöjenrajoituslaitteista, tai painotetun NRTC-syklin aikana, kun kyse on liikkuvien työkoneiden tai maatalous- ja metsätraktoreiden moottoreihin jälkiasennettavista päästöjenrajoituslaitteista. Vähennystehokkuus lasketaan tämän säännön kohdan 8.3.4 mukaisesti.

8.3.3   Tätä sääntöä sovellettaessa sovelletaan NOx-päästöjen vähennystehokkuutta järjestelmiin, joilla on tarkoitus vähentää NOx-päästöjä, ja hiukkaspäästöjen vähennystehokkuutta järjestelmiin, joilla on tarkoitus vähentää hiukkaspäästöjä. Luokan IV jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tehokkuuden on oltava tämän säännön taulukossa 1 annettujen NOx- ja hiukkaspäästöjä koskevien tasojen mukainen.

x

x

x

8.3.4   Vähennystehokkuus lasketaan virtaussuunnassa jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen alapuolelta (EREC) mitatuista ja ennen jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentamista mitatuista moottorijärjestelmän asianomaisen epäpuhtauden päästöistä (EBase), jotka kummatkin mitataan tässä säännössä määritellyillä menettelyillä:

REC

Base

vähennystehokkuus (%) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.4   NO2-päästöjä koskevat vaatimukset

2

8.4.1   Luokan I jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa NO2-päästöt eivät saa kasvaa NO2-peruspäästöjä suuremmiksi mitattuina tämän säännön liitteessä 5 esitetyllä tavalla.

2

2

8.4.2   Luokan IIA jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa NO2-päästöt saavat lisääntyä enintään 20 prosenttiyksikköä verrattuna tasoon, joka on kirjattu ilman jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta (perustaso). Esimerkki: jos NO2-päästöjen perustaso on 10 prosenttia NOx-päästöistä, suurimmat sallitut NO2-päästöt jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennettuna ovat 30 prosenttia NOx-päästöistä mitattuna tämän säännön liitteessä 5 esitetyllä tavalla. Luokan IIB jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa NO2-päästöjen lisäys saa olla enintään 30 prosenttiyksikköä.

2

2

x

2

x

2

8.4.3   Luokan III jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa tämän säännön liitteessä 6 esitetyllä tavalla mitatut, yksikkönä g/kWh ilmaistut NO2-päästöt eivät saa kasvaa.

2

8.4.4   Luokan IV jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa tämän säännön liitteessä 7 esitetyllä tavalla mitatut, yksikkönä g/kWh ilmaistut NO2-päästöt eivät saa kasvaa.

2

8.5   Päästöjen hiukkasmäärää koskevat vaatimukset

8.5.1   PM-vähennystason 01 mukaisiksi hyväksyttyjen, luokkien I, IIA tai IIB ja IV jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden vähennystehokkuuden on hiukkasmäärän osalta oltava vähintään 97 prosenttia kohdassa 12 määritellyn testimoottorin peruspäästöistä mitattuna tässä säännössä esitetyillä testausmenetelmillä.

8.5.2   Suora näytteenotto raakapakokaasusta ennen laimennusta on sallittu. Hiukkasmäärälaimentimien (säännössä nro 49 kuvatun hiukkastensiirtojärjestelmän laimentimet PND1 ja PND2) laimennussuhteet on sen jälkeen mukautettava vastaamaan hiukkaslaskurin (PNC) mittausaluetta.

8.5.3   Hiukkasmäärän vähennystehokkuus määritetään vähentämällä luvusta 1 läpäisy eli jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen alapuolelta mitattujen ja ennen jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentamista mitattujen moottorijärjestelmän päästöjen hiukkasmäärien suhde. Hiukkasmäärän vähennystehokkuus ilmoitetaan prosentteina. Hiukkasmäärän vähennystehokkuus määritetään asianmukaiselle testisyklille kohdan 8.3.2 mukaisesti.

vähennystehokkuus (%) = (1 – (EREC / EBase)) × 100.

REC

Base

8.5.4   Jos hiukkasmäärän vähennystehokkuuden mittaamiseen käytetään rinnakkain kahta hiukkasmäärän mittausjärjestelmää, niiden antamat mittaustulokset saavat poiketa toisistaan enintään 5 prosenttia, kun mittaukset tehdään samanaikaisesti samasta näytteenottopisteestä.

8.6   Sekundaarisia päästöjä koskevat vaatimukset

8.6.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on toimitettava asiakirjatodisteet, jotka osoittavat, etteivät päästöjenrajoituslaitteessa käytetyt materiaalit ja prosessit aiheuta lisävaaraa terveydelle ja ympäristölle.

8.6.2   Luokkien III ja IV jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa ammoniakkipäästöjen keskiarvo saa olla enintään 25 ppm, kun päästöt mitataan säännön nro 49, muutossarja 06, liitteen 4 lisäyksessä 7 määritellyillä menetelmillä.

8.6.3   Jälkiasennettava päästöjenrajoitusjärjestelmä ei saa kasvattaa sekundaarisia päästöjä pitoisuuksiin, joiden tiedetään olevan vaarallisia terveydelle.

8.6.4   Hyväksynnän hakijan on esitettävä arvio jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tehokkuudesta sekundaaristen päästöjen osalta. Arvioinnissa on tarkasteltava kaikkia jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen todennäköisiä sekundaarisia päästöjä, kun otetaan huomioon laitteen toimintaperiaate, rakenne, kokoamismenetelmä ja käytetyt materiaalit.

8.6.4.1   Arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti seuraavia:

| a) | kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite sisältää kuparia tai kupariyhdisteitä, mahdollista dioksiinien muodostumista |
| --- | --- |

a)

kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite sisältää kuparia tai kupariyhdisteitä, mahdollista dioksiinien muodostumista

| b) | kun jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa hyödynnetään polttoaineeseen lisättyä katalyyttia, seuraavien vaikutusta sekundaaristen päästöjen syntymiseen:






  i) | katalyyttia ei ole |
| --- | --- | --- |

b)

kun jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa hyödynnetään polttoaineeseen lisättyä katalyyttia, seuraavien vaikutusta sekundaaristen päästöjen syntymiseen:

i)

katalyyttia ei ole

| ii) | katalyytin pitoisuus on enintään kaksi kertaa niin suuri kuin suositeltu tai tavoiteltu pitoisuus. |
| --- | --- |

ii)

katalyytin pitoisuus on enintään kaksi kertaa niin suuri kuin suositeltu tai tavoiteltu pitoisuus.

8.6.4.2   Arvioinnissa on nimettävä kukin tarkasteltu sekundaarinen päästö.

8.6.4.3   Arvioinnin perustana voidaan käyttää vankkaa teknistä analyysia, testien tai simulaatioiden tuloksia, vastaaville järjestelmille tai teknologioille tehtyjen analyysien tai testien tuloksia taikka näiden perusteiden yhdistelmää.

8.6.4.4   Tätä sääntöä sovellettaessa ei pidetä terveydelle vaarallisina sekundaarisia päästöjä, joiden pitoisuudet eivät ole merkittävästi suurempia kuin alkuperäisten moottorijärjestelmien tuottamat pitoisuudet.

8.6.5   Hakijan voidaan vaatia tekevän sekundaarisia päästöjä koskevia testejä hyväksynnän ennakkoedellytyksenä tapauksissa, joissa jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sekundaarisiin päästöihin liittyvän suorituskyvyn arvioinnin perusteella on kohtuudella odotettavissa, etteivät kohdan 8.6.3 vaatimukset täyty.

9.   KESTÄVYYSVAATIMUKSET

9.1   Hakijan on vakuutettava, että kun jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta käytetään ja huolletaan valmistajan ohjeiden mukaisesti, se täyttää sovellettavat määräykset tavanomaisessa käytössä seuraavassa määritellyn käyttöikänsä ajan:

| a) | luokkien M2, M3 ja N ajoneuvojen tapauksessa 200 000 ajokilometriä tai 6 vuoden käyttöikä sen mukaan, kumpi täyttyy ensin |
| --- | --- |

a)

luokkien M2, M3 ja N ajoneuvojen tapauksessa 200 000 ajokilometriä tai 6 vuoden käyttöikä sen mukaan, kumpi täyttyy ensin

2

3

| b) | muiden käyttökohteiden tapauksessa 4 000 käyttötuntia tai 6 vuoden käyttöikä sen mukaan, kumpi täyttyy ensin. |
| --- | --- |

b)

muiden käyttökohteiden tapauksessa 4 000 käyttötuntia tai 6 vuoden käyttöikä sen mukaan, kumpi täyttyy ensin.

9.2   Hakijan on tehtävä moottorin ja jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen yhdistelmälle 1 000 tunnin kestävyystesti. Testi on tehtävä joko kenttäkokeena, joka suoritetaan tyyppihyväksyntäviranomaisen ja hakijan sopimalla tyypillisellä ajoneuvolla tai koneella, taikka moottoritestipenkissä. Jos testi tehdään testipenkissä, vanhentamissyklin, kuormituksen ja nopeuden osalta on noudatettava suunnilleen seuraavia osuuksia: 10 prosenttia käyttöä joutokäynnillä, 10 prosenttia muuttuvatilaista käyttöä, 75 prosenttia käyttöä suurella nopeudella ja suurella kuormalla ja 5 prosenttia käyttöä pienellä nopeudella ja keskitason kuormalla.

Kestävyystestissä voidaan käyttää eri moottoria kuin jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen vähennystason määrittämiseksi tehtävissä testeissä, mutta moottorin on kuuluttava kyseisen jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen ilmoitettuun käyttökohdealueeseen.

9.3   Testi on seuraavanlainen:

| a) | Kartutetaan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käyttöikää 1 000 tuntia ja kirjataan kaikki merkitykselliset käytetyn moottorin käyttötiedot, mukaan luettuina polttoaineen ja voiteluöljyn sekä tapauksen mukaan päästöjenrajoituslaitteessa tarvittavan reagenssin tai lisäaineen tyyppi ja kulutus, sekä jatkuvat sekunnittaiset tiedot pakokaasun lämpötilasta ennen päästöjenrajoituslaitetta ja painehäviöstä päästöjenrajoituslaitteessa. Kenttäkokeessa tutkimuslaitos sinetöi jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen ja tietojen kirjaamisesta huolehtii laitteen valmistaja taikka sen ajoneuvon tai koneen käyttäjä, jolla kestävyystesti tehdään. |
| --- | --- |

a)

Kartutetaan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käyttöikää 1 000 tuntia ja kirjataan kaikki merkitykselliset käytetyn moottorin käyttötiedot, mukaan luettuina polttoaineen ja voiteluöljyn sekä tapauksen mukaan päästöjenrajoituslaitteessa tarvittavan reagenssin tai lisäaineen tyyppi ja kulutus, sekä jatkuvat sekunnittaiset tiedot pakokaasun lämpötilasta ennen päästöjenrajoituslaitetta ja painehäviöstä päästöjenrajoituslaitteessa. Kenttäkokeessa tutkimuslaitos sinetöi jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen ja tietojen kirjaamisesta huolehtii laitteen valmistaja taikka sen ajoneuvon tai koneen käyttäjä, jolla kestävyystesti tehdään.

| b) | Jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite käyttää toimiakseen lisäaineita tai reagenssia, on lisäksi tarkistettava annostelun oikeellisuus kenttäkokeen alussa sekä 500 ja 1 000 tunnin käytön jälkeen. |
| --- | --- |

b)

Jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite käyttää toimiakseen lisäaineita tai reagenssia, on lisäksi tarkistettava annostelun oikeellisuus kenttäkokeen alussa sekä 500 ja 1 000 tunnin käytön jälkeen.

9.4   Kun kestävyystesti on saatettu loppuun, kestävyyden osoittamisessa käytettyä jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on käytettävä mahdollisissa lisäarviointitesteissä yhdessä alkuperäisen testimoottorin kanssa.

Jos alkuperäinen testimoottori ei enää ole toimintakykyinen, voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen ennalta antamalla suostumuksella käyttää samaa tyyppiä olevaa moottoria.

9.5   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen on täytettävä kohdan 8 vaatimukset, kun sitä testataan kohdan 9.4 mukaisesti käyttöiän kartuttamisen jälkeen.

10.   KÄYTTÖKOHDEALUE

10.1   Käyttökohdealue ilmaisee ne moottorit tai moottorijärjestelmät, joissa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta voidaan käyttää. Hakijan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle yksityiskohtaiset tiedot käyttökohdealueesta tämän säännön liitteen 3 mukaisesti.

10.2   Käyttökohdealue koskee vain sitä moottoriperhettä, johon kohdassa 12 määritelty testimoottori kuuluu.

10.3   Käyttökohdealuetta voidaan laajentaa seuraaviin:

| a) | muut saman moottorinvalmistajan valmistamat moottorit ja |
| --- | --- |

a)

muut saman moottorinvalmistajan valmistamat moottorit ja

| b) | muiden moottorinvalmistajien moottorit. |
| --- | --- |

b)

muiden moottorinvalmistajien moottorit.

Edellytyksenä on, että hakija voi osoittaa, että asianomaisten moottorien seuraavat ominaisuudet ovat samat kuin testimoottorin:

| a) | yksittäisen sylinterin iskutilavuus vastaa testimoottoria ± 20 prosentin tarkkuudella |
| --- | --- |

a)

yksittäisen sylinterin iskutilavuus vastaa testimoottoria ± 20 prosentin tarkkuudella

| b) | kaasunvaihto (turboahdettu tai vapaasti hengittävä) |
| --- | --- |

b)

kaasunvaihto (turboahdettu tai vapaasti hengittävä)

| c) | EGR-järjestelmällä tai ilman |
| --- | --- |

c)

EGR-järjestelmällä tai ilman

| d) | vakio- tai vaihtuvanopeuksinen moottori (3) |
| --- | --- |

d)

vakio- tai vaihtuvanopeuksinen moottori (3)

3

| e) | moottorin peruspäästöjen päästövaihe ja |
| --- | --- |

e)

moottorin peruspäästöjen päästövaihe ja

| f) | jälkikäsittelyjärjestelmällä tai ilman. |
| --- | --- |

f)

jälkikäsittelyjärjestelmällä tai ilman.

10.4   Käyttökohdealuetta ei saa laajentaa moottoreihin, joiden peruspäästöjen päästövaihe on vähemmän tiukka kuin testimoottorin peruspäästöjen päästövaihe.

10.5   Jos hakija voi osoittaa, että jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite, joka on testattu käytettäväksi luokkien M2, M3 ja N ajoneuvoissa ja niiden puristussytytysmoottoreissa, on lisäksi suunniteltu käytettäväksi samalla rakenteellisella tavalla liikkuviin työkoneisiin ja luokan T ajoneuvoihin tarkoitetuissa puristussytytysmoottoreissa, ja että kohdan 12 mukainen testimoottori on edustava myös näiden käyttökohteiden osalta ja lisäksi täyttää tapauksen mukaan kohdan 14, 15 tai 16 perheenmuodostuskriteerit, käyttökohdealuetta voidaan laajentaa liikkuvissa työkoneissa ja luokan T ajoneuvoissa käytettäviin puristussytytysmoottoreihin.

2

3

Liikkuvien työkoneiden ja luokan T ajoneuvojen puristussytytysmoottoreissa käytettäväksi hyväksytyn jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käyttökohdealuetta ei saa laajentaa tässä kohdassa kuvatulla tavalla koskemaan myös maantieajossa käytettäviä käyttökohteita.

11.   MOOTTORIN PERUSPÄÄSTÖJEN MUUTOKSET

11.1   Moottorin käyttöparametrien muutoksissa, jotka saattaisivat vaikuttaa moottorin peruspäästöihin, on noudatettava alkuperäisen moottorin valmistajan määrittelemiä raja-arvoja (esimerkiksi suurin sallittu pakokaasun vastapaine tai raja-arvot, jotka koskevat ulkoisten laitteiden vaikutusta sähköisiin tai tietojenkäsittelyjärjestelmiin).

11.2   Jos moottorin ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän oikean toiminnan varmistamiseksi jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kanssa tarvitaan päästöjen kannalta merkityksellisiin komponentteihin tai järjestelmän komponentteihin liittyviä lisätoimenpiteitä, kuten pakokaasujen takaisinkierrätyksen (EGR) ohjaukseen tehtäviä muutoksia, hakijan on toimitettava yksityiskohtainen kuvaus rakenteen muuttamisesta ja selostus siitä, miten muutos muuttaa päästöjenrajoitusstrategian toimintaa ja suorituskykyä. Väitteidensä tueksi hakijan on toimitettava lisää testitietoja, tekniset perustelut ja analyysi tai muita tietoja, joita tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos pitää tarpeellisena voidakseen analysoida muutetun ja alkuperäisen rakenteen eroja.

11.3   Alkuperäisen moottorin valmistajan päästöjenrajoitusjärjestelmään ei saa tehdä muita muutoksia kuin seuraavat:

| a) | muutokset, jotka alkuperäisen moottorin valmistaja on kirjallisesti hyväksynyt |
| --- | --- |

a)

muutokset, jotka alkuperäisen moottorin valmistaja on kirjallisesti hyväksynyt

| b) | luokan I, IIA tai IIB jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tapauksessa dieselmoottorin hapetuskatalysaattorin vaihtaminen seuraavin edellytyksin:






  i) | kohdan 8.4 vaatimukset täyttyvät ja |
| --- | --- | --- |

b)

luokan I, IIA tai IIB jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tapauksessa dieselmoottorin hapetuskatalysaattorin vaihtaminen seuraavin edellytyksin:

i)

kohdan 8.4 vaatimukset täyttyvät ja

| ii) | jälkiasennettu moottorijärjestelmä on vähintään sen vaiheen raja-arvojen mukainen, jota vastaavasti perusmoottori on hyväksytty kaikkien muiden kyseiseen vaiheeseen liittyvien valvottujen epäpuhtauksien osalta |
| --- | --- |

ii)

jälkiasennettu moottorijärjestelmä on vähintään sen vaiheen raja-arvojen mukainen, jota vastaavasti perusmoottori on hyväksytty kaikkien muiden kyseiseen vaiheeseen liittyvien valvottujen epäpuhtauksien osalta

| c) | lämpötilan ja/tai paineen mittaamiseen käytettävien mittausanturien asentaminen NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tuloaukkoon annosteluyksikkö mukaan luettuna. |
| --- | --- |

c)

lämpötilan ja/tai paineen mittaamiseen käytettävien mittausanturien asentaminen NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tuloaukkoon annosteluyksikkö mukaan luettuna.

x

11.4   Mikäli tämän säännön kohdan 11.1 vaatimukset täyttyvät, sallitaan virtaussuunnassa alkuperäisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen sijoittuvat muutokset.

11.5   Jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite ei saa vaarantaa ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän tai alkuperäisen moottorijärjestelmän typen oksidien poistojärjestelmän suorituskykyä.

12.   TESTIMOOTTORIEN JA JÄLKIASENNETTAVIEN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEIDEN YHDISTELMÄN VALINTA

12.1   Testimoottorien on oltava peräisin moottoriperheestä, joka kuuluu jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käyttökohdealueeseen. Testimoottorin päästötehokkuus on mitattava, ja sen on noudatettava sovellettavan peruspäästövaiheen raja-arvoja.

12.2   Valittuun käyttökohdealueeseen kuuluvan testimoottorin ja jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen yhdistelmän on täytettävä seuraavat kriteerit:

| a) | Moottorin nimellisulostulotehon on oltava 100–60 prosenttia perheen kantamoottorin suurimmasta tehosta mitattuna tapauksen mukaan säännön nro 49 tai säännön nro 96 mukaisilla menettelyillä. |
| --- | --- |

a)

Moottorin nimellisulostulotehon on oltava 100–60 prosenttia perheen kantamoottorin suurimmasta tehosta mitattuna tapauksen mukaan säännön nro 49 tai säännön nro 96 mukaisilla menettelyillä.

| b) | Kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on yhdistetty valittuun testimoottoriin, sen vaihtuman on vastattava jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheen käyttökohdealueen suurinta arvoa. |
| --- | --- |

b)

Kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on yhdistetty valittuun testimoottoriin, sen vaihtuman on vastattava jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheen käyttökohdealueen suurinta arvoa.

| c) | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen katalyyttisesti aktiivisten materiaalien pienimmän volumetrisen pitoisuuden on oltava valmistajan jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteiden perheelle antaman arvon mukainen. |
| --- | --- |

c)

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen katalyyttisesti aktiivisten materiaalien pienimmän volumetrisen pitoisuuden on oltava valmistajan jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteiden perheelle antaman arvon mukainen.

Jos alakohtien b ja c vaatimukset eivät ole keskenään yhdistettävissä, etusijalle asetetaan alakohdan b vaatimukset.

12.3   Kun kyse on jälkiasennettavasta päästöjenrajoituslaitteesta, joka on tarkoitettu käytettäväksi säännön nro 96 mukaisesti tyyppihyväksytyissä moottoreissa, on testattava yksi testimoottori kustakin teholuokasta, johon jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu.

12.4   Valitun testimoottorin päästöjen on sekä sarjatuotantotilassa että jälkiasennuksen jälkeisessä tilassa noudatettava kaikkia niitä epäpuhtauspäästörajoja, jotka liittyvät siihen vaiheeseen tai normiin, jonka mukaisesti se alun perin tyyppihyväksyttiin. Jos ajoneuvo tai kone on varustettu sisäisellä valvontajärjestelmällä, jälkiasennettavan järjestelmän asentaminen ei saa vaikuttaa valvontajärjestelmän valvontatoimintaan. Jälkiasennus ei saa muuttaa moottorin sähköisen ohjausyksikön ominaisuuksia (kuten ruiskutusajoitusta, ilman kokonaismassavirtauksen mittaamista tai pakokaasupäästöjen vähentämisstrategiaa). Testimoottoriin ei saa tehdä muutoksia, jotka muuttavat sen alkuperäisiä päästöominaisuuksia (esimerkiksi ruiskutusajoitusta ei saa muuttaa).

13.   PÄÄSTÖMITTAUKSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

13.1   Moottorin tai moottorijärjestelmän yhdessä testattavaksi toimitetun jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kanssa synnyttämät kaasumaiset ja hiukkaspäästöt on mitattava säännön nro 49 ja säännön nro 96 sovellettavissa liitteissä kuvatuilla menetelmillä.

13.2   Jos NO2-päästöjen määrittämiseen tämän säännön kohdan 8.4 mukaisesti käytetään lämmitettyä kemiluminisenssi-ilmaisinta (CLD), on käytettävä kahta rinnakkaista mittauskammiota NOx:n ja NO:n määrittämiseen samanaikaisesti. Voidaan käyttää kahta rinnakkaista CLD-ilmaisinta, jotka molemmat täyttävät tapauksen mukaan säännön nro 49 tai säännön nro 96 vaatimukset ja joiden absoluuttisten muunnostehokkuuksien osoitetaan vastaavan toisiaan 3 prosentin tarkkuudella.

2

x

14.   HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVIEN JÄLKIASENNETTAVIEN PÄÄSTÖJENRAJOITUSJÄRJESTELMIEN PERHE

14.1   Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksyntä pätee myös nimellisesti samanlaiseen järjestelmään, jota käytetään erilaisessa konfiguraatiossa tai käyttökohteessa, kunhan järjestelmä ei poikkea testatusta järjestelmästä seuraavilta ominaisuuksiltaan:

| a) | aktiivisen elementin kiinnitys (esim. liima- tai mekaaninen kiinnitys) ja toiminta |
| --- | --- |

a)

aktiivisen elementin kiinnitys (esim. liima- tai mekaaninen kiinnitys) ja toiminta

| b) | aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. metallinen tai keraaminen materiaali, estesuodatus tai aerodynaaminen erotus) |
| --- | --- |

b)

aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. metallinen tai keraaminen materiaali, estesuodatus tai aerodynaaminen erotus)

| c) | suodattimen tai muun aktiivisen materiaalin rakenne ja ominaisuudet (esim. koostumus lamelleja tai levyjä, punottu tai kierretty, kennon, materiaalin tai punomattoman materiaalin tiheys, estesuodatinmateriaalin huokoisuus ja huokoskoko, onteloiden, siivekkeiden tai kuulien lukumäärä aerodynaamisissa erottimissa, kriittisten komponenttien pintakarkeus sekä lankojen, kuulien tai kuitujen läpimitat) |
| --- | --- |

c)

suodattimen tai muun aktiivisen materiaalin rakenne ja ominaisuudet (esim. koostumus lamelleja tai levyjä, punottu tai kierretty, kennon, materiaalin tai punomattoman materiaalin tiheys, estesuodatinmateriaalin huokoisuus ja huokoskoko, onteloiden, siivekkeiden tai kuulien lukumäärä aerodynaamisissa erottimissa, kriittisten komponenttien pintakarkeus sekä lankojen, kuulien tai kuitujen läpimitat)

| d) | katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen vähimmäispitoisuus hiukkastenvähennysjärjestelmässä mukaan luettuina virtaussuunnassa yläpuoliset katalysaattorit (jos asennettu) (g/m3) |
| --- | --- |

d)

katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen vähimmäispitoisuus hiukkastenvähennysjärjestelmässä mukaan luettuina virtaussuunnassa yläpuoliset katalysaattorit (jos asennettu) (g/m3)

3

| e) | katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen enimmäispitoisuus hiukkastenvähennysjärjestelmässä mukaan luettuina virtaussuunnassa yläpuoliset katalysaattorit (jos asennettu) (g/m3) |
| --- | --- |

e)

katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen enimmäispitoisuus hiukkastenvähennysjärjestelmässä mukaan luettuina virtaussuunnassa yläpuoliset katalysaattorit (jos asennettu) (g/m3)

3

| f) | koteloinnin tai pakkaamisen suunnitteluominaisuudet (esimerkiksi aktiivisten elementtien tukimateriaalin varastointi tai kiinnitys) |
| --- | --- |

f)

koteloinnin tai pakkaamisen suunnitteluominaisuudet (esimerkiksi aktiivisten elementtien tukimateriaalin varastointi tai kiinnitys)

| g) | kunkin aktiivisen elementin (esim. DOC-katalysaattori, suodatinsubstraatti) tilavuus, jonka on oltava ± 40 prosenttia testattavan laitteen tilavuudesta |
| --- | --- |

g)

kunkin aktiivisen elementin (esim. DOC-katalysaattori, suodatinsubstraatti) tilavuus, jonka on oltava ± 40 prosenttia testattavan laitteen tilavuudesta

| h) | regeneroinnin tyyppi (jaksoittainen tai jatkuva) |
| --- | --- |

h)

regeneroinnin tyyppi (jaksoittainen tai jatkuva)

| i) | regenerointiperiaate (esim. katalyyttinen, terminen tai sähköterminen) ja -strategia (esim. passiivinen, aktiivinen tai pakotettu) |
| --- | --- |

i)

regenerointiperiaate (esim. katalyyttinen, terminen tai sähköterminen) ja -strategia (esim. passiivinen, aktiivinen tai pakotettu)

| j) | lisäaineiden tai reagenssien (jos käytetään) lisäämismenetelmä ja lisäämisen valvonta |
| --- | --- |

j)

lisäaineiden tai reagenssien (jos käytetään) lisäämismenetelmä ja lisäämisen valvonta

| k) | lisäaineen tai reagenssin tyyppi (jos käytetään) |
| --- | --- |

k)

lisäaineen tai reagenssin tyyppi (jos käytetään)

| l) | asennusvaatimukset (etäisyys turboahtimen (turbiinin) ulostulosta hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sisääntuloon enintään + 0,5 m) |
| --- | --- |

l)

asennusvaatimukset (etäisyys turboahtimen (turbiinin) ulostulosta hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sisääntuloon enintään + 0,5 m)

| m) | katalyyttisesti aktiivisten aineiden tyyppi |
| --- | --- |

m)

katalyyttisesti aktiivisten aineiden tyyppi

| n) | onko asennettu virtaussuunnassa ylöspäin oleva hapetuskatalysaattori |
| --- | --- |

n)

onko asennettu virtaussuunnassa ylöspäin oleva hapetuskatalysaattori

| o) | kun testattava laite on testattu yhdessä muiden pilaantumista rajoittavien laitteiden kanssa:






  i) | laitteiden järjestys pidetään samana tarkasteltavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen osalta ja |
| --- | --- | --- |

o)

kun testattava laite on testattu yhdessä muiden pilaantumista rajoittavien laitteiden kanssa:

i)

laitteiden järjestys pidetään samana tarkasteltavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen osalta ja

| ii) | muut pilaantumista rajoittavat laitteet ovat rakenteeltaan ja toimintaperiaatteeltaan samanlaiset kuin testissä käytetyt. |
| --- | --- |

ii)

muut pilaantumista rajoittavat laitteet ovat rakenteeltaan ja toimintaperiaatteeltaan samanlaiset kuin testissä käytetyt.

14.2   Kun hiukkaspäästöjä vähentävää jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta testataan moottoritestipenkissä, laite on asennettava siten, että sen sisääntulo on vähintään 2 metrin etäisyydellä turboahtimen (turbiinin) ulostulosta tai pakosarjan ulostulotasosta, jos turboahdinta ei ole asennettu. Jos hakija voi osoittaa, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kaikissa myöhemmissä käyttösovelluksissa käytetään pienempää etäisyyttä kuin tässä täsmennetty vähimmäisetäisyys, testikammiossa käytettävää putkea voidaan lyhentää vastaavasti. Eristys tai vastaava menettely pakokaasun lämpötilan ylläpitämiseksi sallitaan vain siinä tapauksessa, että niitä käytetään myös silloin, kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennetaan ajoneuvoon tai koneeseen.

15.   NOx-PÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVIEN JÄLKIASENNETTAVIEN PÄÄSTÖJENRAJOITUSJÄRJESTELMIEN PERHE

x

15.1   NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksyntä pätee myös nimellisesti samanlaiseen järjestelmään (jossa käytetään samaa NOx-päästöjä vähentävää teknologiaa), jota käytetään erilaisessa konfiguraatiossa tai käyttökohteessa, kunhan järjestelmä ei poikkea testatusta järjestelmästä seuraavilta ominaisuuksiltaan:

x

x

| a) | laitteen aktiivisten elementtien kriittisten mittojen (kuten venttiilien tai putkien koko taikka katalyyttisen elementin tilavuus mahdollinen reagenssinsekoituslaite mukaan luettuna) on oltava samat kuin testatussa laitteessa, tai niiden ero testatun laitteiden mittoihin saa olla enintään niin suuri kuin mitä asiaankuuluvien testien tai vankan teknisen analyysin perusteella voidaan pitää merkityksettömänä. Esimerkiksi katalyyttisen elementin aktiivisen tilavuuden on oltava ± 40 prosenttia testatun laitteen aktiivisesta tilavuudesta. |
| --- | --- |

a)

laitteen aktiivisten elementtien kriittisten mittojen (kuten venttiilien tai putkien koko taikka katalyyttisen elementin tilavuus mahdollinen reagenssinsekoituslaite mukaan luettuna) on oltava samat kuin testatussa laitteessa, tai niiden ero testatun laitteiden mittoihin saa olla enintään niin suuri kuin mitä asiaankuuluvien testien tai vankan teknisen analyysin perusteella voidaan pitää merkityksettömänä. Esimerkiksi katalyyttisen elementin aktiivisen tilavuuden on oltava ± 40 prosenttia testatun laitteen aktiivisesta tilavuudesta.

| b) | mahdollisesti käytetty lämmönsäätömenetelmä (esim. katalyyttinen, terminen tai sähköterminen lämmitys) |
| --- | --- |

b)

mahdollisesti käytetty lämmönsäätömenetelmä (esim. katalyyttinen, terminen tai sähköterminen lämmitys)

| c) | kun testattava laite on testattu yhdessä muiden pilaantumista rajoittavien laitteiden kanssa:






  i) | laitteiden järjestys pidetään samana tarkasteltavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen osalta ja |
| --- | --- | --- |

c)

kun testattava laite on testattu yhdessä muiden pilaantumista rajoittavien laitteiden kanssa:

i)

laitteiden järjestys pidetään samana tarkasteltavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen osalta ja

| ii) | muut pilaantumista rajoittavat laitteet ovat rakenteeltaan ja toimintaperiaatteeltaan samanlaiset kuin testissä käytetyt |
| --- | --- |

ii)

muut pilaantumista rajoittavat laitteet ovat rakenteeltaan ja toimintaperiaatteeltaan samanlaiset kuin testissä käytetyt

| d) | katalysaattorin substraatin materiaali ja mekaaniset ominaisuudet (esimerkiksi päällystetty tai puristettu monoliitti, lamellit tai levyt) sekä substraatissa olevien pakokaasukanavien muoto, poikkipinta-ala ja tiheys |
| --- | --- |

d)

katalysaattorin substraatin materiaali ja mekaaniset ominaisuudet (esimerkiksi päällystetty tai puristettu monoliitti, lamellit tai levyt) sekä substraatissa olevien pakokaasukanavien muoto, poikkipinta-ala ja tiheys

| e) | sama katalyyttisesti aktiivinen aine, pintakerros, kuormitus ja katalyytin jakautuminen substraatille kuin tyyppihyväksytyssä järjestelmässä kohtuullisten tuotantotoleranssien rajoissa |
| --- | --- |

e)

sama katalyyttisesti aktiivinen aine, pintakerros, kuormitus ja katalyytin jakautuminen substraatille kuin tyyppihyväksytyssä järjestelmässä kohtuullisten tuotantotoleranssien rajoissa

| f) | reagenssin tai lisäaineen tyyppi (jos käytetään) |
| --- | --- |

f)

reagenssin tai lisäaineen tyyppi (jos käytetään)

| g) | mahdollinen valvontastrategia, mukaan luettuina strategian toteuttamisen ominaisuudet, kuten viiveet, reagenssien annostelumäärät, anturien sijainti ja ominaisuudet sekä venttiileihin liittyvät aikavakiot ja virtausominaisuudet. Jos eri ilmasto-olosuhteita varten käytetään erilaisia reagensseja ja/tai strategioita, on testissä testattava strategia, jossa testinaikainen kokonaisannostus on pienin. |
| --- | --- |

g)

mahdollinen valvontastrategia, mukaan luettuina strategian toteuttamisen ominaisuudet, kuten viiveet, reagenssien annostelumäärät, anturien sijainti ja ominaisuudet sekä venttiileihin liittyvät aikavakiot ja virtausominaisuudet. Jos eri ilmasto-olosuhteita varten käytetään erilaisia reagensseja ja/tai strategioita, on testissä testattava strategia, jossa testinaikainen kokonaisannostus on pienin.

| h) | reagenssin syöttöpisteen sijainti ja syötön edellytykset. Edellytysten katsotaan täyttyvän, jos syöttöpiste on vähintään samalla etäisyydellä katalysaattorin sisääntulosta kuin testatussa laitteessa ja jos reagenssin syöttötapa (esimerkiksi ilma-avusteinen tai ei) ja mahdollinen sekoituslaite ovat nekin samat. |
| --- | --- |

h)

reagenssin syöttöpisteen sijainti ja syötön edellytykset. Edellytysten katsotaan täyttyvän, jos syöttöpiste on vähintään samalla etäisyydellä katalysaattorin sisääntulosta kuin testatussa laitteessa ja jos reagenssin syöttötapa (esimerkiksi ilma-avusteinen tai ei) ja mahdollinen sekoituslaite ovat nekin samat.

15.2   Kun NOx-päästöjä vähentävää jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta testataan moottoritestikammiossa, laite on asennettava siten, että sen sisääntulo on vähintään 2 metrin etäisyydellä turboahtimen (turbiinin) ulostulosta tai pakosarjan ulostulotasosta, jos turboahdinta ei ole asennettu. Jos hakija voi osoittaa, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kaikissa myöhemmissä käyttösovelluksissa käytetään pienempää etäisyyttä kuin tässä täsmennetty vähimmäisetäisyys, testikammiossa käytettävää putkea voidaan lyhentää vastaavasti. Eristys tai vastaava menettely pakokaasun lämpötilan ylläpitämiseksi sallitaan vain siinä tapauksessa, että niitä käytetään myös silloin, kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennetaan ajoneuvoon tai koneeseen.

x

16.   NOx- JA HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVIEN JÄLKIASENNETTAVIEN PÄÄSTÖJENRAJOITUSJÄRJESTELMIEN PERHE

x

NOx- ja hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksyntä pätee myös nimellisesti samanlaiseen järjestelmään, jota käytetään erilaisessa konfiguraatiossa tai käyttökohteessa, kunhan järjestelmä ei poikkea testatusta järjestelmästä seuraavilta ominaisuuksiltaan:

x

| a) | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hiukkaspäästöjä vähentävät elementit ovat tämän säännön kohdan 14 vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

a)

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hiukkaspäästöjä vähentävät elementit ovat tämän säännön kohdan 14 vaatimusten mukaisia.

| b) | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen NOx-päästöjä vähentävät elementit ovat tämän säännön kohdan 15 vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

b)

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen NOx-päästöjä vähentävät elementit ovat tämän säännön kohdan 15 vaatimusten mukaisia.

x

| c) | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentämien elementtien on sijaittava toisiinsa nähden samoin kuin vastaavat testatun laitteen elementit (esimerkiksi siten, että hiukkaspäästöjä vähentävä laite on virtaussuunnassa NOx-päästöjä vähentävän laitteen yläpuolella). |
| --- | --- |

c)

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentämien elementtien on sijaittava toisiinsa nähden samoin kuin vastaavat testatun laitteen elementit (esimerkiksi siten, että hiukkaspäästöjä vähentävä laite on virtaussuunnassa NOx-päästöjä vähentävän laitteen yläpuolella).

x

x

Sellaisten laitteiden, joissa hiukkas- ja NOx-päästöjen vähentäminen tapahtuu samassa substraatissa, ei katsota kuuluvan samaan perheeseen kuin laitteiden, joissa vähentäminen tapahtuu erillisissä substraateissa.

x

17.   POLTTOAINE JA POLTTOAINEEN OMINAISKULUTUS

17.1   Jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta testattaessa on käytettävä kaupallista polttoainetta, joka edustaa sitä polttoainetta, jota yleisesti käytetään siinä ajoneuvo- tai konetyypissä, johon laite on tarkoitus asentaa.

17.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja voi markkinoilla olevan polttoaineen käyttämisen asemesta hakea tyyppihyväksyntäviranomaiselta lupaa testata laite vertailupolttoaineella. Vertailupolttoaineen on tällöin oltava säännön nro 49 tai 96 mukainen asianmukainen polttoaine.

17.3   Jälkiasennettavalla päästöjenrajoituslaitteella varustetun moottorin polttoaineen ominaiskulutus sovellettavien testisyklien aikana (tämän säännön liitteen 5 kohdat 2.3 ja 3.3 ja tämän säännön liitteen 6 kohdat 2.3 ja 3.3) saa olla laite jälkiasennettuna enintään 4 prosenttia suurempi kuin polttoaineen ominaiskulutuksen keskiarvo ilman jälkiasennettua laitetta.

18.   KÄYTTÖOMINAISUUDET JA TURVALLISUUSRISKIT

18.1   Jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on suunniteltava siten, että kun se on asennettu toimitettujen ohjeiden mukaisesti, sitä voidaan käyttää käyttötarkoituksissaan ilman, että se aiheuttaisi käyttäjille tai ulkopuolisille turvallisuusriskejä joko suoraan tai sen tuloksena, että ajoneuvoon tai koneeseen tai niiden käyttöominaisuuksiin on tehty muutoksia.

18.2   Jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on suunniteltava siten, että kun se on asennettu toimitettujen ohjeiden mukaisesti, sitä voidaan käyttää käyttötarkoituksissaan ilman, että se heikentäisi ajoneuvon tai koneen käyttöominaisuuksia muutoin kuin seuraavasti:

| a) | Heikennys ei aiheuta turvallisuusriskiä. |
| --- | --- |

a)

Heikennys ei aiheuta turvallisuusriskiä.

| b) | Heikennys ei lisää polttoaineenkulutusta tämän säännön kohdassa 17 täsmennettyä tasoa suuremmaksi. |
| --- | --- |

b)

Heikennys ei lisää polttoaineenkulutusta tämän säännön kohdassa 17 täsmennettyä tasoa suuremmaksi.

| c) | Heikennyksen luonne ja laajuus on kuvattu selvästi ohjeissa ja tiedoissa, jotka annetaan jälkiasentajalle sekä käyttäjälle ja omistajalle. |
| --- | --- |

c)

Heikennyksen luonne ja laajuus on kuvattu selvästi ohjeissa ja tiedoissa, jotka annetaan jälkiasentajalle sekä käyttäjälle ja omistajalle.

18.3   Jotta voidaan varmistaa, että tämän säännön kohdassa 20 ja liitteessä 11 vahvistetut asennusta ja tietojen antamista koskevia vaatimuksia noudatetaan asianmukaisesti, jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on arvioitava ne turvallisuusriskit, joita voi syntyä laitteen asentamisesta ajoneuvoon tai koneeseen. Arviointia tehdessään valmistajan on otettava lähtökohdaksi se turvallisuustaso, jonka ajoneuvo tai kone on tarjonnut, kun se saatettiin ensimmäisen kerran markkinoille.

19.   MELUPÄÄSTÖT

Hakijan on esitettävä näyttöä siitä, että kun jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennetaan annettujen asennusohjeiden mukaisesti, ajoneuvon melupäästöt eivät kasva. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos voidaan esittää näyttöä siitä, että jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu asennettavaksi vain maantieajoneuvoon (4) asennetun alkuperäisen laitevalmistajan vakiotuotannon mukaisen äänenvaimenninjärjestelmän lisänä.

4

20.   JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN ASENNUS

20.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on toimitettava kirjalliset asennus-, käyttö- ja huolto-ohjeet tämän säännön liitteen 11 vaatimusten mukaisesti.

20.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on ohjeiden osalta kiinnitettävä huomiota erityisesti tämän säännön liitteessä 11 olevaan vaatimukseen, jonka mukaan

| a) | ohjeet on kirjoitettava sen maan kielellä, jossa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta myydään tai jossa sitä odotetaan käytettävän, ja muotoiltava selkeästi kohteena oleva lukijakunta huomioon ottaen |
| --- | --- |

a)

ohjeet on kirjoitettava sen maan kielellä, jossa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta myydään tai jossa sitä odotetaan käytettävän, ja muotoiltava selkeästi kohteena oleva lukijakunta huomioon ottaen

| b) | ohjeissa on muistutettava asentajaa hänen mahdollisista oikeudellisista vastuistaan |
| --- | --- |

b)

ohjeissa on muistutettava asentajaa hänen mahdollisista oikeudellisista vastuistaan

| c) | ohjeissa on ilmoitettava loppukäyttäjälle jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaiseen huoltamiseen liittyvistä vaatimuksista ja tapauksen mukaan myös kuluvien reagenssien tai lisäaineiden käytöstä |
| --- | --- |

c)

ohjeissa on ilmoitettava loppukäyttäjälle jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaiseen huoltamiseen liittyvistä vaatimuksista ja tapauksen mukaan myös kuluvien reagenssien tai lisäaineiden käytöstä

| d) | ohjeissa on kerrottava ajoneuvon tai koneen käyttöön liittyvistä vaatimuksista tai rajoituksista, joiden noudattamista jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen turvallinen ja asianmukainen toiminta edellyttää |
| --- | --- |

d)

ohjeissa on kerrottava ajoneuvon tai koneen käyttöön liittyvistä vaatimuksista tai rajoituksista, joiden noudattamista jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen turvallinen ja asianmukainen toiminta edellyttää

| e) | ohjeissa on mainittava, onko ajoneuvon tai koneen käyttäjän lisättävä reagensseja tavanomaisten huoltojen välillä, ja ilmoitettava reagenssin todennäköinen kulutus |
| --- | --- |

e)

ohjeissa on mainittava, onko ajoneuvon tai koneen käyttäjän lisättävä reagensseja tavanomaisten huoltojen välillä, ja ilmoitettava reagenssin todennäköinen kulutus

| f) | ohjeissa on täsmennettävä mahdollisesti käytettävien kuluvien reagenssien tai lisäaineiden tyyppi ja laatu |
| --- | --- |

f)

ohjeissa on täsmennettävä mahdollisesti käytettävien kuluvien reagenssien tai lisäaineiden tyyppi ja laatu

| g) | ohjeissa on muistutettava ajoneuvon tai koneen omistajaa ja käyttäjää siitä, että jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on edellytyksenä ajoneuvon tai koneen käytölle tietyssä maassa tai tietyllä alueella tai jos jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentaminen antaa ajoneuvon tai koneen omistajalle oikeuden hyödyntää kannustimia tai etuisuuksia, jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaisessa toimintakunnossa pitämisen laiminlyönti (mukaan luettuna reagenssin tai lisäaineen asianmukaisesta syötöstä huolehtimisen laiminlyönti) saattaa olla sopimusrikkomus tai rikos. |
| --- | --- |

g)

ohjeissa on muistutettava ajoneuvon tai koneen omistajaa ja käyttäjää siitä, että jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on edellytyksenä ajoneuvon tai koneen käytölle tietyssä maassa tai tietyllä alueella tai jos jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentaminen antaa ajoneuvon tai koneen omistajalle oikeuden hyödyntää kannustimia tai etuisuuksia, jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaisessa toimintakunnossa pitämisen laiminlyönti (mukaan luettuna reagenssin tai lisäaineen asianmukaisesta syötöstä huolehtimisen laiminlyönti) saattaa olla sopimusrikkomus tai rikos.

20.3   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että käytössä on asianmukaiset menettelyt jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden hyväksyttyjen asentajien valitsemiseksi, kouluttamiseksi ja valvomiseksi.

21.   JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

21.1   Kaikista tämän säännön kannalta merkityksellisistä muutoksista jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on myöntänyt laitteelle tyyppihyväksynnän. Tyyppihyväksyntäviranomainen arvioi sen jälkeen, täyttääkö jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite edelleen vaatimukset sen sisällyttämiseksi asianomaiseen jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheeseen.

Tyyppihyväksyntäviranomainen voi pyytää testeistä vastaavalta tutkimuslaitokselta arviointinsa tueksi uuden testausselosteen.

21.2   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy muutoksen, jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asennusohjeisiin on sisällytettävä viittaus hyväksyntää koskevaan viralliseen ilmoitukseen.

21.3   Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutos, on annettava kohdassa 6 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille.

21.4   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

22.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

22.1   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen on oltava vuoden 1958 sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia.

22.2   Toimenpiteiden, joilla taataan tuotannon vaatimustenmukaisuus, on oltava vuoden 1958 sopimuksen lisäyksen 2 kohdan 2 vaatimusten mukaisia.

22.3   Erityiset vaatimukset

| a) | Vuoden 1958 sopimuksen lisäyksen 2 kohdassa 2.2 tarkoitettujen tarkastusten on sisällettävä tarkastukset, jotka koskevat tämän säännön kohdissa 7 ja 8 vahvistettujen kriteerien täyttymistä. |
| --- | --- |

a)

Vuoden 1958 sopimuksen lisäyksen 2 kohdassa 2.2 tarkoitettujen tarkastusten on sisällettävä tarkastukset, jotka koskevat tämän säännön kohdissa 7 ja 8 vahvistettujen kriteerien täyttymistä.

| b) | Vuoden 1958 sopimuksen lisäyksen 2 kohdan 2.4.4 soveltamiseksi voidaan tehdä tämän säännön kohdissa 8.2, 8.3 ja 8.4 kuvatut testit. |
| --- | --- |

b)

Vuoden 1958 sopimuksen lisäyksen 2 kohdan 2.4.4 soveltamiseksi voidaan tehdä tämän säännön kohdissa 8.2, 8.3 ja 8.4 kuvatut testit.

22.4   Ennen kuin tyyppihyväksyntä voidaan myöntää, valmistajien on toimitettava alustavaa arviointia varten seuraavat tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat tiedot:

| a) | tyyppihyväksyntäviranomaisen toimittaman mallin mukainen täytetty ja allekirjoitettu hakemuslomake |
| --- | --- |

a)

tyyppihyväksyntäviranomaisen toimittaman mallin mukainen täytetty ja allekirjoitettu hakemuslomake

| b) | pyydettyjen tietojen kuvaus hakemuslomakkeen mukaisesti |
| --- | --- |

b)

pyydettyjen tietojen kuvaus hakemuslomakkeen mukaisesti

| c) | standardin ISO 9001:2000 mukainen sertifikaatti tai vastaavaa soveltamisalaltaan asianmukaista laatujärjestelmää kuvaava asiakirja. |
| --- | --- |

c)

standardin ISO 9001:2000 mukainen sertifikaatti tai vastaavaa soveltamisalaltaan asianmukaista laatujärjestelmää kuvaava asiakirja.

22.5   Valmistajat, joilla on sertifioitu laatujärjestelmä, voivat näiden tietojen perusteella käynnistää tyyppihyväksyntämenettelyn, ja niille annetaan asiakirjoista tehtyyn arviointiin perustuva alustava arviointilausunto.

22.6   Jos valmistajalla ei ole sertifioitua laatujärjestelmää, yrityksestä tehdään standardiin ISO 9001:2000 perustuva arviointi, jossa tarkastellaan myös tuotannon vaatimustenmukaisuutta.

22.7   On kuvattava ja todennettava ainakin seuraavat standardin ISO 9001:2000 näkökohdat:

| a) | laadunhallintajärjestelmä |
| --- | --- |

a)

laadunhallintajärjestelmä

| b) | hallintoneuvoston vastuualueet |
| --- | --- |

b)

hallintoneuvoston vastuualueet

| c) | resurssienhallinta |
| --- | --- |

c)

resurssienhallinta

| d) | tuotteen toteutus |
| --- | --- |

d)

tuotteen toteutus

| e) | mittaukset, analyysi ja parannukset. |
| --- | --- |

e)

mittaukset, analyysi ja parannukset.

22.8   Vahvistukseksi siitä, että käytössä on asianmukaiset toimenpiteet ja menettelyt tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokkaaksi valvomiseksi, valmistajalle annetaan vaatimustenmukaisuusvakuutus, josta peritään julkaistu sertifikaattimaksu.

22.9   Vakuutuksessa ilmoitetaan sen voimassaoloaika.

22.10   Ennen näiden kahden vakuutuksen voimassaolon päättymistä tyyppihyväksyntäviranomainen tarkastaa vaatimustenmukaisuuden tarkastamalla käytetyt prosessit valmistajan tiloissa sen todentamiseksi, että sovellettu vaatimustenmukaisuuden valvonta on tehokasta.

22.11   Tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaatimustenmukaisuutta valvoessaan otettava huomioon muiden vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten pätevien viranomaisten suorittama valvonta.

23.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

23.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohtien 21 ja 22 vaatimukset eivät täyty.

23.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä tyyppihyväksynnän, sen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

24.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

25.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisen nimet ja osoitteet, jotka myöntävät tyyppihyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä tyyppihyväksynnästä taikka tyyppihyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

26.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

26.1   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 01 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

26.2   Tämän säännön muutossarjaa 01 soveltavat sopimuspuolet voivat muutossarjan 01 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien evätä tyyppihyväksynnän jälkiasennettavalta päästöjenrajoituslaitteelta, joka ei ole tämän säännön muutossarjan 01 vaatimusten mukainen

26.3   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntiä jälkiasennettaville päästöjenrajoituslaitteille, jotka ovat tämän säännön aiempien versioiden mukaisia, mikäli laite on tarkoitettu käytettäväksi sellaisissa sopimuspuolissa, joiden lainsäädännössä sovelletaan vastaavia vaatimuksia.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määritelmän mukaisesti, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Säännön nro 49 mukaisesti hyväksyttyä moottoria pidetään tässä vaihtuvanopeuksisena moottorina.

3

(4)  Maantieajoneuvoilla tarkoitetaan tässä yhteydessä luokkien M2, M3 ja N ajoneuvoja sellaisina kuin ne on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), lukuun ottamatta säännön nro 83 mukaisesti hyväksyttyjä ajoneuvoja.

4

2

3

---

LIITE 1

ILMOITUSLOMAKE

Säännön nro 132 mukainen ilmoituslomake nro ..., joka koskee puristussytytysmoottorilla varustettuihin raskaisiin ajoneuvoihin, maatalous- ja metsätraktoreihin ja liikkuviin työkoneisiin tarkoitettujen jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tyyppihyväksyntää.

Tyyppihyväksynnän laajuuden määrittämiseksi on mukaan liitettävä luettelo tärkeimmistä komponenteista. Mahdolliset piirustukset ja osaluettelot on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan vaatia jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheen jäsenistä lisätietoja, joilla osoitetaan tapauksen mukaan tämän säännön kohdan 14, 15 tai 16 vaatimusten noudattaminen.

Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

1.   YLEISTÄ

1.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

1.2   Valmistajan nimi ja osoite: ...

...

1.3   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppi: ...

1.4   Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: ...

...

1.5   Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

...

2.   LAITTEEN KUVAUS

2.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka: ...

2.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen merkit (kauppanimi) ja valmistajan antama tyyppitunniste: ...

...

2.2.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tunnistenumerot: ...

...

2.3   Moottorityyppi tai -tyypit, joihin jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu (käyttökohdealue): ...

...

2.4   Moottorin peruspäästöjä kuvaavat numerot ja/tai merkit (1): ...

2.5   Moottorin toteutuneita päästöjä kuvaavat numerot ja/tai merkit: (1) ...

2.6   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen vähennystaso (määritellään tämän säännön kohdassa 8.3): ...

...

2.7   Onko jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite yhteensopiva OBD-vaatimusten kanssa: kyllä/ei (2)

2.8   Kuvaus ja piirrokset, joista käy ilmi jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sijainti moottorin pakosarjoihin nähden: ...

...

2.9   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen suurin sallittu pakokaasun vastapaine: ... kPa

3.   HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN JA TÄLLAISTEN LAITTEIDEN PERHEEN OMINAISUUDET

3.1   Hiukkastenvähennysjärjestelmän mitat, muoto ja aktiivinen tilavuus: ...

3.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sisääntulon suurin etäisyys turboahtimen (turbiinin) ulostulosta tai pakosarjan ulostulotasosta, jos turboahdinta ei ole asennettu: ...

3.3   Hiukkaspäästöjä (PM) vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kuvaus, piirustukset ja osaluettelot

Kuvauksen on sisällettävä luettelo pääkomponenteista (osanumeroineen), jotka on asennettu jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen kutakin käyttökohdetta varten. Lisäksi on annettava kaikki tiedot, joita tarvitaan jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheeseen liittyvien päätösten tekemiseen tämän säännön kohdan 14 mukaisesti.

3.3.1   Aktiivisen elementin kiinnitys (esim. liimaus tai mekaaninen kiinnitys): ...

3.3.2   Hiukkaspäästöjä vähentävän aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. metallinen tai keraaminen materiaali ja sen tyyppi, estesuodatus tai aerodynaaminen erotus): ...

3.3.3   Suodattimen tai muun aktiivisen elementin rakenne ja ominaisuudet tämän säännön kohdan 14.1 c-alakohdassa määritellyn mukaisesti: ...

...

3.3.3.1   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien (jos on) tyypit: ...

3.3.3.2   Substraatin fyysiset ominaisuudet: ...

3.3.3.3   Kennon tiheys, huokoisuus, keskihuokoskoko ja huokosten jakautuminen koon mukaan: ...

...

3.3.4   Mahdollisten lisäkatalysaattorien sijainti (virtaussuunnassa ylhäällä/alhaalla), toiminta ja toimintaperiaate (esim. hapetus): ...

3.3.4.1   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien tyypit: ...

3.3.4.2   Substraatin fyysiset ominaisuudet: ...

3.3.4.3   Kennotiheys: ...

3.3.5   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen vähimmäispitoisuus hiukkastenvähennysjärjestelmän kussakin elementissä mukaan luettuina lisäkatalysaattorit (jos asennettu) (g/m3): ...

3.3.6   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen enimmäispitoisuus hiukkastenvähennysjärjestelmän kussakin elementissä mukaan luettuina lisäkatalysaattorit (jos asennettu) (g/m3): ...

3.3.7   Koteloinnin tai pakkaamisen suunnitteluominaisuudet: ...

3.3.8   Kunkin aktiivisen elementin tilavuus: ...

3.4   Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä (kattava kuvaus ja/tai piirustus): ...

...

3.4.1   Regeneroinnin tyyppi (esim. jaksoittainen tai jatkuva): ...

...

3.4.2   Regenerointiperiaate, -tiheys ja -strategia: ...

...

3.4.3   Lisäaineiden tai reagenssien (jos käytetään) lisäämismenetelmä ja lisäämisen valvonta: ...

...

3.4.4   Reagenssien tai lisäaineiden tyyppi ja pitoisuus: ...

...

3.4.5   Reagenssin tai lisäaineen täyttötiheys: ...

3.5   Kuvaus hiukkaspäästöjen vähentämisjärjestelmän valvonnasta (tämän säännön kohdan 7 mukaisesti): ...

...

3.6   Kuvaus mahdollisista muutoksista alkuperäiseen moottori- tai päästöjenrajoitusjärjestelmään (määritelmä tämän säännön kohdassa 11): ...

...

3.7   Tavanomainen käyttölämpötila-alue: ... (K) ja painealue: ... (kPa)

3.8   Eristyksen käyttö: kyllä/ei (2)

3.8.1   Eristyksen periaate ja ominaisuudet: ...

4.   NOx-PÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN JA TÄLLAISTEN LAITTEIDEN PERHEEN OMINAISUUDET

4.1   NOx-päästöjen vähennysjärjestelmän mitat, muoto ja aktiivinen tilavuus: ...

...

4.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sisääntulon suurin etäisyys turboahtimen (turbiinin) ulostulosta tai pakosarjan ulostulotasosta, jos turboahdinta ei ole asennettu: ...

...

4.3   NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kuvaus, piirustukset ja osaluettelot

Kuvauksen on sisällettävä luettelo pääkomponenteista (osanumeroineen), jotka on asennettu jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen kutakin käyttökohdetta varten. Lisäksi on annettava kaikki tiedot, joita tarvitaan jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheeseen liittyvien päätösten tekemiseen tämän säännön kohdan 15 mukaisesti.

4.3.1   Aktiivisen elementin kiinnitys (esim. liimaus tai mekaaninen kiinnitys): ...

4.3.2   NOx-päästöjä vähentävän aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. selektiivinen katalyyttinen pelkistys, NOx-loukku): ...

...

4.3.3   Substraatin ja aktiivisen elementin rakenne ja ominaisuudet tämän säännön kohdan 15.1 d- ja e-alakohdassa määritellyn mukaisesti: ...

4.3.3.1   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien tyypit: ...

4.3.3.2   Substraatin fyysiset ominaisuudet: ...

4.3.3.3   Kennotiheys: ...

4.3.4   Mahdollisten lisäkatalysaattorien sijainti (virtaussuunnassa ylhäällä/alhaalla), toiminta ja toimintaperiaate (esim. hapetus): ...

4.3.4.1   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien tyypit: ...

4.3.4.2   Substraatin fyysiset ominaisuudet: ...

4.3.4.3   Kennotiheys: ...

4.3.5   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien volumetrinen vähimmäispitoisuus NOx-päästöjen vähennysjärjestelmän kussakin elementissä mukaan luettuina lisäkatalysaattorit (jos asennettu) (g/m3): ...

4.3.6   Katalyyttisesti aktiivisten aineiden volumetrinen enimmäispitoisuus NOx-päästöjen vähennysjärjestelmän kussakin elementissä mukaan luettuina lisäkatalysaattorit (jos asennettu) (g/m3): ...

4.3.7   Koteloinnin tai pakkaamisen suunnitteluominaisuudet: ...

4.3.8   Kunkin aktiivisen elementin tilavuus: ...

4.4   Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä (tapauksen mukaan) (kattava kuvaus ja/tai piirustus): ...

4.5   Lisäaineiden tai reagenssien (jos käytetään) lisäämismenetelmä ja lisäämisen valvonta: ...

...

4.5.1   Lisäaineiden tai reagenssien tyyppi ja pitoisuus: ...

...

4.5.2   Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue (K): ...

4.5.3   Reagenssin tai lisäaineen täyttötiheys: ...

4.5.4   Valvontastrategia (esim. viiveet, reagenssien annostelumäärät, anturien sijainti ja ominaisuudet, virtausominaisuudet ja reagenssin syöttöpaikka): ...

4.6   Lämmitetty järjestelmä: kyllä/ei (2)

4.6.1   Lämmönsäätömenetelmä (katalyyttinen, terminen tai sähköterminen): ...

4.7   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän kuvaus (liitteen 10 mukaisesti): ...

4.8   Kuvaus mahdollisista muutoksista alkuperäiseen moottori- tai päästöjenrajoitusjärjestelmään (määritelmä tämän säännön kohdassa 11): ...

...

4.9   Tavanomainen käyttölämpötila-alue: ... (K) ja painealue: ... (kPa)

4.10   Eristyksen käyttö: kyllä/ei (2)

4.10.1   Eristyksen periaate ja ominaisuudet: ...

5.   NOx- JA HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN JA TÄLLAISTEN LAITTEIDEN PERHEEN OMINAISUUDET

5.1   NOx- ja hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmän mitat, muoto ja aktiivinen tilavuus: ...

5.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen sisääntulon suurin etäisyys turboahtimen (turbiinin) ulostulosta tai pakosarjan ulostulotasosta, jos turboahdinta ei ole asennettu: ...

5.3   NOx- ja hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kuvaus, piirustukset ja osaluettelot

Kuvauksen on sisällettävä luettelo pääkomponenteista (osanumeroineen), jotka on asennettu jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen kutakin käyttökohdetta varten. Lisäksi on annettava kaikki tiedot, joita tarvitaan jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden perheeseen liittyvien päätösten tekemiseen tämän säännön kohdan 16 mukaisesti.

5.3.1   Aktiivisten elementtien kiinnitys (esim. liimaus tai mekaaninen kiinnitys): ...

5.3.2   NOx-päästöjä vähentävän aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. selektiivinen katalyyttinen pelkistys, NOx-loukku) ja hiukkaspäästöjä vähentävän aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. metallinen tai keraaminen materiaali ja sen tyyppi, estesuodatus tai aerodynaaminen erotus): ...

...

5.3.3   Substraattien ja aktiivisten elementtien rakenne ja ominaisuudet tämän säännön kohdan 14.1 c-alakohdassa ja kohdan 15.1 d- ja e-alakohdassa määritellyn mukaisesti: ...

...

5.3.3.1   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien tyypit: ...

5.3.3.2   Substraattien fyysiset ominaisuudet: ...

5.3.3.3   Hiukkasia vähentävän aktiivisen elementin toimintaperiaate (esim. metallinen tai keraaminen materiaali ja sen tyyppi, estesuodatus tai aerodynaaminen erotus): ...

5.3.3.4   Hiukkasia vähentävän aktiivisen elementin kennon tiheys, huokoisuus, keskihuokoskoko ja huokosten jakautuminen koon mukaan: ...

...

5.3.4   Mahdollisten lisäkatalysaattorien sijainti (virtaussuunnassa ylhäällä/alhaalla), toiminta ja toimintaperiaate (esim. hapetus): ...

5.3.4.1   Katalyyttisesti aktiivisten materiaalien tyypit: ...

5.3.4.2   Substraatin fyysiset ominaisuudet: ...

5.3.4.3   Kennotiheys: ...

5.3.5   Katalyyttisesti aktiivisten aineiden volumetrinen vähimmäispitoisuus NOx- ja hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmän kussakin elementissä mukaan luettuina lisäkatalysaattorit (jos asennettu) (g/m3): ...

...

5.3.6   Katalyyttisesti aktiivisten aineiden volumetrinen enimmäispitoisuus NOx- ja hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmän kussakin elementissä mukaan luettuina lisäkatalysaattorit (jos asennettu) (g/m3): ...

...

5.3.7   Koteloinnin tai pakkaamisen suunnitteluominaisuudet: ...

5.3.8   Kunkin aktiivisen elementin tilavuus: ...

5.4   Regenerointimenetelmät tai -järjestelmät (tapauksen mukaan) (kattava kuvaus ja/tai piirustus): ...

5.4.1   Hiukkaspäästöjä vähentävän järjestelmän regeneroinnin tyyppi (esim. jaksoittainen tai jatkuva): ...

5.4.2   Hiukkaspäästöjä vähentävän järjestelmän regenerointiperiaate ja -strategia: ...

...

5.5   Lisäaineiden tai reagenssien (jos käytetään) lisäämismenetelmä ja lisäämisen valvonta: ...

...

5.5.1   Reagenssien tai lisäaineiden (jos käytetään) tyyppi ja pitoisuus: ...

...

5.5.2   Reagenssien tai lisäaineiden täyttötiheys: ...

5.5.3   Typen oksideja vähentävien reagenssien tavanomainen käyttölämpötila-alue: ... (K)

5.5.4   Valvontastrategia (esim. viiveet, reagenssien annostelumäärät, anturien sijainti ja ominaisuudet, virtausominaisuudet ja reagenssin syöttöpaikka): ...

5.6   Lämmitetty järjestelmä: kyllä/ei (2)

5.6.1   Lämmönsäätömenetelmä (katalyyttinen, terminen tai sähköterminen): ...

5.7   Kuvaus hiukkaspäästöjen vähentämisjärjestelmän valvonnasta (tämän säännön kohdan 7.5.1 mukaisesti): ...

5.8   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän kuvaus (liitteen 10 mukaisesti): ...

5.9   Kuvaus mahdollisista muutoksista alkuperäiseen moottori- tai päästöjenrajoitusjärjestelmään (määritelmä tämän säännön kohdassa 11): ...

...

5.10   Tavanomainen käyttölämpötila-alue: ... (K) ja painealue: ... (kPa)

5.11   Eristyksen käyttö: kyllä/ei (2)

5.11.1   Eristyksen periaate ja ominaisuudet: ...

---

(1)  Sellaisina kuin ne on määritelty tämän säännön kohdassa 8.2.

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Antaja: Viranomaisen nimi

Aihe: Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyypin (2) hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

säännön nro 132 mukaisesti

Tyyppihyväksyntänumero: Laajennuksen numero

1. Hakijan nimi ja osoite:

2. Valmistajan nimi ja osoite:

3. Valmistajan nimi tai merkki:

4. Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppi ja kauppanimitys:

5. Tyypin tunniste:

5.1 Merkinnän sijainti:

6. Moottorityypit, johon tyyppiä edustava jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan asentaa:

7. Moottorityypit, joiden kanssa jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on testattu:

7.1 Onko jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite yhteensopiva OBD-vaatimusten kanssa: kyllä/ei (2)

8. Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

9. Päivä, jona toimitettu tyyppihyväksyttäväksi

10. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

10.1 Testausselosteen päiväys:

10.2 Testausselosteen numero:

11. Hyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu (2)

12. Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan):

13. Moottorityyppi tai -tyypit, joihin jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu (käyttökohdealue) testitulosten perusteella:

14. Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka I/II/II/IV (2) ja vähennystehokkuus:

14.1 Suunniteltu asennettavaksi moottoriin, joka täyttää (säännön ... ja vaiheen ...) päästövaatimukset:

14.2 Moottori ja jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite täyttävät (säännön ... ja vaiheen ...) vaatimukset seuraavien osalta: NOx/PM/NOx ja PM (2)

14.3 Moottori ja jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite täyttävät edelleen edellä mainitun säännön ja vaiheen niissä säänneltyjen muiden epäpuhtauksien osalta: kyllä/ei (2)

15. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo tyyppihyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten haltuun annetuista tyyppihyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

16. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero:

16.1 Moottorin peruspäästöjen todentaminen:

16.2 Päästöjen määritys jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennettuna:

16.3 Vähennystehokkuutta koskevat tulokset:

16.4 Suoritettu kestävyyskoe:

16.5 NOx-päästöjen ja muiden säänneltyjen epäpuhtauksien päästöjen määritys:

16.6 Ilmoitus melupäästöistä:

17. Paikka:

18. Päiväys:

19. Allekirjoitus:

(1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

(2) Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 3

Lisäys jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppiä koskevaan säännön nro 132 mukaiseen ilmoitukseen

(Tyyppihyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...)

1.   Moottorit, joiden kanssa jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on testattu:

| Moottori nro | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Merkki | | | |
| Tyyppi | | | |
| Moottori | | | |
| Teho | | | |
| Luokka | | | |

Moottori nro

1

2

n

Merkki

Tyyppi

Moottori

Teho

Luokka

2.   Testitulokset:

...

...

...

...

...

...

...

3.   Moottorityyppi tai -tyypit, joihin jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan asentaa (käyttötarkoitusalue):

| Numero | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvon tai moottorin valmistaja | | | |
| Mallivuodet (ensimmäinen–viimeinen) | | | |
| Moottorityyppi | | | |
| Iskutilavuus/sylinteri (cm3) | | | |
| Kokonaisiskutilavuus (cm3) | | | |
| Moottorin nettoteho (kW/rpm) | | | |
| Moottorin peruspäästöt | | | |
| Äänenvaimennin vaihdettu | | | |
| Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyypin tunniste | | | |
| Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppi ja vähennystaso | | | |

Numero

Ajoneuvon tai moottorin valmistaja

Mallivuodet (ensimmäinen–viimeinen)

Moottorityyppi

Iskutilavuus/sylinteri (cm3)

Kokonaisiskutilavuus (cm3)

Moottorin nettoteho (kW/rpm)

Moottorin peruspäästöt

Äänenvaimennin vaihdettu

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyypin tunniste

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppi ja vähennystaso

---

LIITE 4

JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKIN ASETTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 5)

Class II A

Edellä esitetty jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 132 mukaisesti hyväksyntänumerolla 011234. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 132 vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna tällä muutossarjalla. Hyväksyntämerkistä käy ilmi myös jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka (I, IIA, IIB, III tai IV)

---

LIITE 5

HIUKKASPÄÄSTÖJÄ RAJOITTAVAN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN (LUOKKA I TAI II) TESTAAMINEN

Hiukkaspäästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testi koostuu seuraavista vaiheista, ja siihen kuuluu myös sekundaaristen päästöjen arvioiminen ja NO2-päästöjen määrittäminen.

1.   KÄYTTÖIÄN KARTUTTAMINEN

Käyttöikää kartutetaan tämän säännön kohdan 9 vaatimusten mukaisesti.

2.   MOOTTORIN PERUSPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEEN OMINAISKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN ILMAN JÄLKIASENNETTAVAA PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITETTA

2.1   Moottorin peruspäästöt määritetään tekemällä moottorijärjestelmälle ilman jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta päästötesti säännön nro 49 tai 96 vaatimusten mukaisesti sen mukaan, mikä on käyttökohde ja perusmoottorin tyyppihyväksyntätaso.

2.2   Vähennystehokkuuden määrittämiseksi päästöt määritetään lisäksi tekemällä päästötesti tämän säännön kohdan 8.3 vaatimusten mukaisesti.

2.3   Polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) määritetään tämän liitteen kohdan 2.2 mukaisella päästötestillä.

3.   PÄÄSTÖJEN, POLTTOAINEENKULUTUKSEN JA VÄHENNYSTEHOKKUUDEN MÄÄRITTÄMINEN, KUN JÄLKIASENNETTAVA PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITE ON ASENNETTU KÄYTTÖIÄN KARTUTTAMISEN JÄLKEEN

3.1   Päästöt määritetään tekemällä päästötesti säännön nro 49 tai 96 vaatimusten mukaisesti sen mukaan, mikä on suunniteltu käyttökohde ja hyväksyttäväksi toimitetun jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen suunniteltu päästötaso, kun laite on asennettu tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti.

3.2   Vähennystehokkuuden määrittämiseksi päästöt määritetään lisäksi tekemällä päästötesti tämän säännön kohdan 8.3 vaatimusten mukaisesti jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennettuna.

3.3   Polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) määritetään tämän liitteen kohdan 3.2 mukaisella päästötestillä.

4.   HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN REGENEROINTISTRATEGIAN JA REGENEROINNIN OMINAISUUKSIEN MÄÄRITTÄMINEN

4.1   Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen regenerointistrategia (jaksoittainen tai jatkuva) ja regeneroinnin ominaisuudet määritetään seuraavalla menettelyllä.

4.2   Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen regenerointitehon arvioimiseksi tehdään vähintään 25 testisykliä. Tällöin käytetään siihen päästövaiheeseen tai -normiin sovellettavaa testisykliä, joka ajoneuvon tai koneen on tarkoitus jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen avulla saavuttaa.

Kaasumaiset päästöt ja hiukkasmassa sekä tapauksen mukaan hiukkasmäärä on mitattava vähintään joka viidennen testisyklin aikana. Hiukkaspäästöjä vähentävälle järjestelmälle on tehtävä erillinen testi kaikkien niiden perheiden tai käyttökohdealueiden osalta, jotka on määritelty sen moottorin tyyppihyväksyntämenettelyssä, jossa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on tarkoitus käyttää. Tehdään siis yksi järjestelmätesti kutakin käyttökohdealuetta kohti.

4.3   Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen katsotaan käyttävän jatkuvaa regenerointia, jos sopivan arviointitekijän arvon voidaan vähintään 25 sovellettavan testisyklin aikana katsoa pysyvän vakiona. Sopivina arviointitekijöinä voidaan käyttää keskimääräisiä hiukkaspäästöjä ja pakokaasun keskimääräistä vastapainetta.

Jos hakija haluaa käyttää yhtä tai useampaa muuta arviointitekijää, hänen on esitettävä pyyntönsä tueksi tyyppihyväksyntäviranomaiselle vankat tekniset perusteet.

Jos edellä määritellyn mukainen jatkuvasti regeneroituva järjestelmä tarjoaa mahdollisuuden käyttää myös aktiivista regenerointia, sovelletaan tämän liitteen kohdassa 4.6 määriteltyjä arviointikriteereitä.

Hiukkasmassapäästöjä ja pakokaasun vastapainetta pidetään tässä säännössä tarkoitetulla tavalla vakioina, jos variaatiokerroin on pienempi kuin 25 prosenttia 25 testisyklin aikana. Tämän arvioimiseksi mitataan pakokaasun vastapainetta jatkuvasti ja hiukkaspäästöt vähintään joka viidennen testisyklin ajalta.

Variaatiokerroin lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa:

Formula

ja

keskiarvo = (x
  1 + x
  2 + ... + x
  n) / n

jossa:

| n | = | mitattujen arvojen lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| x | = | vastaava yksittäinen mitattu arvo |

n

=

mitattujen arvojen lukumäärä

x

=

vastaava yksittäinen mitattu arvo

4.4   Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen regenerointiominaisuuksien testi

Testi aloitetaan kuormittamalla järjestelmää hiukkasilla, kunnes pakokaasun vastapaine on vakio, tai enintään 100 tunnin ajan, jos pakokaasun vastapaine ei ole sitä ennen saavuttanut vakioarvoa. Pakokaasun vastapainetta pidetään vakiona, jos sen arvo vähintään 50 tunnin jälkeen mitattuna vaihtelee enintään ± 4 mbar 30 minuutin aikana. Järjestelmän kuormittamisessa käytettävän syklin testipisteet valitaan niin, että pakokaasun suurin lämpötila hiukkastenvähennysjärjestelmän sisääntulossa on enintään 180 °C. Järjestelmää kuormitetaan hiukkasilla mieluiten siten, että testimoottoria käytetään vakionopeudella, joka on 50–75 prosenttia sen nimellisnopeudesta.

Kun jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on kuormitettu hiukkasilla siihen asti, että vastapaine on vakio, tai kuormittamalla järjestelmää enintään 100 käyttötunnin ajan, kuten edellä kuvataan, aktivoidaan regenerointi. Se voidaan aktivoida esimerkiksi käyttämällä moottoria suuremmalla kuormituksella, jotta pakokaasun lämpötila nousee. Regeneroinnin päätyttyä tehdään pakokaasumittaukset vähintään kolmen perättäisen soveltuvan testisyklin aikana (ts. kolme ESC-sykliä, ETC-sykliä, WHSC-sykliä, WHTC-sykliä, NRSC-sykliä tai NRTC-sykliä). Pakokaasusta mitatut epäpuhtausarvot saavat poiketa pakokaasusta ennen jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kuormittamista mitatuista epäpuhtausarvoista enintään 15 prosenttia, kun kyse on kaasumaisista päästöistä, ja enintään 20 prosenttia, kun kyse on hiukkasmassasta tai -määrästä.

Valmistajan on vahvistettava kirjallisesti, että regeneroinnin aikana saavutetut suurimmat lämpötilat eivät vaurioita jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta eivätkä merkittävästi lyhennä sen tehokasta käyttöikää.

Valmistaja voi edellä kuvatun kuormitusmenettelyn suorittamisen asemesta toimittaa regenerointitestiin sellaisen hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen, joka on jo kuormitettu regenerointitestissä edellytettävään arvoon.

4.5   Jatkuvasti regeneroituvan hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen arviointikriteerit

Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testi katsotaan hyväksytyksi, jos tämän säännön kohdan 8 mukaisesti mitatut hiukkaspäästöt vastaavat vaatimuksia.

4.5.1   Säännellyt epäpuhtaudet

Säänneltyjen epäpuhtauksien päästöt määritetään mittauksilla, jotka tehdään välittömästi regenerointiominaisuuksien määrittämiseksi tehtyjen testien jälkeen.

Säänneltyjen epäpuhtauksien (CO, HC, PM ja NOx) on alkuperäisessä tilassa ja jälkiasennuksen jälkeen noudatettava sen päästövaiheen tai -normin raja-arvoja, jonka mukaiseksi moottori oli alun perin tyyppihyväksytty. NO2–NOx-suhde alkuperäisessä tilassa ja jälkiasennuksen jälkeen on kirjattava ja esitettävä testausselosteessa.

NO2- ja NOx-päästöjen massa määritetään samanaikaisilla mittauksilla, jotka tehdään tämän säännön kohdan 13.2 mukaisesti.

4.6   Jaksoittaisesti regeneroituvan hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen arviointikriteerit

Tätä määräystä sovelletaan vain sellaisiin jälkiasennettaviin päästöjenrajoituslaitteisiin, joissa käytetään aktiivista regenerointia.

Päästöt mitataan vähintään kolmen perättäisen soveltuvan kuumakäynnistystestisyklin aikana (ts. kolme ESC-kuumakäynnistyssykliä, ETC-kuumakäynnistyssykliä, WHSC-kuumakäynnistyssykliä, WHTC-kuumakäynnistyssykliä, NRSC-kuumakäynnistyssykliä tai NRTC-kuumakäynnistyssykliä). Yhteen sykliin, jonka aikana mittauksia tehdään, olisi sisällyttävä regenerointitapahtuma jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen ollessa vakiintunut. Muiden kahden syklin, joiden aikana mittauksia tehdään, olisi oltava sellaisia, joissa regenerointia ei tapahdu. Jos regenerointi kestää pitempään kuin yhden jakson, on tehtävä peräkkäisiä testisyklejä, kunnes regenerointi on saatu päätökseen.

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on ilmoitettava ne olosuhteet, joiden vallitessa regenerointi tavallisesti tapahtuu (hiukkaskuormitus, lämpötila, pakokaasun vastapaine ja muut merkitykselliset parametrit). Valmistajan on myös ilmoitettava regenerointitapahtumien esiintymistiheys sinä osuutena testeistä, jolloin regenerointi tapahtuu. Valmistajan on sovittava tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa siitä, millä nimenomaisella menettelyllä tämä osuus määritetään hyvän teknisen käytännön mukaisesti. (Osuus on jäljempänä kuvattavassa ominaishiukkaspäästöjen laskentamenettelyssä käytettävä tekijä F.)

Valmistajan on toimitettava regenerointitestiä varten hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite, joka on kuormitettu hiukkasilla. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti suorittaa peräkkäisiä testisyklejä tämän liitteen kohdassa 4.4 kuvatulla tavalla, kunnes hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on kuormitettu. Mittauksia ei tarvitse tehdä sykleissä, jotka suoritetaan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen kuormittamiseksi hiukkasilla.

Regenerointijaksojen väliset keskipäästöt määrittämisessä käytetään perustana aritmeettista keskiarvoa useista soveltuvan syklin mukaisista testeistä, jotka suoritetaan suunnilleen tasavälein, kun otetaan huomioon jaksojen välissä olevien sellaisten testisyklien lukumäärä, joiden aikana mittauksia ei tehdä. Aritmeettisen keskiarvon laskemiseen on sisällytettävä vähintään yksi testisykli, joka sijoittuu mahdollisimman lähelle ennen regenerointitestiä, ja yksi testisykli, joka suoritetaan välittömästi regenerointitestin jälkeen.

Regenerointitestin aikana kirjataan kaikki tiedot, joita tarvitaan regeneroinnin havaitsemiseksi (CO- tai NOx-päästöt, lämpötila ennen jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta ja sen jälkeen, pakokaasun vastapaine ja muut mahdolliset merkitykselliset parametrit). Sovellettavat päästörajat voidaan ylittää regenerointiprosessin aikana. Testausmenettely esitetään kaaviona alla olevassa kuvassa.

Jaksoittaisen regeneroinnin kaaviokuva

Keskipäästöt näytteenoton aikana e1...n

Näytteenoton ja regeneroinnin aikaiset painotetut päästöt ew

Päästöt regeneroinnin aikana

Syklien lukumäärä

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Päästöt (g/kWh)

Jaksoittaisesti regeneroituvan hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen katsotaan läpäisseen testin, jos jäljempänä kuvatulla menettelyllä lasketut ominaishiukkaspäästöt ovat pienemmät kuin sitä vähennystasoa koskeva raja-arvo, jonka mukaista hyväksyntää hakija hakee jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle.

4.6.1   Säännellyt epäpuhtaudet

Säänneltyjen epäpuhtauksien (CO, HC, PM ja NOx) päästöt eivät saa olla alkuperäisessä tilassa ja jälkiasennuksen jälkeen suurempia kuin sen normin raja-arvot, jonka mukaiseksi moottori oli alun perin hyväksytty. NO2–NOx-suhde alkuperäisessä tilassa ja jälkiasennuksen jälkeen on kirjattava ja esitettävä testausselosteessa.

x

2

x

NO2- ja NOx-päästöjen massa määritetään samanaikaisilla mittauksilla, jotka tehdään tämän liitteen kohdan 4.7.2 ja tämän säännön kohdan 13 mukaisesti.

2

x

4.6.1.1   Painotetut hiukkaspäästöt

Jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän hiukkaspäästöt (g/kWh) määritetään seuraavasti:

PM mass = PM massr × F + (1 – F) × PM masswor

r

wor

jossa:

| F | = | regenerointitapahtumien esiintymistiheys osuutena testeistä, jolloin regenerointi tapahtuu [-] |
| --- | --- | --- |
| PM masswor | = | keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regenerointia [g/kWh] |
| PM massr | = | keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regenerointi [g/kWh] |

F

=

regenerointitapahtumien esiintymistiheys osuutena testeistä, jolloin regenerointi tapahtuu [-]

PM masswor

wor

=

keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regenerointia [g/kWh]

PM massr

r

=

keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regenerointi [g/kWh]

Valmistajan valinnan mukaan ja hyvän teknisen käytännön mukaisen arvion perusteella regeneroinnin mukautustekijä kr, joka kuvaa keskimääräistä päästötasoa, voidaan laskea kertovana tai summaavana seuraavasti:

r

| | k r = PM mass / PM masswor (kertova mukautustekijä)
  tai |
| --- | --- |

k r = PM mass / PM masswor (kertova mukautustekijä)

r

wor

tai

| | k Ur = PM mass / PM masswor (korottava mukautustekijä)
  tai |
| --- | --- |

k Ur = PM mass / PM masswor (korottava mukautustekijä)

Ur

wor

tai

| | k Dr = PM mass – PM mass r (pienentävä mukautustekijä) |
| --- | --- |

k Dr = PM mass – PM mass r (pienentävä mukautustekijä)

Dr

r

Jos päästöjen määrittämisessä käytetään useampaa kuin kahta regenerointijaksojen välissä tehtävää mittausta, nämä lisämittaukset on tehtävä tasavälein ja niistä on määritettävä aritmeettinen keskiarvo.

4.6.1.2   Painotetut kaasumaiset päästöt

Jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän kaasumaiset päästöt Mgas (g/kWh) määritetään seuraavasti:

Mgas = Mgasr × F + (1 – F) × Mgaswor

r

F

F

wor

jossa:

| F | = | regenerointitapahtumien esiintymistiheys osuutena testeistä, jolloin regenerointi tapahtuu [-] |
| --- | --- | --- |
| Mgaswor | = | keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regenerointia [g/kWh] |
| Mgasr | = | keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regenerointi [g/kWh] |

F

=

regenerointitapahtumien esiintymistiheys osuutena testeistä, jolloin regenerointi tapahtuu [-]

Mgaswor

wor

=

keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regenerointia [g/kWh]

Mgasr

r

=

keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regenerointi [g/kWh]

Valmistajan valinnan mukaan ja hyvän teknisen käytännön mukaisen arvion perusteella regeneroinnin mukautustekijä kr, joka kuvaa keskimääräistä päästötasoa, voidaan laskea kertovana tai summaavana seuraavasti:

r

| | kr = Mgas / Mgaswor (kertova mukautustekijä)
  tai |
| --- | --- |

kr = Mgas / Mgaswor (kertova mukautustekijä)

r

wor

tai

| | kUr = Mgas – Mgaswor (korottava mukautustekijä)
  tai |
| --- | --- |

kUr = Mgas – Mgaswor (korottava mukautustekijä)

Ur

wor

tai

| | kDr = Mgas – Mgaswor (pienentävä mukautustekijä) |
| --- | --- |

kDr = Mgas – Mgaswor (pienentävä mukautustekijä)

Dr

wor

4.7   NO2-päästöjen määrittäminen

2

Testit tehdään testimoottorilla, joka valitaan tämän säännön kohdassa 12 esitettyjen kriteerien mukaisesti.

4.7.1   Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valinta NO2-päästöjen määrittämiseen

2

Testauksessa voidaan käyttää eri jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta kuin tämän liitteen kohdassa 4.5. Testattavan hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen on oltava

| a) | hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite, jonka aktiivinen tilavuus on suurin, ja jos virtaussuunnassa laitteen yläpuolella käytetään dieselmoottorin hapetuskatalysaattoria (DOC), aktiiviselta pinta-alaltaan suurin katalysaattori |
| --- | --- |

a)

hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite, jonka aktiivinen tilavuus on suurin, ja jos virtaussuunnassa laitteen yläpuolella käytetään dieselmoottorin hapetuskatalysaattoria (DOC), aktiiviselta pinta-alaltaan suurin katalysaattori

| b) | hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite, jonka platinakuormitus vastaa enimmäisarvoa ja jossa katalyyttisesti aktiivisen aineen kokonaiskuormitus vastaa enimmäisarvoa määritellyssä laiteperheessä. |
| --- | --- |

b)

hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite, jonka platinakuormitus vastaa enimmäisarvoa ja jossa katalyyttisesti aktiivisen aineen kokonaiskuormitus vastaa enimmäisarvoa määritellyssä laiteperheessä.

Valittu hiukkaspäästöjä vähentävä jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on asennettava siten, että saavutetaan pienin etäisyys moottorista rajoituslaitteeseen, siten kuin se on määritelty rajoituslaitteen käyttökohdealueessa.

Hiukkaspäästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen on oltava kuormittamaton ja sen käyttöiän enintään 125 tuntia.

4.7.2   NO2-päästöjen määrittäminen

2

Tehdään käyttökohteen mukaan kolme peräkkäistä WHTC- tai NRTC-testisykliä. Määritetään päästöt kaikista kolmesta syklistä ja lasketaan keskiarvo. Jos tulosten vaihteluväli on suurempi kuin ± 15 prosenttia keskiarvosta, tehdään vielä yksi testisykli.

Luokkien M ja N ajoneuvoissa käytettyjen puristussytytysmoottorien NOx- ja NO2-päästöt lasketaan kokonaisen WHTC-syklin ajalta.

x

2

Kun kyse on puristussytytysmoottoreista, joita käytetään liikkuvissa työkoneissa tai luokan T ajoneuvoissa, joiden nettoteho on suurempi kuin 18 kW mutta enintään 560 kW, NOx- ja NO2-päästöt lasketaan kokonaisen NRTC-syklin ajalta.

x

2

5.   TESTISYKLIT

5.1   Kun hyväksynnän kohteena on moottori, jonka kanssa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on tarkoitus käyttää, ja kyseessä on tieliikennekäyttöä koskeva hyväksyntä (säännön nro 49 mukaisesti), päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnässä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 49 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää laitteelle haetaan.

5.2   Jos moottoria käytetään tieliikennekäytössä ja sille on myönnetty säännön nro 49 vaatimusten mukainen hyväksyntä, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 49 mukaista päästövaihetta, jonka mukaisesti moottori on hyväksytty.

5.3   Jos moottoria käytetään tieliikennekäytössä mutta sille ei ole myönnetty säännön nro 49 vaatimusten mukaista hyväksyntää, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 49 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle haetaan.

5.4   Kun hyväksynnän kohteena on moottori, jonka kanssa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on tarkoitus käyttää, ja kyseessä on muuta kuin tieliikennekäyttöä koskeva hyväksyntä (säännön nro 96 mukaisesti), päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnässä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 96 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää laitteelle haetaan.

5.5   Jos moottoria käytetään muussa kuin tieliikennekäytössä ja sille on myönnetty säännön nro 96 vaatimusten mukainen hyväksyntä, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 96 mukaista päästövaihetta, jonka mukaisesti moottori on hyväksytty.

5.6   Jos moottoria käytetään muussa kuin tieliikennekäytössä mutta sille ei ole myönnetty säännön nro 96 vaatimusten mukaista hyväksyntää, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 96 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle haetaan.

5.7   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tehokkuutta ja NO2-päästöjä määritettäessä käytetään tämän säännön kohdassa 8.3 määriteltyä soveltuvaa testisykliä.

2

---

LIITE 6

NOx-PÄÄSTÖJÄ RAJOITTAVAN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN (LUOKKA III) TESTAAMINEN

NOx-päästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testi koostuu seuraavista vaiheista, ja siihen kuuluu myös sekundaaristen päästöjen arvioiminen ja NO2-päästöjen määrittäminen:

1.   KÄYTTÖIÄN KARTUTTAMINEN

Käyttöikää kartutetaan tämän säännön kohdan 9 vaatimusten mukaisesti.

2.   MOOTTORIN PERUSPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEEN OMINAISKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN ILMAN JÄLKIASENNETTAVAA PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITETTA

2.1   Moottorin peruspäästöt määritetään tekemällä moottorijärjestelmälle ilman jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta päästötesti säännön nro 49 tai 96 vaatimusten mukaisesti sen mukaan, mikä on käyttökohde ja perusmoottorin tyyppihyväksyntätaso.

2.2   Vähennystehokkuuden määrittämiseksi päästöt määritetään lisäksi tekemällä päästötesti tämän säännön kohdan 8.3 vaatimusten mukaisesti.

2.3   Polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) määritetään tämän liitteen kohdan 2.2 mukaisella päästötestillä.

3.   PÄÄSTÖJEN, POLTTOAINEEN OMINAISKULUTUKSEN JA VÄHENNYSTEHOKKUUDEN MÄÄRITTÄMINEN, KUN JÄLKIASENNETTAVA PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITE ON ASENNETTU KÄYTTÖIÄN KARTUTTAMISEN JÄLKEEN

3.1   Päästöt määritetään tekemällä päästötesti säännön nro 49 tai 96 vaatimusten mukaisesti sen mukaan, mikä on suunniteltu käyttökohde ja hyväksyttäväksi toimitetun jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen suunniteltu päästötaso, kun laite on asennettu tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti.

3.2   Vähennystehokkuuden määrittämiseksi päästöt määritetään lisäksi tekemällä päästötesti tämän säännön kohdan 8.3 vaatimusten mukaisesti jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite asennettuna.

3.3   Polttoaineen ominaiskulutus (g/kWh) määritetään tämän liitteen kohdan 3.2 mukaisella päästötestillä.

4.   NOx-PÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN ARVIOINTIKRITEERIT

NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testi katsotaan hyväksytyksi, jos tämän säännön kohdan 8 mukaisesti mitatut kaasumaiset ja hiukkaspäästöt vastaavat vaatimuksia.

4.1   Säännellyt epäpuhtaudet

Säänneltyjen epäpuhtauksien (CO, HC, PM ja NOx) on alkuperäisessä tilassa noudatettava sen päästövaiheen tai -normin raja-arvoja, jonka mukaiseksi moottori oli alun perin tyyppihyväksytty.

4.2   NO2–NOx-suhde alkuperäisessä tilassa ja jälkiasennuksen jälkeen on kirjattava ja esitettävä testausselosteessa.

NO2- ja NOx-päästöjen massa määritetään samanaikaisilla mittauksilla, jotka tehdään tämän säännön kohdan 13.2 mukaisesti.

4.3   NO2-päästöjen määrittäminen

Testit tehdään testimoottorilla, joka valitaan tämän säännön kohdassa 12 esitettyjen kriteerien mukaisesti.

Tehdään käyttökohteen mukaan kolme peräkkäistä WHTC- tai NRTC-testisykliä. Määritetään päästöt kaikista kolmesta syklistä ja lasketaan keskiarvo. Jos tulosten vaihteluväli on suurempi kuin ± 15 prosenttia keskiarvosta, tehdään vielä yksi testisykli.

Luokkien M ja N ajoneuvoissa käytettyjen puristussytytysmoottorien NOx- ja NO2-päästöt lasketaan kokonaisen WHTC-syklin ajalta.

Kun kyse on puristussytytysmoottoreista, joita käytetään liikkuvissa työkoneissa tai luokan T ajoneuvoissa, joiden nettoteho on suurempi kuin 18 kW mutta enintään 560 kW, NOx- ja NO2-päästöt lasketaan kokonaisen NRTC-syklin ajalta.

5.   TESTISYKLIT

5.1   Kun hyväksynnän kohteena on moottori, jonka kanssa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on tarkoitus käyttää, ja kyseessä on tieliikennekäyttöä koskeva hyväksyntä (säännön nro 49 mukaisesti), päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnässä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 49 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää laitteelle haetaan.

5.2   Jos moottoria käytetään tieliikennekäytössä ja sille on myönnetty säännön nro 49 vaatimusten mukainen hyväksyntä, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 49 mukaista päästövaihetta, jonka mukaisesti moottori on hyväksytty.

5.3   Jos moottoria käytetään tieliikennekäytössä mutta sille ei ole myönnetty säännön nro 49 vaatimusten mukaista hyväksyntää, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 49 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle haetaan.

5.4   Kun hyväksynnän kohteena on moottori, jonka kanssa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta on tarkoitus käyttää, ja kyseessä on muuta kuin tieliikennekäyttöä koskeva hyväksyntä (säännön nro 96 mukaisesti), päästöjenrajoituslaitteen hyväksynnässä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 96 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää laitteelle haetaan.

5.5   Jos moottoria käytetään muussa kuin tieliikennekäytössä ja sille on myönnetty säännön nro 96 vaatimusten mukainen hyväksyntä, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 96 mukaista päästövaihetta, jonka mukaisesti moottori on hyväksytty.

5.6   Jos moottoria käytetään muussa kuin tieliikennekäytössä mutta sille ei ole myönnetty säännön nro 96 vaatimusten mukaista hyväksyntää, moottorin peruspäästöjen määrittämisessä on käytettävä testisykliä, joka vastaa sitä säännön nro 96 mukaista päästövaihetta, jonka mukaista hyväksyntää jälkiasennettavalle päästöjenrajoituslaitteelle haetaan.

5.7   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tehokkuutta ja NO2-päästöjä määritettäessä käytetään tämän säännön kohdassa 8.3 määriteltyä soveltuvaa testisykliä.

---

LIITE 7

HIUKKAS- JA NOx-PÄÄSTÖJÄ RAJOITTAVAN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN (LUOKKA IV) TESTAAMINEN

NOx- ja hiukkaspäästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testi koostuu seuraavista vaiheista, ja siihen kuuluu myös sekundaaristen päästöjen arvioiminen ja NO2-päästöjen määrittäminen:

1.   KÄYTTÖIÄN KARTUTTAMINEN

Käyttöikää kartutetaan tämän säännön kohdan 9 vaatimusten mukaisesti.

2.   MOOTTORIN PERUSPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEEN OMINAISKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN ILMAN JÄLKIASENNETTAVAA PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITETTA

Hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testeissä on täytettävä kutakin epäpuhtautta koskevat asiaankuuluvat testivaatimukset tämän säännön liitteen 5 kohdan 2 ja liitteen 6 kohdan 2 mukaisesti.

3.   PÄÄSTÖJEN, POLTTOAINEEN OMINAISKULUTUKSEN JA VÄHENNYSTEHOKKUUDEN MÄÄRITTÄMINEN, KUN JÄLKIASENNETTAVA PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITE ON ASENNETTU KÄYTTÖIÄN KARTUTTAMISEN JÄLKEEN

Hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testeissä on täytettävä kutakin epäpuhtautta koskevat asiaankuuluvat testivaatimukset tämän säännön liitteen 5 kohdan 3 ja liitteen 6 kohdan 3 mukaisesti.

4.   NOx- JA HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄN JÄLKIASENNETTAVAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEEN ARVIOINTIKRITEERIT

4.1   Hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testeissä on täytettävä kutakin epäpuhtautta koskevat asiaankuuluvat testivaatimukset tämän säännön liitteen 5 kohdan 4 ja liitteen 6 kohdan 4 mukaisesti lukuun ottamatta tämän liitteen kohdassa 4.2 tarkoitettua tapausta.

4.2   Kun kyse on luokan IV jälkiasennettavasta päästöjenrajoituslaitteesta, jossa hiukkaspäästöjä vähentävä rajoituslaite on asennettu virtaussuunnassa NOx-päästöjä vähentävän laitteen yläpuolelle, ei sovelleta tämän säännön liitteen 5 kohtaa 4.7.1.

5.   TESTISYKLIT

5.1   Hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävän jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen testeissä on käytettävä testisyklejä, jotka täyttävät kaikki tämän säännön liitteiden 5 ja 6 vaatimukset.

---

LIITE 8

TESTISEKVENSSIT

1.   HIUKKASPÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄÄN JÄLKIASENNETTAVAAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEESEEN SOVELLETTAVA TESTISEKVENSSI

Hiukkaspäästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen (REC) (luokka I tai II)

NO2-päästöjen testi, liite 5, kohta 4.7

Luokka IIB

Luokka II

Luokka I

Aktiivinen regenerointi mahdollinen?

Laitteen regenerointistrategian testi, liite 5, kohta 4.1

Reagenssin tai lisäaineen käyttöä vaativaa laitetta koskevat erityiset vaatimukset, kohdat 7.6 ja 7.7

Laitteessa käytettävä reagenssia tai lisäainetta?

KYLLÄ

Laiteluokan määritys

Hiukkaspäästöjä vähentävä laite, kohta 8 ja liite 5

NO2-päästöjen kasvu enintään 30 %

NO2-päästöjen kasvu enintään 20 %

Jaksoittaisesti regeneroituvan laitteen arviointikriteerit, liite 5, kohta 4.6

Laitteen regenerointiominaisuuksien testi, liite 5, kohta 4.4

Moottorin peruspäästöt, liite 5, kohta 2.1

Kestävyystesti 1 000 h, Kohta 9

Aloitus

NO2-päästöt eivät kasva

Laiteluokan määritys

EI

KYLLÄ

Jatkuvasti regeneroituva

Jaksoittaisesti regeneroituva

Suorituskykyvaatimukset, kohta 8 (REC ja testimoottori kohdan 12 mukaiset)

Sekundaarisia päästöjä koskevat vaatimukset, kohta 8.6

EI

2.   NOx-PÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄÄN JÄLKIASENNETTAVAAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEESEEN SOVELLETTAVA TESTISEKVENSSI

NO2-päästöjen määrittäminen liite 6, kohdat 4.2–4.3

Reagenssin tai lisäaineen käyttöä vaativaa laitetta koskevat erityiset vaati-mukset, kohdat 7.6 ja 7.7

Kestävyystesti 1 000 h, kohta 9

Laitteessa käytettävä

reagenssia tai lisäainetta

Hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävä laite, kohta 8 ja liite 6

Vaatimukset, jotka koskevat reagenssin käyttöä vaativan NOx-päästöjä tai NOx- ja hiukkaspäästöjä rajoittavan laitteen NOx-poiston valvontajärjestelmää, liite 10

Suorituskykyvaatimukset, kohta 8 (REC ja testimoottori kohdan 12 mukaiset)

Moottorin peruspäästöt, liite 6, kohta 2.1

Sekundaarisia päästöjä koskevat vaatimukset, kohta 8.6

EI

KYLLÄ

Aloitus

3.   HIUKKAS- JA NOx-PÄÄSTÖJÄ VÄHENTÄVÄÄN JÄLKIASENNETTAVAAN PÄÄSTÖJENRAJOITUSLAITTEESEEN SOVELLETTAVA TESTISEKVENSSI

Laitteessa käytettävä reagenssia tai lisäainetta?

Aktiivinen regenerointi mahdollinen?

Suorituskykyvaatimukset, kohta 8 (REC ja testimoottori kohdan 12 mukaiset)

Reagenssin tai lisäaineen käyttöä vaativaa laitetta koskevat erityiset vaati-mukset, kohdat 7.6 ja 7.7

Hiukkas- ja NOx-päästöjä vähentävä laite, kohta 8 ja liite 7

Vaatimukset, jotka koskevat reagenssin käyttöä vaativan NOx-päästöjä tai NOx- ja hiukkaspäästöjä rajoittavan laitteen NOx-poiston valvontajärjestelmää, liite 10

Jaksoittaisesti regeneroituvan laitteen arviointikriteerit, liite 5, kohta 4.6

Jatkuvasti regeneroituva

Laitteen regenerointistrategian testi, liite 5, kohta 4.1

Sekundaaripäästöjä koskevat vaatimukset, kohta 8.6

Moottorin peruspäästöt, liite 5, kohta 2.1 / liite 6, kohta 2.1

Kestävyystesti 1 000 h, kohta 9

Aloitus

NO2-päästöjen määrittäminen, liite 6, kohdat 4.2–4.3

Laitteen regenerointiominaisuuksien testi, liite 5, kohta 4.4

EI

KYLLÄ

Jaksoittaisesti regeneroituva

EI

KYLLÄ

---

LIITE 9

RAJA-ARVOJEN VASTAAVUUTTA KOSKEVAT TAULUKOT

| 1. | Seuraavissa taulukoissa esitetään kunkin jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyypin osalta vaatimukset, jotka koskevat seuraavaksi tiukemman päästövaiheen raja-arvojen noudattamista, jota vaaditaan tämän säännön kohdassa 8.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seuraavissa taulukoissa esitetään kunkin perustason osalta päästörajat (g/kWh), joiden noudattamista norminmukaisuus edellyttää. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tämän säännön kohdassa 8.3 esitetyistä tehokkuusvaatimuksista voi seurata, että mitattujen päästöjen on oltava näitä raja-arvoja pienemmät. |
| --- | --- |

3.

Taulukko A9/1

Vastaavuustaulukko: säännön nro 49 normit

Päästörajat (g/kWh)

| Perustaso (*) | Komponentti | Luokka I/IIA/IIB
  Vertailunormi | Luokka III
  Vertailunormi | Luokka IV
  Vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | C | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | C |
| Ennen normia A | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| PM | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Perustaso (*)

Komponentti

Luokka I/IIA/IIB

Vertailunormi

Luokka III

Vertailunormi

Luokka IV

Vertailunormi

A

B1

B2

C

A

B1

B2

A

B1

B2

C

Ennen normia A

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Perustaso (*) | Komponentti | Luokka I/IIA/IIB
  Vertailunormi | Luokka III
  Vertailunormi | Luokka IV
  Vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | C | | B1 | B2 | C | B1 | B2 | C | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Perustaso (*)

Komponentti

Luokka I/IIA/IIB

Vertailunormi

Luokka III

Vertailunormi

Luokka IV

Vertailunormi

B1

B2

C

B1

B2

C

B1

B2

C

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Perustaso (*) | Komponentti | Luokka I/IIA/IIB
  Vertailunormi | Luokka III
  Vertailunormi | Luokka IV
  Vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | C | D | | B2 | C | D | B2 | C | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Perustaso (*)

Komponentti

Luokka I/IIA/IIB

Vertailunormi

Luokka III

Vertailunormi

Luokka IV

Vertailunormi

B2

C

D

B2

C

D

B2

C

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Perustaso (*1) | Komponentti | Luokka I/IIA/IIB
  Vertailunormi | Luokka III
  Vertailunormi | Luokka IV
  Vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | D | | | C | D | | C | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| PM | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Perustaso (*1)

Komponentti

Luokka I/IIA/IIB

Vertailunormi

Luokka III

Vertailunormi

Luokka IV

Vertailunormi

C

D

C

D

C

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

Taulukko A9/2

Vastaavuustaulukko: sääntö nro 96 / jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka I/II

| Perustaso (*2) | Nettoteho
  [kW] | Komponentti
  [g/kWh] | Luokka I/II – vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | – | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Perustaso (*2)

Nettoteho

[kW]

Komponentti

[g/kWh]

Luokka I/II – vertailunormi

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

–

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Taulukko A9/3

Vastaavuustaulukko: sääntö nro 96 / jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka III

| Perustaso (*3) | Nettoteho
  [kW] | Komponentti
  [g/kWh] | Luokka III – vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Perustaso (*3)

Nettoteho

[kW]

Komponentti

[g/kWh]

Luokka III – vertailunormi

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Taulukko A9/4

Vastaavuustaulukko: sääntö nro 96 / jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen luokka IV

| Perustaso (*4) | Nettoteho
  [kW] | Komponentti
  [g/kWh] | Luokka IV – vertailunormi |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Perustaso (*4)

Nettoteho

[kW]

Komponentti

[g/kWh]

Luokka IV – vertailunormi

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  0,13 g/kWh moottoreille, joiden iskutilavuus sylinteriä kohden on alle 0,75 dm3 ja joiden nimellistehon kierrosnopeus on yli 3 000 rpm

(2)  0,21 g/kWh moottoreille, joiden iskutilavuus sylinteriä kohden on alle 0,75 dm3 ja joiden nimellistehon kierrosnopeus on yli 3 000 rpm

(*1)  A, B1, B2 ja C vastaavat säännön nro 49, muutossarja 05, taulukoissa 1 ja 2 annettuja raja-arvoja ja D säännössä nro 49, muutossarja 06, annettuja raja-arvoja.

(3)  Vain moottorit, joiden teho on 56 ≤ P < 75

(4)  Vain moottorit, joiden teho on 37 ≤ P < 56

(5)  Vain moottorit, joiden teho on 19 ≤ P < 37. Jos moottorin teho on 18 ≤ P < 19, myöhempää vaihetta ei katsota olevan.

(*2)  Kun perustaso vastaa säännössä nro 96, tarkistus 2, esitettyä.

(6)  Vain moottorit, joiden teho on 56 ≤ P < 75

(7)  Vain moottorit, joiden teho on 37 ≤ P < 56

(8)  Vain moottorit, joiden teho on 19 ≤ P < 37. Jos moottorin teho on 18 ≤ P < 19, myöhempää vaihetta ei katsota olevan.

(9)  Hiilivetyjen ja typen oksidien summa.

(*3)  Kun perustaso vastaa säännössä nro 96, tarkistus 2, esitettyä.

(10)  Vain moottorit, joiden teho on 56 ≤ P < 75

(11)  Vain moottorit, joiden teho on 37 ≤ P < 56

(12)  Vain moottorit, joiden teho on 19 ≤ P < 37. Jos moottorin teho on 18 ≤ P < 19, myöhempää vaihetta ei katsota olevan.

(13)  Hiilivetyjen ja typen oksidien summa.

(*4)  Kun perustaso vastaa säännössä nro 96, tarkistus 2, esitettyä.

---

LIITE 10

Vaatimukset, jotka koskevat reagenssin käyttöä vaativan NOx-päästöjä tai NOx- ja hiukkaspäästöjä rajoittavan jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän NOx-poiston valvontajärjestelmää

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset typen oksidien poiston valvontajärjestelmälle (NCD), joka on tarkoitettu NOx- päästöjä vähentäviin tai NOx- ja hiukkaspäästöjä vähentäviin jälkiasennettaviin päästöjenrajoituslaitteisiin, joissa käytetään reagenssia NOx-päästöjen vähentämiseen.

2.   VALVONTAVAATIMUKSET

2.1   NCD-järjestelmän on pystyttävä tunnistamaan tämän liitteen piiriin kuuluvat jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen liittyvät toimintahäiriöt rajoituslaitteen tietokoneen muistiin tallennettujen vikakoodien avulla ja ilmoittamaan nämä tiedot pyynnöstä laitteen ulkopuolelle.

2.2   NCD-järjestelmän on kirjattava vikakoodi kullekin erilliselle toimintahäiriölle.

2.3   NCD-järjestelmän on päätettävä, onko kyseessä toimintahäiriö.

2.3.1   Toimintahäiriö on havaittava 60 minuutin toiminnan aikana, ellei ole kyse tämän liitteen kohdissa 2.3.1.1 ja 2.3.2 tarkoitetuista tapauksista.

2.3.1.1   Jos vaaditaan yli 60 minuutin käyntiaika, jotta monitorit voivat tarkasti todeta ja vahvistaa toimintahäiriön, tyyppihyväksyntäviranomainen voi sallia pitemmän valvontajakson sillä edellytyksellä, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja perustelee pitemmän jakson tarpeellisuuden (esim. teknisillä syillä, kokeellisilla tuloksilla tai yrityksen sisäisillä kokemuksilla).

2.3.2   Kun kyse on lämmittämättömästä jälkiasennettavasta päästöjenrajoituslaitteesta, on reagenssin tason ja annostelun valvontaan liittyvä toimintahäiriö havaittava 10 minuutin toiminnan aikana.

2.4   NCD-järjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tietokoneen muistista ennen kuin koodiin liittyvä toimintahäiriö on korjattu. Tämä ei kuitenkaan koske tämän liitteen kohdassa 6.1.4 tarkoitettua tapausta.

2.5   NCD-järjestelmän uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava ja niillä on varmistettava vähintään sama suojelun taso kuin standardin ISO 15031–7 (SAE J 2186) tai SAE J1939-73 määräyksillä.

3.   NCD-PERHE

3.1   NCD-perheen kokoonpanon määrittelee jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja. Moottorien ryhmitteleminen NCD-perheeksi edellyttää hyvää teknistä arviota ja tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

Moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen (mukaan luettuina eri moottorinvalmistajien moottorit), voivat kuitenkin kuulua samaan NCD-perheeseen.

3.2   NCD-perheen määritysparametrit

3.2.1   NCD-perhe voidaan määritellä suunnittelun perusparametrien avulla, joiden on oltava yhteiset saman perheen NCD-järjestelmille.

3.2.2   Jotta NCD-järjestelmien voidaan katsoa kuuluvan samaan NCD-perheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

| a) | NOx-päästöjenrajoitusjärjestelmät |
| --- | --- |

a)

NOx-päästöjenrajoitusjärjestelmät

| b) | NCD-valvonnan menetelmät |
| --- | --- |

b)

NCD-valvonnan menetelmät

| c) | NCD-valvonnan perusteet |
| --- | --- |

c)

NCD-valvonnan perusteet

| d) | valvontaparametrit (esim. taajuus). |
| --- | --- |

d)

valvontaparametrit (esim. taajuus).

3.2.3   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on osoitettava nämä yhtäläisyydet soveltuvan teknisen demonstraation tai muiden asianmukaisten menettelyjen avulla ja saatava esitykselle tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

Valmistaja voi pyytää tyyppihyväksyntäviranomaiselta hyväksyntää NCD-järjestelmän valvonta- ja havaitsemismenetelmien pienille eroille, jotka johtuvat moottorijärjestelmän kokoonpanon eroavaisuuksista.

4.   KÄYTTÄJÄN VAROITUSJÄRJESTELMÄ

4.1   Jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa on oltava varoitusjärjestelmä, joka antaa kuljettajalle tai käyttäjälle näkyvän tai kuuluvan varoituksen, jos tämän liitteen kohdan 2.3 mukaisesti on havaittu ilmiö (matala reagenssitaso, reagenssin väärä laatu, reagenssin annostelun keskeytyminen tai tämän liitteen kohdan 10 mukainen toimintahäiriö), joka johtaa siihen, että käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, ellei ongelmaa korjata pikaisesti.

4.1.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voi helposti kytkeä pois päältä tai jättää huomiotta.

4.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmään voi kuulua yksi tai useampia merkkivaloja tai lyhytviestinäyttö, jossa voidaan esittää esimerkiksi viestejä, joilla ilmaistaan selkeästi seuraavat:

| a) | jäljellä oleva aika ennen järjestelmän aktivoitumista |
| --- | --- |

a)

jäljellä oleva aika ennen järjestelmän aktivoitumista

| b) | vaikutustaso, esimerkiksi aika, jonka kuluttua uudelleenkäynnistäminen on mahdollinen |
| --- | --- |

b)

vaikutustaso, esimerkiksi aika, jonka kuluttua uudelleenkäynnistäminen on mahdollinen

| c) | olosuhteet, joissa ajoneuvon koneen toimintakyky voidaan palauttaa. |
| --- | --- |

c)

olosuhteet, joissa ajoneuvon koneen toimintakyky voidaan palauttaa.

4.3   Kun havaitaan toimintahäiriö tämän liitteen kohdan 2.3 mukaisesti, on annettava tämän liitteen kohdan 4.2 mukainen näkyvä varoitus.

4.4   Kun toimintahäiriön havaitsemisesta on kulunut 10 tuntia, on näkyvän varoituksen lisäksi annettava kuuluva varoitus.

4.5   Kun toimintahäiriön havaitsemisesta on kulunut 10–19 tuntia, on näkyvien ja kuuluvien varoitusten voimistuttava.

4.6   Kun toimintahäiriön havaitsemisesta on kulunut 19 tuntia, kuljettajalle tai käyttäjälle on ilmoitettava, että jos käyttöä jatketaan vielä tunti ilman toimintahäiriön korjaamista, moottori ei sammuttuaan käynnisty.

4.6.1   Tämä varoitus on esitettävä selvästi

| a) | sytyttämällä toinen merkkivalo, jonka merkitys on kuvattu jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käsikirjassa, tai |
| --- | --- |

a)

sytyttämällä toinen merkkivalo, jonka merkitys on kuvattu jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käsikirjassa, tai

| b) | esittämällä viesti, esimerkiksi ”moottori ei käynnisty sammuttamisen jälkeen”. |
| --- | --- |

b)

esittämällä viesti, esimerkiksi ”moottori ei käynnisty sammuttamisen jälkeen”.

4.7   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän varoitusjärjestelmä ei saa kytkeytyä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

4.8   Valmistajan on osana tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän varoitusjärjestelmän toiminta tämän liitteen kohdan 11 mukaisesti.

5.   KÄYTTÄJÄN TOIMENPITEITÄ VAATIVA JÄRJESTELMÄ

5.1   Jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa on oltava käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka aktivoituu, ellei laitteen toimintahäiriöitä ole korjattu pikaisesti.

5.2   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava, kun toimintahäiriön havaitsemisesta on kulunut 20 tuntia, ellei tämän liitteen kohdissa 6.2 ja 7.3 muuta mainita.

5.3   Tasavirran syöttö moottorin käynnistimeen (esim. napaan 30 standardin DIN 72552 mukaisesti) katkaistaan seuraavasti:

| 5.3.1 | Akun ja käynnistimen väliin asennetaan katkaisin, jonka toimintaa NCD-järjestelmä valvoo. |
| --- | --- |

5.3.1

Akun ja käynnistimen väliin asennetaan katkaisin, jonka toimintaa NCD-järjestelmä valvoo.

| 5.3.2 | Katkaisimen liittimissä on käytettävä laukeavia turvalaitteita, kuten murtopulttia, laukeavaa venttiiliä tai vastaavaa. |
| --- | --- |

5.3.2

Katkaisimen liittimissä on käytettävä laukeavia turvalaitteita, kuten murtopulttia, laukeavaa venttiiliä tai vastaavaa.

5.4   Moottoria ei saa olla mahdollista käynnistää uudelleen viiteen tuntiin.

5.5   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on osana tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta tämän liitteen lisäyksen 11 mukaisesti.

5.6   Kun tyyppihyväksyntäviranomainen sen ennalta hyväksyy, jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan varustaa mahdollisuudella estää käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta kansallisten tai alueellisten viranomaisten, pelastuspalveluiden tai asevoimien julistaman hätätilan aikana.

6.   KÄYTTÄJÄN VAROITUSJÄRJESTELMÄÄN JA KÄYTTÄJÄN TOIMENPITEITÄ VAATIVAAN JÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVAT ERITYISET VAATIMUKSET

6.1   Jos toimintahäiriötä ei ole korjattu sen jälkeen, kun moottori käynnistetään uudelleen tämän liitteen kohdan 5.4 mukaisesti, sovelletaan seuraavia määräyksiä:

| 6.1.1 | Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohtien 4.3–4.7 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.1

Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohtien 4.3–4.7 mukaisesti.

| 6.1.2 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohtien 5.2 ja 5.3 mukaisesti 20 tunnin kuluttua siitä, kun toimintahäiriö on havaittu tämän liitteen kohdan 6.1.1 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.2

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohtien 5.2 ja 5.3 mukaisesti 20 tunnin kuluttua siitä, kun toimintahäiriö on havaittu tämän liitteen kohdan 6.1.1 mukaisesti.

| 6.1.3 | Moottoria ei saa olla mahdollista käynnistää uudelleen 48 tuntiin. |
| --- | --- |

6.1.3

Moottoria ei saa olla mahdollista käynnistää uudelleen 48 tuntiin.

| 6.1.4 | NCD-järjestelmän on tallennettava vähintään 400 päivän ajaksi vikakoodit, joissa yksilöidään jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen toimintahäiriöiden syyt, siten ettei niitä voi poistaa. |
| --- | --- |

6.1.4

NCD-järjestelmän on tallennettava vähintään 400 päivän ajaksi vikakoodit, joissa yksilöidään jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen toimintahäiriöiden syyt, siten ettei niitä voi poistaa.

| 6.1.4.1 | Vikakoodien on oltava luettavissa tämän säännön kohdassa 3.36.1 määritellyllä yleisellä lukulaitteella. |
| --- | --- |

6.1.4.1

Vikakoodien on oltava luettavissa tämän säännön kohdassa 3.36.1 määritellyllä yleisellä lukulaitteella.

| 6.1.5 | Jos toimintahäiriö on korjattu moottorin sammuttamisen jälkeen, NCD-järjestelmä voi mahdollistaa moottorin käynnistämisen uudelleen ennen 48 tunnin määräaikaa, jos sitä pyydetään tämän säännön kohdassa 3.36.2 määritellyllä valmistajakohtaisella lukulaitteella käyttäen jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan tai valtuutetun jälleenmyyjän pyynnöstä antamaa pääsykoodia. |
| --- | --- |

6.1.5

Jos toimintahäiriö on korjattu moottorin sammuttamisen jälkeen, NCD-järjestelmä voi mahdollistaa moottorin käynnistämisen uudelleen ennen 48 tunnin määräaikaa, jos sitä pyydetään tämän säännön kohdassa 3.36.2 määritellyllä valmistajakohtaisella lukulaitteella käyttäen jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan tai valtuutetun jälleenmyyjän pyynnöstä antamaa pääsykoodia.

| 6.1.5.1 | Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on varmistettava, että markkinoilla on korjaamojen ja jälleenmyyjien saatavilla asianmukaiset välineet. |
| --- | --- |

6.1.5.1

Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on varmistettava, että markkinoilla on korjaamojen ja jälleenmyyjien saatavilla asianmukaiset välineet.

| 6.1.5.2 | Tämän liitteen kohdan 6.1.5 määräystä saa käyttää vain kerran. |
| --- | --- |

6.1.5.2

Tämän liitteen kohdan 6.1.5 määräystä saa käyttää vain kerran.

| 6.1.5.3 | Sovelletaan tämän liitteen kohdan 6.1.4 määräyksiä. |
| --- | --- |

6.1.5.3

Sovelletaan tämän liitteen kohdan 6.1.4 määräyksiä.

6.2   Lämmittämätön jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite

6.2.1   Tämän säännön kohdassa 4.3 kuvatun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (– 7 °C) tämän liitteen kohdan 2.3.2 mukaisesti.

6.2.2   Tämän liitteen kohdissa 5.3–5.6 kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (– 7 °C) viimeistään 70 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

7.   REAGENSSIN SAATAVUUS

7.1   Reagenssimäärän ilmaisin

Vähimmäisvaatimus reagenssimäärän ilmaisimen toiminnalle on, että sen on jatkuvasti ilmoitettava reagenssin määrä silloin, kun tämän liitteen kohdassa 4 tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktiivisena. Reagenssimäärän ilmaisimen näyttö voi olla analoginen tai digitaalinen, ja se voi esittää määrän suhteessa säiliön vetoisuuteen, jäljellä olevan reagenssin määränä tai arvioituina jäljellä olevina käyttötunteina.

7.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

7.2.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 4.3 mukaisesti, kun reagenssin määrä laskee alle

| a) | 10 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta tai suurempaa prosenttiosuutta vastaavalle tasolle jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan niin halutessa tai |
| --- | --- |

a)

10 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta tai suurempaa prosenttiosuutta vastaavalle tasolle jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan niin halutessa tai

| b) | tason, joka vastaa ajoneuvon tai koneen käyttämistä 12 tunnin ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

b)

tason, joka vastaa ajoneuvon tai koneen käyttämistä 12 tunnin ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

7.2.2   Annettavan varoitussignaalin on yhdessä reagenssimäärän ilmaisimen kanssa oltava riittävän selkeä, jotta kuljettaja tai käyttäjä ymmärtää, että reagenssin määrä on alhainen. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, visuaalisen varoituksen on ilmoitettava, että reagenssin määrä on alhainen (esimerkiksi ”ureataso alhainen”, ”AdBlue-taso alhainen” tai ”reagenssimäärä alhainen”).

7.2.3   Tämän liitteen kohtia 4.4–4.6 ei sovelleta.

7.2.4   Käyttäjän varoitusjärjestelmän tehon on voimistuttava, jos reagenssin määrä laskee alle

| a) | 2,5 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta tai suurempaa prosenttiosuutta vastaavalle tasolle jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan niin halutessa tai |
| --- | --- |

a)

2,5 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta tai suurempaa prosenttiosuutta vastaavalle tasolle jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan niin halutessa tai

| b) | tason, joka vastaa ajoneuvon tai koneen käyttämistä 3 tunnin ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

b)

tason, joka vastaa ajoneuvon tai koneen käyttämistä 3 tunnin ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

Tämä varoitus on esitettävä selvästi

| a) | sytyttämällä toinen merkkivalo, jonka merkitys on kuvattu jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käsikirjassa, tai |
| --- | --- |

a)

sytyttämällä toinen merkkivalo, jonka merkitys on kuvattu jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käsikirjassa, tai

| b) | esittämällä viesti (esimerkiksi ”lisää ureaa”, ”lisää AdBlueta” tai ”lisää reagenssia”). |
| --- | --- |

b)

esittämällä viesti (esimerkiksi ”lisää ureaa”, ”lisää AdBlueta” tai ”lisää reagenssia”).

7.2.5   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty riittävästi.

7.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

7.3.1   Tämän liitteen kohdissa 5.3–5.6 kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssisäiliö on tyhjä tai kun reagenssin määrä on valmistajan valitsemalla tasolla, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

7.3.2   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty riittävästi.

8.   REAGENSSIN LAADUN VALVONTA

8.1   Jälkiasennettavassa päästöjenrajoituslaitteessa on oltava järjestely, jolla havaitaan, että säiliössä on vääränlaista reagenssia. Siihen voidaan käyttää esimerkiksi NOx-anturia, reagenssin laatua valvovaa anturia tai vastaavaa.

8.2   Valmistajan on määritettävä hyväksyttävä reagenssipitoisuus CDmin, jonka seurauksena pakokaasun NOx-päästöt eivät ylitä seuraavia arvoja:

| a) | 0,9 g/kWh, kun kyse on jälkiasennetuista moottorijärjestelmistä, jotka ovat säännössä nro 96 esitettyjen vaiheiden Q ja R NOx-päästörajojen mukaisia, tai |
| --- | --- |

a)

0,9 g/kWh, kun kyse on jälkiasennetuista moottorijärjestelmistä, jotka ovat säännössä nro 96 esitettyjen vaiheiden Q ja R NOx-päästörajojen mukaisia, tai

| b) | kaikkien muiden järjestelmien tapauksessa NOx-päästöraja + 1,5 g/kWh. |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden järjestelmien tapauksessa NOx-päästöraja + 1,5 g/kWh.

8.2.1   CDmin-arvon oikeellisuus on demonstroitava tyyppihyväksynnän aikana seuraavassa esitettävällä tavalla ja kirjattava liitteen 1 mukaiseen asiakirjapakettiin.

8.2.1.1   Testi on toteutettava suorittamalla tapauksen mukaan WHTC- tai NRTC-syklin lämmin osuus käyttäen reagenssia pitoisuudella CDmin.

8.2.1.2   Sitä ennen voidaan suorittaa WHTC- tai NRTC-esivakautussykli tai jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan määrittelemä esivakautussykli, jonka aikana suljettuun piiriin perustuva typen oksidien poistojärjestelmä voi sopeutua reagenssin laatuun, kun pitoisuus on CDmin.

8.2.1.3   NOx-päästöjen on tämän testin aikana oltava tämän liitteen kohdassa 8.2 määriteltyjä NOx-raja-arvoja pienemmät.

8.2.2   Järjestelmän on havaittava CDmin-arvoa pienemmät reagenssipitoisuudet, ja niitä on pidettävä tämän liitteen kohdan 8.1 soveltamiseksi vääränlaisena reagenssina.

8.3   Reagenssin laatua varten on osoitettava erillinen laskuri (”reagenssin laatulaskuri”). Reagenssin laatulaskurin on laskettava niiden käyttötuntien määrä, jolloin reagenssi oli vääränlaista.

8.3.1   Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä reagenssin puutteellisen laadun yhteen tämän liitteen kohdissa 9 ja 10 lueteltujen toimintahäiriöiden kanssa samalle laskurille.

8.4   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

8.4.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 4 mukaisesti.

8.4.2   Jos käyttäjän varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”vääränlainen urea”, ”vääränlainen AdBlue” tai ”vääränlainen reagenssi”).

8.5   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

8.5.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 5 mukaisesti.

9.   REAGENSSIN ANNOSTUS

9.1   Moottorissa on oltava järjestely, jolla havaitaan annostuksen keskeytys.

9.2   Annostukselle on osoitettava erityinen laskuri (”annostuslaskuri”). Laskurin on laskettava niiden käyttötuntien lukumäärä, joiden aikana reagenssin annostus keskeytyy. Tätä ei edellytetä silloin, kun keskeytystä vaaditaan sen vuoksi, että ajoneuvon tai koneen käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että päästöjenrajoituksen tehon ylläpitämiseksi ei tarvita reagenssiannostusta.

9.2.1   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja voi valinnaisesti ryhmitellä reagenssin puutteellisen laadun yhteen tämän liitteen kohdissa 8 ja 10 lueteltujen toimintahäiriöiden kanssa samalle laskurille.

9.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

9.3.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 4 mukaisesti.

9.3.2   Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”urean annostusvirhe”, ”AdBlue-annostusvirhe” tai ”reagenssin annostusvirhe”).

9.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

9.4.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 5 mukaisesti.

10.   ASETUSTEN LUVATTOMASTA MUUTTAMISESTA MAHDOLLISESTI JOHTUVIEN TOIMINTAHÄIRIÖIDEN VALVONTA

10.1   Reagenssisäiliön täyttömäärän, reagenssin laadun ja reagenssin annostuksen keskeytymisen lisäksi on valvottava seuraavia toimintahäiriöitä, jotka saattavat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta:

| a) | Reagenssin annostusventtiili ei ole kytkettynä. |
| --- | --- |

a)

Reagenssin annostusventtiili ei ole kytkettynä.

| b) | Reagenssipumppu ei ole kytkettynä. |
| --- | --- |

b)

Reagenssipumppu ei ole kytkettynä.

| c) | NCD-järjestelmässä on toimintahäiriö tai se on kytketty irti (ks. tarkemmin tämän liitteen kohta 10.1.1). |
| --- | --- |

c)

NCD-järjestelmässä on toimintahäiriö tai se on kytketty irti (ks. tarkemmin tämän liitteen kohta 10.1.1).

10.1.1   NCD-järjestelmää on valvottava sähkövikojen ja antureiden paikaltaan siirtämisen tai deaktivoinnin varalta, jotteivät ne estäisi järjestelmää havaitsemasta muita tämän liitteen kohdissa 7–9 mainittuja toimintahäiriöitä.

Havaitsemiskykyyn vaikuttavia antureita ovat esimerkiksi NOx-pitoisuutta suoraan mittaavat anturit, urean laatua mittaavat anturit, ympäristöolosuhteita mittaavat anturit sekä reagenssin annostelun, määrän ja kulutuksen valvonnassa käytettävät anturit.

10.2   Kaikille tämän liitteen kohdassa 10.1 tarkoitetuille valvottaville virheille on osoitettava erityinen laskuri. NCD-järjestelmän laskurien on laskettava niiden käyttötuntien lukumäärä, jolloin NCD-järjestelmän valvontatoiminto ei ole käytettävissä. Useiden vikojen ryhmittely samalle laskurille on sallittua.

10.2.1   Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä NCD-järjestelmän toimintahäiriön yhteen tämän liitteen kohdissa 8 ja 9 lueteltujen toimintahäiriöiden kanssa samalle laskurille.

10.3   Vaihtoehtona tämän liitteen kohdan 10.1 vaatimuksille valmistaja voi käyttää pakoputkessa olevaa NOx-anturia. Tällöin

| a) | NOx-arvo ei saa ylittää pienempää arvoa seuraavista:






  i) | arvo, joka on kaksinkertainen verrattuna jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppihyväksynnässä sovellettuun NOx-raja-arvoon, tai |
| --- | --- | --- |

a)

NOx-arvo ei saa ylittää pienempää arvoa seuraavista:

i)

arvo, joka on kaksinkertainen verrattuna jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen tyyppihyväksynnässä sovellettuun NOx-raja-arvoon, tai

| ii) | arvo, joka on enintään 1 g/kWh suurempi kuin jälkiasennettava päästöjenrajoituslaitteen tyyppihyväksynnässä sovellettu NOx-raja-arvo |
| --- | --- |

ii)

arvo, joka on enintään 1 g/kWh suurempi kuin jälkiasennettava päästöjenrajoituslaitteen tyyppihyväksynnässä sovellettu NOx-raja-arvo

| b) | voidaan käyttää yhtä virhettä ”korkea NOx – perussyy tuntematon”. |
| --- | --- |

b)

voidaan käyttää yhtä virhettä ”korkea NOx – perussyy tuntematon”.

10.4   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoituminen

10.4.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 4 mukaisesti.

10.4.2   Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”reagenssin annostusventtiili ei kytkettynä” tai ”kriittinen päästövika”).

10.5   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

10.5.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava tämän liitteen kohdan 5 mukaisesti.

11.   DEMONSTROINTIVAATIMUKSET

11.1   Tämän liitteen vaatimusten täyttyminen on osoitettava tyyppihyväksynnän aikana

| a) | demonstroimalla varoitusjärjestelmän aktivoituminen |
| --- | --- |

a)

demonstroimalla varoitusjärjestelmän aktivoituminen

| b) | demonstroimalla käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen. |
| --- | --- |

b)

demonstroimalla käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen.

11.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

11.2.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen vaatimustenmukaisuus on demonstroitava suorittamalla kaksi testiä, joissa tarkastellaan reagenssin vähäistä määrää sekä jotakin tämän liitteen kohdissa 8–10 tarkoitettua toimintahäiriöluokkaa.

11.2.2   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssin laatu on vääränlainen, on valittava reagenssi, jossa tehoaineen pitoisuutta on laimennettu vähintään pitoisuuteen CDmin, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen kohdan 8.2 vaatimusten mukaisesti.

11.2.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi valitaan testien kohteeksi otettavat toimintahäiriöt mahdollisten toimintahäiriöiden luettelosta, jonka jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistaja on toimittanut tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja jonka tyyppihyväksyntäviranomainen on hyväksynyt.

11.2.4   Tätä demonstrointia varten on tehtävä erillinen testi kunkin tämän liitteen kohdassa 11.2.1 tarkoitetun toimintahäiriön osalta.

11.2.5   Testin aikana ei saa esiintyä mitään muuta toimintahäiriötä kuin testin kohteena oleva.

11.2.6   Kaikki vikakoodit on tyhjennettävä ennen testin aloittamista.

11.2.7   Testattavat toimintahäiriöt voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida.

11.2.8   Muita toimintahäiriöitä kuin reagenssin vähäistä määrää koskeva demonstrointitesti

11.2.8.1   Kun toimintahäiriö on aiheutettu tai simuloitu, NCD-järjestelmän on reagoitava siihen tapauksen mukaan kolmen perättäisen WHTC- tai NRTC-kuumasyklin aikana.

11.2.8.2   Jokainen yksittäinen testisykli voidaan erottaa demonstrointitestissä toisista sammuttamalla moottori.

11.2.9   Reagenssin vähäistä määrää koskeva demonstrointitesti

11.2.9.1   Käytetään jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta yhden tai useamman WHTC- tai NRTC-kuumasyklin ajan (tapauksen mukaan) valmistajan valinnan mukaan.

11.2.9.2   Demonstrointi aloitetaan niin, että säiliössä on reagenssia jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan ja tyyppihyväksyntäviranomaisen sopima määrä mutta vähintään 10 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

11.2.10   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttäväksi, jos kunkin tämän liitteen kohtien 11.2.8 ja 11.2.9 mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti siten kuin tämän säännön kohdassa 4 esitetään.

11.2.11   Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida tietyn käyttötuntimäärän kertymisen.

11.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

11.3.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstrointi on suoritettava moottoritestipenkissä.

11.3.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan niin halutessa ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestit voidaan tehdä kokonaisella ajoneuvolla tai koneella joko kiinnittämällä ajoneuvo tai kone sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

11.3.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumisen vaatimustenmukaisuus on demonstroitava suorittamalla kaksi testiä, joissa tarkastellaan reagenssin vähäistä määrää sekä jotakin tämän liitteen kohdissa 8–10 tarkoitettua toimintahäiriöluokkaa.

11.3.4   Tässä demonstroinnissa on käytettävä niitä toimintahäiriöitä, jotka valittiin varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseen.

11.3.5   Demonstrointi käynnistyy, kun varoitusjärjestelmä on aktivoitunut sen seurauksena, että on havaittu tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsema toimintahäiriö.

11.3.6   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa silloin, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottoria on käytettävä, kunnes reagenssin määrä on laskenut 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta tai arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen kohdan 7.3.1 kohdan mukaisesti.

11.3.6.1   Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

11.3.7   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin vähäisen määrän osalta moottorijärjestelmää on käytettävä tämän lisäyksen kohdassa 5.2 esitetty asianomainen tuntimäärä.

11.3.8   Valmistaja voi tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida tietyn käyttötuntimäärän kertymisen.

11.3.9   Kuljettajan toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttäväksi, jos kunkin tämän liitteen kohtien 11.3.4 ja 11.3.5 mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti siten kuin tämän säännön kohdassa 5 esitetään.

---

LIITE 11

ASENNUS- JA KÄYTTÖOHJEET

1.   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on toimitettava jälkiasentajien käyttöön kirjalliset tiedot ja asennusohjeet ja omistajien ja käyttäjien käyttöön käyttö- ja huolto-ohjeet. Ohjeissa on

| a) | käsiteltävä tämän säännön kohdan 18.3 mukaisesti tehdyssä arvioinnissa havaittuja vaaroja, jotta ohjeiden mukaisesti asennettu jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite poistaa nämä vaarat mahdollisimman pitkälti ja samalla






  i) | säilyttää sen turvallisuustason, jonka ajoneuvo tai kone on tarjonnut, kun se saatettiin ensimmäisen kerran markkinoille |
| --- | --- | --- |

a)

käsiteltävä tämän säännön kohdan 18.3 mukaisesti tehdyssä arvioinnissa havaittuja vaaroja, jotta ohjeiden mukaisesti asennettu jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite poistaa nämä vaarat mahdollisimman pitkälti ja samalla

i)

säilyttää sen turvallisuustason, jonka ajoneuvo tai kone on tarjonnut, kun se saatettiin ensimmäisen kerran markkinoille

| ii) | pitää ajoneuvon tai koneen kaikkien lakisääteisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukaisena |
| --- | --- |

ii)

pitää ajoneuvon tai koneen kaikkien lakisääteisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukaisena

| b) | lueteltava ja kuvattava selkeästi sellaiset turvallisuusvaarat, joita ei voida täysin poistaa asennusohjeita seuraamalla ja joihin jälkiasentajan on puututtava asianomaisilla taidoillaan ja hyvän teknisen käytännön pohjalta |
| --- | --- |

b)

lueteltava ja kuvattava selkeästi sellaiset turvallisuusvaarat, joita ei voida täysin poistaa asennusohjeita seuraamalla ja joihin jälkiasentajan on puututtava asianomaisilla taidoillaan ja hyvän teknisen käytännön pohjalta

| c) | selkeästi käsiteltävä kutakin tämän liitteen kohdissa 3 ja 4 mainittua seikkaa. |
| --- | --- |

c)

selkeästi käsiteltävä kutakin tämän liitteen kohdissa 3 ja 4 mainittua seikkaa.

2.   LAATIMIS- JA DEMONSTROINTIVAATIMUKSET

2.1   Ohjeet on kirjoitettava sen maan kielellä, jossa jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta myydään tai odotetaan käytettävän, ja muotoiltava selkeästi kohteena oleva lukijakunta huomioon ottaen.

2.2   Jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajan on pystyttävä osoittamaan tyyppihyväksyntäviranomaiselle, missä ohjeiden kohdissa tämän liitteen asiaan liittyviä kohtia tarkastellaan, mutta näitä kohtia voidaan käsitellä millä tahansa selkeyden edellyttämällä tavalla. Tämän liitteen sanamuotoa tai rakennetta ei tarvitse noudattaa.

2.3   Asiakirjoissa ei pitäisi käyttää teknisiä tai lakitermejä, jos ne on tarkoitettu esimerkiksi loppukäyttäjille ja muille sellaisille lukijoille, jotka eivät tällaisia termejä todennäköisesti tunne. Jos tällaisten termien käyttöä pidetään näissä asiakirjoissa välttämättömänä, niiden merkitys olisi selostettava selkeällä tavalla.

2.4   Jos ohjeiden kieltä käytetään laajemmin kuin yhdessä maassa tai yhdellä alueella, jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen valmistajaa kehotetaan selkeyden vuoksi käyttämään paikallisia ilmaisuja, ja jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu erityisesti tietyllä toimialalla käytettäviin ajoneuvoihin tai koneisiin, toimialan omaa terminologiaa.

3.   JÄLKIASENTAJALLE ANNETTAVAT OHJEET

3.1   Jälkiasentajalle annettavien ohjeiden on

| a) | sisällettävä erityisesti sitä ajoneuvoa tai konetta koskevat ohjeet, johon jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu |
| --- | --- |

a)

sisällettävä erityisesti sitä ajoneuvoa tai konetta koskevat ohjeet, johon jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on tarkoitettu

| b) | sisällettävä yleiset ohjeet, joiden avulla jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan asentaa oikein kaikkiin siihen käyttökohdealueeseen kuuluviin ajoneuvoihin tai koneisiin, jonka osalta laite on hyväksytty |
| --- | --- |

b)

sisällettävä yleiset ohjeet, joiden avulla jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite voidaan asentaa oikein kaikkiin siihen käyttökohdealueeseen kuuluviin ajoneuvoihin tai koneisiin, jonka osalta laite on hyväksytty

| c) | sisällettävä selkeä maininta niistä käyttökohteista, joiden osalta jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on hyväksytty, ja niistä mahdollisista muista ajoneuvoista tai koneista, joissa sitä voidaan turvallisesti käyttää |
| --- | --- |

c)

sisällettävä selkeä maininta niistä käyttökohteista, joiden osalta jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on hyväksytty, ja niistä mahdollisista muista ajoneuvoista tai koneista, joissa sitä voidaan turvallisesti käyttää

| d) | sisällettävä selostus asennuksen edellyttämistä taidoista ja koulutuksesta |
| --- | --- |

d)

sisällettävä selostus asennuksen edellyttämistä taidoista ja koulutuksesta

| e) | oltava vähintään niin yksityiskohtaiset, että asianmukaisilla taidoilla ja koulutuksella varustettu henkilö voi suorittaa asennuksen. |
| --- | --- |

e)

oltava vähintään niin yksityiskohtaiset, että asianmukaisilla taidoilla ja koulutuksella varustettu henkilö voi suorittaa asennuksen.

3.2   Ohjeissa on mainittava, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asennuksessa on noudatettava laitteen valmistajan antamia asennusohjeita ja että huomioon on otettava myös mahdolliset ajoneuvon tai koneen valmistajan, viranomaisten tai muiden toimivaltaisten tahojen antamat lisäohjeet.

3.3   Ohjeissa on mainittava, että jälkiasennuksen kohteena olevan ajoneuvon tai koneen on oltava asianmukaisesti huollettu ja että ennen jälkiasennusta on tarvittaessa korjattava sellaiset viat, jotka voisivat estää päästöjen vähentymisen tasolle, jonka mukaiseksi jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on hyväksytty, tai heikentää laitteen kestävyyttä.

3.4   Ohjeissa on mainittava, että on kaikin tarvittavin toimin huolehdittava siitä, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentaminen ei heikennä ajoneuvon tai koneen käyttöturvallisuutta ja että ajoneuvo tai kone on edelleen paikallisten lakien ja asetusten mukainen. Ohjeissa on erityisesti

| a) | kiinnitettävä huomiota jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen mahdollisesti liittyviin käyttäjille tai sivullisille aiheutuviin muihin turvallisuusriskeihin, kuten korkeisiin pintalämpötiloihin tai jännitteisiin, ja ehdotettava toimenpiteitä näiden riskien vähentämiseksi |
| --- | --- |

a)

kiinnitettävä huomiota jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen mahdollisesti liittyviin käyttäjille tai sivullisille aiheutuviin muihin turvallisuusriskeihin, kuten korkeisiin pintalämpötiloihin tai jännitteisiin, ja ehdotettava toimenpiteitä näiden riskien vähentämiseksi

| b) | varoitettava, ettei jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta tai siihen liittyviä järjestelmiä saa asentaa niin, että ne haittaisivat ajoneuvon tai koneen käyttäjän näkökenttää, mittarien tai ilmaisimien näkyvyyttä tai hallintalaitteiden käytettävyyttä |
| --- | --- |

b)

varoitettava, ettei jälkiasennettavaa päästöjenrajoituslaitetta tai siihen liittyviä järjestelmiä saa asentaa niin, että ne haittaisivat ajoneuvon tai koneen käyttäjän näkökenttää, mittarien tai ilmaisimien näkyvyyttä tai hallintalaitteiden käytettävyyttä

| c) | varoitettava, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentavan henkilön tai yrityksen vastuu, joka liittyy mahdolliseen myöhempään onnettomuuteen tai vikaan, määräytyy paikallisten lakien ja käytäntöjen perusteella ja saattaa ulottua laajemmalle kuin vastuu vioista, jotka ovat suoraan yhdistettävissä jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen. |
| --- | --- |

c)

varoitettava, että jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentavan henkilön tai yrityksen vastuu, joka liittyy mahdolliseen myöhempään onnettomuuteen tai vikaan, määräytyy paikallisten lakien ja käytäntöjen perusteella ja saattaa ulottua laajemmalle kuin vastuu vioista, jotka ovat suoraan yhdistettävissä jälkiasennettavaan päästöjenrajoituslaitteeseen.

3.5   Ohjeissa on kiinnitettävä huomiota siihen, että moottorin kotelointiin tai huoltoluukkuun tehtävät muutokset saattavat voimistaa ajoneuvon tai koneen aiheuttamaa melua tasolle, joka saattaa olla paikallisten lakien nojalla kielletty, ja että melutason nousu voi vaikuttaa käyttäjien ja sivullisten terveyteen ja turvallisuuteen.

4.   OMISTAJALLE JA KÄYTTÄJÄLLE ANNETTAVAT OHJEET

4.1   Omistajalle ja käyttäjälle annettavien ohjeiden olisi sisällettävä sekä erityiset ohjeet, jotka koskevat jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen käyttökohteena olevia ajoneuvoja tai koneita, että tapauksen mukaan yleiset ohjeet laitteen käytöstä sen hyväksynnän alaan kuuluvassa ajoneuvossa tai koneessa.

4.2   Ohjeissa on kerrottava ajoneuvon tai koneen käyttöön liittyvistä vaatimuksista tai rajoituksista, joiden noudattamista jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukainen toiminta edellyttää.

4.3   Ohjeissa on mainittava, onko ajoneuvon tai koneen käyttäjän lisättävä reagensseja tai lisäaineita tavanomaisten huoltojen välillä, ja ilmoitettava reagenssin todennäköinen kulutus.

4.4   Ohjeissa on täsmennettävä mahdollisesti käytettävien reagenssien tai lisäaineiden tyyppi ja laatu.

4.5   Ohjeissa on muistutettava ajoneuvon tai koneen omistajaa ja käyttäjää siitä, että jos jälkiasennettava päästöjenrajoituslaite on edellytyksenä ajoneuvon tai koneen käytölle tietyssä maassa tai tietyllä alueella tai jos jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asentaminen antaa ajoneuvon tai koneen omistajalle oikeuden hyödyntää kannustimia tai etuisuuksia, jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen asianmukaisessa toimintakunnossa pitämisen laiminlyönti (mukaan luettuna reagenssin tai lisäaineen asianmukaisesta syötöstä huolehtimisen laiminlyönti) saattaa olla sopimusrikkomus tai rikos.

---

LIITE 12

Erityiset vaatimukset, jotka koskevat jälkiasennettavan päästöjenrajoitusjärjestelmän hyväksyntää säännössä nro 49, muutossarja 06, vahvistettujen päästörajojen osalta

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä vahvistetaan erityiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriin tai moottorijärjestelmään asennetun jälkiasennettavan päästöjenrajoituslaitteen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on säännössä nro 49, muutossarja 06, vahvistettujen päästörajojen noudattamista.

2.   ERITYISET VAATIMUKSET

2.1   Jälkiasennuksen kohteena olevan moottorijärjestelmän on täytettävä seuraavat erityiset vaatimukset:

| 2.1.1 | Säännön nro 49, muutossarja 06, taulukon 1 kohdassa 5.3 vahvistetut NOx- ja hiukkaspäästörajat. |
| --- | --- |

2.1.1

Säännön nro 49, muutossarja 06, taulukon 1 kohdassa 5.3 vahvistetut NOx- ja hiukkaspäästörajat.

| 2.1.2 | Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteessä 7 vahvistetut moottorijärjestelmien kestävyyden tarkastamista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.2

Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteessä 7 vahvistetut moottorijärjestelmien kestävyyden tarkastamista koskevat vaatimukset.

| 2.1.3 | Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteissä 9A ja 9B vahvistetut ajoneuvon sisäistä valvontajärjestelmää (OBD) koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.3

Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteissä 9A ja 9B vahvistetut ajoneuvon sisäistä valvontajärjestelmää (OBD) koskevat vaatimukset.

| 2.1.4 | Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteessä 10 vahvistetut syklin ulkopuolisten (OCE) ja käytönaikaisten päästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.4

Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteessä 10 vahvistetut syklin ulkopuolisten (OCE) ja käytönaikaisten päästöjen rajoittamista koskevat vaatimukset.

| 2.1.5 | Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteessä 11 vahvistetut typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.5

Säännön nro 49, muutossarja 06, liitteessä 11 vahvistetut typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamista koskevat vaatimukset.

| 2.1.6 | Sen estämättä, mitä tämän säännön kohdassa 8.6.2 määrätään, luokkien III ja IV jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa ammoniakkipäästöjen keskiarvo saa olla enintään 10 ppm, kun päästöt mitataan säännön nro 49, muutossarja 06, liitteen 4 lisäyksessä 7 määritellyillä menetelmillä. |
| --- | --- |

2.1.6

Sen estämättä, mitä tämän säännön kohdassa 8.6.2 määrätään, luokkien III ja IV jälkiasennettavien päästöjenrajoituslaitteiden tapauksessa ammoniakkipäästöjen keskiarvo saa olla enintään 10 ppm, kun päästöt mitataan säännön nro 49, muutossarja 06, liitteen 4 lisäyksessä 7 määritellyillä menetelmillä.

---