# Eiropas Savienības L 136/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 136 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 1. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 136

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 1. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/791 (2018. gada 31. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/792 (2018. gada 28. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/793 (2018. gada 28. maijs) par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) finansētajiem izdevumiem 2017. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3174) | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/794 (2018. gada 28. maijs) par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētajiem izdevumiem 2017. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3194) | 21 |
| | * | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Lēmums (ES) 2018/795 (2018. gada 22. maijs) uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu | 31 |
| | * | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Lēmums (ES) 2018/796 (2018. gada 22. maijs) par cenu starpību līgumu pagaidu ierobežošanu Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu | 50 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/797 (2018. gada 3. maijs) par rezervju pārvaldības pakalpojumiem euro valūtā, ko Eurosistēma sniedz ārpus euro zonas esošajām centrālajām bankām un valstīm, un starptautiskajām organizācijām (ECB/2018/14) | 81 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/791 (2018. gada 31. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem

1

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/792 (2018. gada 28. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

9

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/793 (2018. gada 28. maijs) par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) finansētajiem izdevumiem 2017. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3174)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3174)

10

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/794 (2018. gada 28. maijs) par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētajiem izdevumiem 2017. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3194)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3194)

21

*

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Lēmums (ES) 2018/795 (2018. gada 22. maijs) uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu

31

*

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes Lēmums (ES) 2018/796 (2018. gada 22. maijs) par cenu starpību līgumu pagaidu ierobežošanu Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu

50

PAMATNOSTĀDNES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/797 (2018. gada 3. maijs) par rezervju pārvaldības pakalpojumiem euro valūtā, ko Eurosistēma sniedz ārpus euro zonas esošajām centrālajām bankām un valstīm, un starptautiskajām organizācijām (ECB/2018/14)

81

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/791

(2018. gada 31. maijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu,

ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Grieķijas, Itālijas, Īrijas, Lietuvas, Maltas, Portugāles, Slovākijas, Slovēnijas, Somijas un Zviedrijas iesniegtos pieprasījumus,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 (2) konkrētas dalībvalstis un konkrēti dalībvalstu apgabali tika atzīti par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. Dažos gadījumos minētais statuss tika piešķirts uz ierobežotu laiku, lai attiecīgajai dalībvalstij ļautu sniegt visu nepieciešamo informāciju, kas apliecinātu, ka konkrētie kaitīgie organismi attiecīgajā dalībvalstī vai apgabalā nav sastopami, vai ļautu pabeigt konkrētā organisma izskaušanu. Kopš tā laika dažu dalībvalstu konkrētās aizsargājamās zonās ir notikušas nozīmīgas pārmaiņas attiecībā uz augu veselības statusu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 (2) konkrētas dalībvalstis un konkrēti dalībvalstu apgabali tika atzīti par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. Dažos gadījumos minētais statuss tika piešķirts uz ierobežotu laiku, lai attiecīgajai dalībvalstij ļautu sniegt visu nepieciešamo informāciju, kas apliecinātu, ka konkrētie kaitīgie organismi attiecīgajā dalībvalstī vai apgabalā nav sastopami, vai ļautu pabeigt konkrētā organisma izskaušanu. Kopš tā laika dažu dalībvalstu konkrētās aizsargājamās zonās ir notikušas nozīmīgas pārmaiņas attiecībā uz augu veselības statusu.

| (2) | Somijas teritorija tika atzīta par pastāvīgi aizsargājamo zonu attiecībā uz Bemisia tabaci Genn. (Eiropas populācijas). Somija pieprasīja aizsargājamās zonas statusu atcelt nepietiekama pastāvīgā ekonomikas un augu veselības guvuma dēļ. Tāpēc Somija vairs nebūtu atzīstama par aizsargājamo zonu attiecībā uz Bemisia tabaci Genn (Eiropas populācijas). |
| --- | --- |

(2)

Somijas teritorija tika atzīta par pastāvīgi aizsargājamo zonu attiecībā uz Bemisia tabaci Genn. (Eiropas populācijas). Somija pieprasīja aizsargājamās zonas statusu atcelt nepietiekama pastāvīgā ekonomikas un augu veselības guvuma dēļ. Tāpēc Somija vairs nebūtu atzīstama par aizsargājamo zonu attiecībā uz Bemisia tabaci Genn (Eiropas populācijas).

| (3) | Portugāles Azoru salu teritorija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Globodera pallida (Stone) Behrens, Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens un Rhynchophorus ferrugineus (Olivier). No Portugāles sniegtās papildu informācijas izriet, ka Azoru salu teritorija joprojām ir brīva no minētajiem organismiem. Tāpēc Azoru salas attiecībā uz minētajiem kaitīgajiem organismiem būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu, nenosakot laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

(3)

Portugāles Azoru salu teritorija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Globodera pallida (Stone) Behrens, Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens un Rhynchophorus ferrugineus (Olivier). No Portugāles sniegtās papildu informācijas izriet, ka Azoru salu teritorija joprojām ir brīva no minētajiem organismiem. Tāpēc Azoru salas attiecībā uz minētajiem kaitīgajiem organismiem būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu, nenosakot laika ierobežojumu.

| (4) | Īrija un Apvienotā Karaliste pieprasījušas attiecīgi Īrijas un Ziemeļīrijas teritoriju atzīt par aizsargājamām zonām attiecībā uz Liriomyza huidobrensis (Blanchard) un Liriomyza trifolii (Burgess). Pamatojoties uz apsekojumiem, kas Īrijā veikti kopš 2011. gada un Ziemeļīrijā (Apvienotajā Karalistē) – kopš 2012. gada, Īrija un Apvienotā Karaliste ir iesniegušas pierādījumus, ka attiecīgie kaitīgie organismi attiecīgajās to teritorijās nav sastopami, lai gan tajās ir minētajiem organismiem labvēlīgi apstākļi. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Īrija un Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas teritorija attiecībā uz Liriomyza huidobrensis un Liriomyza trifolii būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu līdz 2020. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(4)

Īrija un Apvienotā Karaliste pieprasījušas attiecīgi Īrijas un Ziemeļīrijas teritoriju atzīt par aizsargājamām zonām attiecībā uz Liriomyza huidobrensis (Blanchard) un Liriomyza trifolii (Burgess). Pamatojoties uz apsekojumiem, kas Īrijā veikti kopš 2011. gada un Ziemeļīrijā (Apvienotajā Karalistē) – kopš 2012. gada, Īrija un Apvienotā Karaliste ir iesniegušas pierādījumus, ka attiecīgie kaitīgie organismi attiecīgajās to teritorijās nav sastopami, lai gan tajās ir minētajiem organismiem labvēlīgi apstākļi. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Īrija un Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas teritorija attiecībā uz Liriomyza huidobrensis un Liriomyza trifolii būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu līdz 2020. gada 30. aprīlim.

| (5) | Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes teritorijas līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Paysandisia archon (Burmeister). No Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka to teritorijas joprojām ir brīvas no minētā organisma. Tāpēc Īrija, Malta un Apvienotā Karaliste būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu attiecībā uz Paysandisia archon, nenosakot laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

(5)

Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes teritorijas līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Paysandisia archon (Burmeister). No Īrijas, Maltas un Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka to teritorijas joprojām ir brīvas no minētā organisma. Tāpēc Īrija, Malta un Apvienotā Karaliste būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu attiecībā uz Paysandisia archon, nenosakot laika ierobežojumu.

| (6) | Īrijas un Apvienotās Karalistes teritorijas līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Rhynchophorus ferrugineus (Olivier). No Īrijas un Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka to teritorijas joprojām ir brīvas no minētā organisma. Tāpēc Īrija un Apvienotā Karaliste būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu attiecībā uz Paysandisia archon, nenosakot laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

(6)

Īrijas un Apvienotās Karalistes teritorijas līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Rhynchophorus ferrugineus (Olivier). No Īrijas un Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka to teritorijas joprojām ir brīvas no minētā organisma. Tāpēc Īrija un Apvienotā Karaliste būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu attiecībā uz Paysandisia archon, nenosakot laika ierobežojumu.

| (7) | Apvienotās Karalistes teritorija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Thaumetopoea pityocampa Denis & Schiffermüller un ‘Candidatus Phytoplasma ulmi’. No Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka tās teritorija joprojām ir brīva no minētajiem kaitīgajiem organismiem. Tāpēc Apvienotā Karaliste attiecībā uz minēto kaitīgo organismu būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu, nenosakot laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotās Karalistes teritorija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Thaumetopoea pityocampa Denis & Schiffermüller un ‘Candidatus Phytoplasma ulmi’. No Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka tās teritorija joprojām ir brīva no minētajiem kaitīgajiem organismiem. Tāpēc Apvienotā Karaliste attiecībā uz minēto kaitīgo organismu būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu, nenosakot laika ierobežojumu.

| (8) | Apvienotās Karalistes teritorija, izņemot konkrētas vietējo pašvaldību teritorijas, līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Thaumetopoea processionea L. Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija liecina, ka tagad Thaumetopoea processionea L. ir ieviesies šo vietējo pašvaldību teritorijās: Bārkinga un Degenema, Bezildona, Beizingstoka un Dīna, Beksli, Breknelforista, Brentvuda, Broksborna, Kāslpointa, Čelmsforda, Čiltema, Kroli, Dakorama, Dārtforda, Īsthārfordšīra, Enfīlda, Epingforesta, Greivšema, Griniča, Hārlova, Hārta, Heiveringa, Hertsmere, Horšema, Litlesforda, Medveja, Midsaseksa, Molveli, Ņūema, Northārfordšīra, Redbridža, Raigita un Bensteda, Rašmūra, Sevenoksa, Sautbedfordšīra, Sautbaksa, Senolbensa, Sarihīta, Tendridža, Trīriversa, Taroka, Tanbridža un Malinga, Voltemforesta, Votforda, Veiverlija, Velvinhetfīlda, Vindzora un Meidenheda, Vokingema un Vikomba. Tāpēc minētie apgabali turpmāk vairs nebūtu atzīstami par Apvienotās Karalistes aizsargājamās zonas daļu un minētie apgabali būtu jāpievieno to vietējo pašvaldību teritoriju sarakstam, kas izslēgtas no aizsargājamās zonas. Iesniegtā informācija turklāt liecina, ka pārējā Apvienotās Karalistes teritorija, kas attiecībā uz Thaumetopoea processionea L. ir atzīta par aizsargājamo zonu, joprojām šķiet brīva no minētā kaitīgā organisma. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Apvienotā Karaliste, izņemot minēto vietējo pašvaldību teritorijas, būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu attiecībā uz Thaumetopoea processionea L. līdz 2020. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(8)

Apvienotās Karalistes teritorija, izņemot konkrētas vietējo pašvaldību teritorijas, līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Thaumetopoea processionea L. Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija liecina, ka tagad Thaumetopoea processionea L. ir ieviesies šo vietējo pašvaldību teritorijās: Bārkinga un Degenema, Bezildona, Beizingstoka un Dīna, Beksli, Breknelforista, Brentvuda, Broksborna, Kāslpointa, Čelmsforda, Čiltema, Kroli, Dakorama, Dārtforda, Īsthārfordšīra, Enfīlda, Epingforesta, Greivšema, Griniča, Hārlova, Hārta, Heiveringa, Hertsmere, Horšema, Litlesforda, Medveja, Midsaseksa, Molveli, Ņūema, Northārfordšīra, Redbridža, Raigita un Bensteda, Rašmūra, Sevenoksa, Sautbedfordšīra, Sautbaksa, Senolbensa, Sarihīta, Tendridža, Trīriversa, Taroka, Tanbridža un Malinga, Voltemforesta, Votforda, Veiverlija, Velvinhetfīlda, Vindzora un Meidenheda, Vokingema un Vikomba. Tāpēc minētie apgabali turpmāk vairs nebūtu atzīstami par Apvienotās Karalistes aizsargājamās zonas daļu un minētie apgabali būtu jāpievieno to vietējo pašvaldību teritoriju sarakstam, kas izslēgtas no aizsargājamās zonas. Iesniegtā informācija turklāt liecina, ka pārējā Apvienotās Karalistes teritorija, kas attiecībā uz Thaumetopoea processionea L. ir atzīta par aizsargājamo zonu, joprojām šķiet brīva no minētā kaitīgā organisma. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Apvienotā Karaliste, izņemot minēto vietējo pašvaldību teritorijas, būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu attiecībā uz Thaumetopoea processionea L. līdz 2020. gada 30. aprīlim.

| (9) | Itālijā esošā Sicīlijas teritorija tika atzīta par pastāvīgi aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Itālijas iesniegtā informācija liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ir ieviesusies Sicīlijas Čezāro (Mesīnas province), Maniake, Bronte, Adrāno (Katānijas province), Čenturipe, Regalbuto un Troina (Ennas province) pašvaldībās. Tāpēc Čezāro (Mesīnas province), Maniake, Bronte, Adrāno (Katānijas province), Čenturipe, Regalbuto un Troina (Ennas province) pašvaldības attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. turpmāk vairs nebūtu atzīstamas par Itālijas Sicīlijas teritorijas aizsargājamās zonas daļu. |
| --- | --- |

(9)

Itālijā esošā Sicīlijas teritorija tika atzīta par pastāvīgi aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Itālijas iesniegtā informācija liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ir ieviesusies Sicīlijas Čezāro (Mesīnas province), Maniake, Bronte, Adrāno (Katānijas province), Čenturipe, Regalbuto un Troina (Ennas province) pašvaldībās. Tāpēc Čezāro (Mesīnas province), Maniake, Bronte, Adrāno (Katānijas province), Čenturipe, Regalbuto un Troina (Ennas province) pašvaldības attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. turpmāk vairs nebūtu atzīstamas par Itālijas Sicīlijas teritorijas aizsargājamās zonas daļu.

| (10) | Turklāt konkrētas Itālijas teritorijas daļas līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Itālijas iesniegtā informācija liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ir ieviesusies Parmas un Pjačencas provincēs, kuras ir Emīlijas-Romanjas vienīgās daļas, kas atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.Tāpēc Emīlija-Romanja vairs nebūtu atzīstama par Itālijas aizsargājamās zonas daļu. Iesniegtā informācija turklāt liecina, ka pārējā Itālijas teritorija, kas attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. bija atzīta par aizsargājamo zonu līdz 2018. gada 30. aprīlim, joprojām šķiet brīva no minētā kaitīgā organisma. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Itālijas teritorija, kas attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al., izņemot konkrētas provinces, tostarp Parmas un Pjačencas provinces Emīlijā-Romanjā, būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu līdz 2020. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt konkrētas Itālijas teritorijas daļas līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Itālijas iesniegtā informācija liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ir ieviesusies Parmas un Pjačencas provincēs, kuras ir Emīlijas-Romanjas vienīgās daļas, kas atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.Tāpēc Emīlija-Romanja vairs nebūtu atzīstama par Itālijas aizsargājamās zonas daļu. Iesniegtā informācija turklāt liecina, ka pārējā Itālijas teritorija, kas attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. bija atzīta par aizsargājamo zonu līdz 2018. gada 30. aprīlim, joprojām šķiet brīva no minētā kaitīgā organisma. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Itālijas teritorija, kas attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al., izņemot konkrētas provinces, tostarp Parmas un Pjačencas provinces Emīlijā-Romanjā, būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu līdz 2020. gada 30. aprīlim.

| (11) | Ziemeļīrijas teritorija, izņemot konkrētas administratīvās teritorijas, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. bija atzīta par daļu no Apvienotās Karalistes aizsargājamās zonas. Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ir ieviesusies arī citviet Ziemeļīrijā, un pieprasījusi atcelt aizsargājamās zonas statusu attiecībā uz visu Ziemeļīrijas teritoriju. Tāpēc Ziemeļīrija attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. turpmāk vairs nebūtu atzīstama par Apvienotās Karalistes aizsargājamās zonas daļu. |
| --- | --- |

(11)

Ziemeļīrijas teritorija, izņemot konkrētas administratīvās teritorijas, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. bija atzīta par daļu no Apvienotās Karalistes aizsargājamās zonas. Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ir ieviesusies arī citviet Ziemeļīrijā, un pieprasījusi atcelt aizsargājamās zonas statusu attiecībā uz visu Ziemeļīrijas teritoriju. Tāpēc Ziemeļīrija attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. turpmāk vairs nebūtu atzīstama par Apvienotās Karalistes aizsargājamās zonas daļu.

| (12) | Īrijas, Lietuvas, Slovēnijas un Slovākijas teritorijas, izņemot konkrētus apgabalus, līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. No Īrijas, Lietuvas, Slovēnijas un Slovākijas sniegtās papildu informācijas izriet, ka sporādiskie un izolētie minētā kaitīgā organisma [sastopamības] uzliesmojumi dažās aizsargājamās zonas daļās vai nu ir, vai tiek izskausti un ka pārējā to teritorijas daļa, izņemot konkrētus apgabalus, joprojām ir brīva no minētā kaitīgā organisma. Minētā informācija liecina, ka līdz šim neviena uzliesmojuma izskaušanai nav vajadzējis vairāk kā divus gadus. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Īrijas, Lietuvas, Slovēnijas un Slovākijas teritorijas, izņemot konkrētus apgabalus, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu līdz 2020. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(12)

Īrijas, Lietuvas, Slovēnijas un Slovākijas teritorijas, izņemot konkrētus apgabalus, līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzītas par aizsargājamo zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. No Īrijas, Lietuvas, Slovēnijas un Slovākijas sniegtās papildu informācijas izriet, ka sporādiskie un izolētie minētā kaitīgā organisma [sastopamības] uzliesmojumi dažās aizsargājamās zonas daļās vai nu ir, vai tiek izskausti un ka pārējā to teritorijas daļa, izņemot konkrētus apgabalus, joprojām ir brīva no minētā kaitīgā organisma. Minētā informācija liecina, ka līdz šim neviena uzliesmojuma izskaušanai nav vajadzējis vairāk kā divus gadus. Tomēr būtu jāturpina veikt turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Īrijas, Lietuvas, Slovēnijas un Slovākijas teritorijas, izņemot konkrētus apgabalus, attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu līdz 2020. gada 30. aprīlim.

| (13) | Apvienotās Karalistes teritorija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. No Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka sporādiskie un izolētie minētā kaitīgā organisma sastopamības uzliesmojumi dažās aizsargājamās zonas daļās vai nu ir, vai tiek izskausti un ka pārējā teritorijas daļa joprojām ir brīva no minētā kaitīgā organisma. Minētā informācija liecina, ka līdz šim neviena uzliesmojuma izskaušanai nav vajadzējis vairāk kā divus gadus. Tomēr būtu jāturpina veikt izskaušanas pasākumus un turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. piešķirtais aizsargājamās zonas statuss būtu jāpagarina līdz 2020. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(13)

Apvienotās Karalistes teritorija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. No Apvienotās Karalistes sniegtās papildu informācijas izriet, ka sporādiskie un izolētie minētā kaitīgā organisma sastopamības uzliesmojumi dažās aizsargājamās zonas daļās vai nu ir, vai tiek izskausti un ka pārējā teritorijas daļa joprojām ir brīva no minētā kaitīgā organisma. Minētā informācija liecina, ka līdz šim neviena uzliesmojuma izskaušanai nav vajadzējis vairāk kā divus gadus. Tomēr būtu jāturpina veikt izskaušanas pasākumus un turpmākus apsekojumus. Minētajiem apsekojumiem arī turpmāk būtu jānorit Komisijas pakļautībā esošu ekspertu uzraudzībā. Tāpēc Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. piešķirtais aizsargājamās zonas statuss būtu jāpagarina līdz 2020. gada 30. aprīlim.

| (14) | Īrija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. No Īrijas sniegtās papildu informācijas izriet, ka tās teritorija joprojām ir brīva no minētā kaitīgā organisma. Tāpēc Īrija attiecībā uz minēto kaitīgo organismu būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu, nenosakot laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

(14)

Īrija līdz 2018. gada 30. aprīlim bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. No Īrijas sniegtās papildu informācijas izriet, ka tās teritorija joprojām ir brīva no minētā kaitīgā organisma. Tāpēc Īrija attiecībā uz minēto kaitīgo organismu būtu jāatzīst par aizsargājamo zonu, nenosakot laika ierobežojumu.

| (15) | Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas teritorija bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet. Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija liecina, ka Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet ir ieviesies Ziemeļīrijā. Tāpēc Ziemeļīrija vairs nebūtu atzīstama par aizsargājamo zonu attiecībā uz Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet. |
| --- | --- |

(15)

Apvienotās Karalistes Ziemeļīrijas teritorija bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet. Apvienotās Karalistes iesniegtā informācija liecina, ka Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet ir ieviesies Ziemeļīrijā. Tāpēc Ziemeļīrija vairs nebūtu atzīstama par aizsargājamo zonu attiecībā uz Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet.

| (16) | Grieķijas teritorija, izņemot konkrētas reģionālās vienības, bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz citrusu tristēzas vīrusu (Eiropas celmiem). Grieķijas iesniegtā informācija liecina, ka tagad citrusu tristēzas vīruss (Eiropas celmi) ir ieviesies arī reģionālajās vienībās Arta un Lakonija. Tāpēc reģionālās vienības Arta un Lakonija turpmāk vairs nebūtu atzīstamas par Grieķijas aizsargājamām zonām attiecībā uz citrusu tristēzas vīrusu (Eiropas celmiem). |
| --- | --- |

(16)

Grieķijas teritorija, izņemot konkrētas reģionālās vienības, bija atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz citrusu tristēzas vīrusu (Eiropas celmiem). Grieķijas iesniegtā informācija liecina, ka tagad citrusu tristēzas vīruss (Eiropas celmi) ir ieviesies arī reģionālajās vienībās Arta un Lakonija. Tāpēc reģionālās vienības Arta un Lakonija turpmāk vairs nebūtu atzīstamas par Grieķijas aizsargājamām zonām attiecībā uz citrusu tristēzas vīrusu (Eiropas celmiem).

| (17) | Zviedrijas teritorija ir atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz tomātu plankumainās vītes vīrusu. Zviedrija pieprasīja aizsargājamās zonas statusu atcelt, jo pastāvīgais tautsaimniecības guvums ir nepietiekams. Tāpēc Zviedrija vairs nebūtu atzīstama par aizsargājamo zonu attiecībā uz tomātu plankumainās vītes vīrusu. |
| --- | --- |

(17)

Zviedrijas teritorija ir atzīta par aizsargājamo zonu attiecībā uz tomātu plankumainās vītes vīrusu. Zviedrija pieprasīja aizsargājamās zonas statusu atcelt, jo pastāvīgais tautsaimniecības guvums ir nepietiekams. Tāpēc Zviedrija vairs nebūtu atzīstama par aizsargājamo zonu attiecībā uz tomātu plankumainās vītes vīrusu.

| (18) | Skaidrības labad būtu jāaizstāj viss Regulas (EK) Nr. 690/2008 pielikums. |
| --- | --- |

(18)

Skaidrības labad būtu jāaizstāj viss Regulas (EK) Nr. 690/2008 pielikums.

| (19) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 690/2008 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 690/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

| (20) | Konkrēti apgabali saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 690/2008 ir atzīti par aizsargājamām zonām līdz 2018. gada 30. aprīlim, tāpēc, lai nodrošinātu juridisko nepārtrauktību un izvairītos no tirdzniecības traucējumiem, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(20)

Konkrēti apgabali saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 690/2008 ir atzīti par aizsargājamām zonām līdz 2018. gada 30. aprīlim, tāpēc, lai nodrošinātu juridisko nepārtrauktību un izvairītos no tirdzniecības traucējumiem, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. maija.

| (21) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 690/2008 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 31. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem (OV L 193, 22.7.2008., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 690/2008 I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

Zonas, ko Kopienā atzīst par “aizsargājamām zonām” saistībā ar kaitīgo(-ajiem) organismu(-iem), kas iekļauts(-i) sarakstā iepretī attiecīgās zonas nosaukumam

| Kaitīgie organismi | Aizsargājamās zonas: valstu teritorijas |
| --- | --- |
| a)   Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās |
| 1. | Anthonomus grandis (Boh.) |

Kaitīgie organismi

Aizsargājamās zonas: valstu teritorijas

Kukaiņi, ērces un nematodes visās attīstības stadijās

1.

Anthonomus grandis (Boh.)

Grieķija, Spānija (Andalūzija, Katalonija, Estremadura, Mursija, Valensija)

| 2. | Bemisia tabaci Genn. (Eiropas populācijas) |
| --- | --- |

2.

Bemisia tabaci Genn. (Eiropas populācijas)

Īrija, Portugāle (Azoru salas, Iekšbeira, Piejūras Beira, apgabals starp Douru un Miņu un Trašošmonteša), Zviedrija, Apvienotā Karaliste

| 3. | Cephalcia lariciphila (Klug.) |
| --- | --- |

3.

Cephalcia lariciphila (Klug.)

Īrija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija, Menas Sala un Džērsija)

| 3.1. | Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) |
| --- | --- |

3.1.

Daktulosphaira vitifoliae (Fitch)

Kipra

| 4. | Dendroctonus micans Kugelan |
| --- | --- |

4.

Dendroctonus micans Kugelan

Īrija, Grieķija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija, Menas Sala un Džērsija)

| 4.1. | Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu |
| --- | --- |

4.1.

Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu

Īrija, Apvienotā Karaliste

| 5. | Gilpinia hercyniae (Hartig) |
| --- | --- |

5.

Gilpinia hercyniae (Hartig)

Īrija, Grieķija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija, Menas Sala un Džērsija)

| 6. | Globodera pallida (Stone) Behrens |
| --- | --- |

6.

Globodera pallida (Stone) Behrens

Latvija, Portugāle (Azoru salas), Slovēnija, Slovākija, Somija

| 6.1. | Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens |
| --- | --- |

6.1.

Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens

Portugāle (Azoru salas)

| 7. | Gonipterus scutellatus Gyll. |
| --- | --- |

7.

Gonipterus scutellatus Gyll.

Grieķija, Portugāle (Azoru salas)

| 8. | Ips amitinus Eichhof |
| --- | --- |

8.

Ips amitinus Eichhof

Īrija, Grieķija, Apvienotā Karaliste

| 9. | Ips cembrae Heer |
| --- | --- |

9.

Ips cembrae Heer

Īrija, Grieķija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija un Menas Sala)

| 10. | Ips duplicatus Sahlberg |
| --- | --- |

10.

Ips duplicatus Sahlberg

Īrija, Grieķija, Apvienotā Karaliste

| 11. | Ips sexdentatus Bőrner |
| --- | --- |

11.

Ips sexdentatus Bőrner

Īrija, Kipra, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija un Menas Sala)

| 12. | Ips typographus Heer |
| --- | --- |

12.

Ips typographus Heer

Īrija, Apvienotā Karaliste

| 13. | Leptinotarsa decemlineata Say |
| --- | --- |

13.

Leptinotarsa decemlineata Say

Īrija, Spānija (Ibisa un Menorka), Kipra, Malta, Portugāle (Azoru salas un Madeira), Somija (Ālandes, Hemes, Kimi, Pirkanmā, Satakuntas, Turku, Ūsimā rajons), Zviedrija (Blēkinges, Gotlandes, Hallandes, Kalmaras un Skones lēnes), Apvienotā Karaliste

| 14. | Liriomyza bryoniae (Kaltenbach) |
| --- | --- |

14.

Liriomyza bryoniae (Kaltenbach)

Īrija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

| 14.01. | Liriomyza huidobrensis (Blanchard) |
| --- | --- |

14.01.

Liriomyza huidobrensis (Blanchard)

Īrija (līdz 2020. gada 30. aprīlim), Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (līdz 2020. gada 30. aprīlim)

| 14.02. | Liriomyza trifolii (Burgess) |
| --- | --- |

14.02.

Liriomyza trifolii (Burgess)

Īrija (līdz 2020. gada 30. aprīlim), Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija) (līdz 2020. gada 30. aprīlim)

| 14.1. | Paysandisia archon (Burmeister) |
| --- | --- |

14.1.

Paysandisia archon (Burmeister)

Īrija, Malta, Apvienotā Karaliste

| 14.2. | Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) |
| --- | --- |

14.2.

Rhynchophorus ferrugineus (Olivier)

Īrija, Portugāle (Azoru salas), Apvienotā Karaliste

| 15. | Sternochetus mangiferae Fabricius |
| --- | --- |

15.

Sternochetus mangiferae Fabricius

Spānija (Granada un Malaga), Portugāle (Alentežu, Algarve un Madeira)

| 15.1. | Thaumetopoea pityocampa Denis & Schiffermüller |
| --- | --- |

15.1.

Thaumetopoea pityocampa Denis & Schiffermüller

Apvienotā Karaliste

| 16. | Thaumetopoea processionea L. |
| --- | --- |

16.

Thaumetopoea processionea L.

Īrija, Apvienotā Karaliste (izņemot šo vietējo pašvaldību teritorijas: Bārkinga un Degenema, Bārneta, Bezildona, Beizingstoka un Dīna, Beksli, Breknelforista, Brenta, Brentvuda, Bromli, Broksborna, Kemdena, Kāslpointa, Čelmsforda, Čiltema, Londonas Sitija, Vestminsteras Sitija, Kroli, Kroidona, Dakorama, Dārtforda, Īlinga, Īsthārfordšīra, Elmbridžas apgabals, Enfīlda, Epingforesta, Epsomas un Jūelas apgabals, Greivšema, Griniča, Gildforda, Hekni, Hemersmita un Fulema, Heringi, Hārlova, Harova, Hārta, Heiveringa, Hertsmere, Hilingdona, Horšema, Hounslova, Islingtona, Kensingtona un Čelsi, Kingstona pie Temzas, Lembeta, Lūišema, Litlesforda, Medveja, Mērtona, Midsaseksa, Molveli, Ņūema, Northārfordšīra, Redinga, Redbridža, Raigita un Bensteda, Ričmonda pie Temzas, Ranimīdas apgabals, Rašmūra, Sevenoksa, Slau, Sautbedfordšīra, Sautbaksa, Sautoksfordšīra, Sautvarka, Spelthornas apgabals, Senolbensa, Satona, Sarihīta, Tendridža, Trīriversa, Taroka, Tanbridža un Malinga, Tauerhemlitsa, Voltemforesta, Vondsvērta, Votforda, Veiverlija, Velvinhetfīlda, Vestbārkšīra, Vindzora un Meidenheda, Vokinga, Vokingema un Vikomba) (līdz 2020. gada 30. aprīlim)

Baktērijas

| 01. | ‘Candidatus Phytoplasma ulmi’ |
| --- | --- |

01.

‘Candidatus Phytoplasma ulmi’

Apvienotā Karaliste

| 1. | Curtobacterium flaccumfaciens pv. flaccumfaciens (Hedges) Col. |
| --- | --- |

1.

Curtobacterium flaccumfaciens pv. flaccumfaciens (Hedges) Col.

Grieķija, Spānija

| 2. | Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. |
| --- | --- |

2.

Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al.

| — | Igaunija, Spānija (izņemot Andalūzijas, Aragonas, Kastīlijas-Lamančas, Kastīlijas un Leonas, Estremaduras autonomos apgabalus, Madrides, Mursijas, Navarras un Larjohas autonomos apgabalus, Gipuskojas provinci (Basku zeme), Gariges, Nogeras, Pladurdžeļas, Segrias un Urdžeļas komarkas Ļeidas provincē (Katalonijas autonomajā apgabalā) un Alvoračes un Turisas pašvaldības Valensijas provincē, Altovinalopo un Vidusvinalopo komarkas Alikantes provincē (Valensijas apgabalā), Francija (Korsika), Itālija (Abruco, Bazilikata, Kalabrija, Kampānija, Lacio, Ligūrija, Marke, Molīze, Pjemonta (izņemot Buskas, Čentallo un Tarantaskas komūnas Kuneo provincē), Sardīnija, Sicīlija (izņemot Čezāro (Mesīnas province), Maniakes, Brontes, Adrano (Katānijas province) un Čenturipes, Regalbuto un Troinas (Ennas province) pašvaldības), Toskāna, Umbrija, Valle d'Aosta), Latvija, Portugāle, Somija, Apvienotā Karaliste (Menas Sala, Normandijas salas), |
| --- | --- |

—

Igaunija, Spānija (izņemot Andalūzijas, Aragonas, Kastīlijas-Lamančas, Kastīlijas un Leonas, Estremaduras autonomos apgabalus, Madrides, Mursijas, Navarras un Larjohas autonomos apgabalus, Gipuskojas provinci (Basku zeme), Gariges, Nogeras, Pladurdžeļas, Segrias un Urdžeļas komarkas Ļeidas provincē (Katalonijas autonomajā apgabalā) un Alvoračes un Turisas pašvaldības Valensijas provincē, Altovinalopo un Vidusvinalopo komarkas Alikantes provincē (Valensijas apgabalā), Francija (Korsika), Itālija (Abruco, Bazilikata, Kalabrija, Kampānija, Lacio, Ligūrija, Marke, Molīze, Pjemonta (izņemot Buskas, Čentallo un Tarantaskas komūnas Kuneo provincē), Sardīnija, Sicīlija (izņemot Čezāro (Mesīnas province), Maniakes, Brontes, Adrano (Katānijas province) un Čenturipes, Regalbuto un Troinas (Ennas province) pašvaldības), Toskāna, Umbrija, Valle d'Aosta), Latvija, Portugāle, Somija, Apvienotā Karaliste (Menas Sala, Normandijas salas),

| — | un līdz 2020. gada 30. aprīlim: Īrija (izņemot Golvejas pilsētu), Itālija (Apūlija, Lombardija (izņemot Milānas, Mantujas, Sondrio un Varēzes provinces), Veneto (izņemot Rovigo un Venēcijas provinces, Barbonas, Boara Pizāni, Kastelbaldo, Mazi, Pjačenca d'Adidžes, Santurbāno un Veskovanas komūnas Padujas provincē un apgabalu uz dienvidiem no automaģistrāles A4 Veronas provincē)), Lietuva (izņemot Babtu un Ķēdaiņu pašvaldības (Kauņas reģions)), Slovēnija (izņemot Goreņskas, Koroškas, Mariboras un Notraņskas reģionus, kā arī Lendavas un Renčes-Vogrsko kopienas (uz dienvidiem no autoceļa H4)), Slovākija (izņemot Dunajska Stredas, Hronovces, Hronske Kļačanu (Levices apriņķis), Dvoru pie Žitavas (Nove Zāmku apriņķis), Malinecas (Poltāras apriņķis), Hrhovas (Rožņavas apriņķis), Veļke Ripņanu (Topoļčanu apriņķis), Kazimīras, Luhiņas, Mali Horešas, Svetušes un Zatīnas (Trebišovas apriņķis) kopienas)) |
| --- | --- |

—

un līdz 2020. gada 30. aprīlim: Īrija (izņemot Golvejas pilsētu), Itālija (Apūlija, Lombardija (izņemot Milānas, Mantujas, Sondrio un Varēzes provinces), Veneto (izņemot Rovigo un Venēcijas provinces, Barbonas, Boara Pizāni, Kastelbaldo, Mazi, Pjačenca d'Adidžes, Santurbāno un Veskovanas komūnas Padujas provincē un apgabalu uz dienvidiem no automaģistrāles A4 Veronas provincē)), Lietuva (izņemot Babtu un Ķēdaiņu pašvaldības (Kauņas reģions)), Slovēnija (izņemot Goreņskas, Koroškas, Mariboras un Notraņskas reģionus, kā arī Lendavas un Renčes-Vogrsko kopienas (uz dienvidiem no autoceļa H4)), Slovākija (izņemot Dunajska Stredas, Hronovces, Hronske Kļačanu (Levices apriņķis), Dvoru pie Žitavas (Nove Zāmku apriņķis), Malinecas (Poltāras apriņķis), Hrhovas (Rožņavas apriņķis), Veļke Ripņanu (Topoļčanu apriņķis), Kazimīras, Luhiņas, Mali Horešas, Svetušes un Zatīnas (Trebišovas apriņķis) kopienas))

| 3. | Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al. |
| --- | --- |

3.

Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al.

Apvienotā Karaliste (līdz 2020. gada 30. aprīlim)

Sēnes

| 01. | Ceratocystis platani (J.M.Walter) Engelbr. & T.C.Harr. |
| --- | --- |

01.

Ceratocystis platani (J.M.Walter) Engelbr. & T.C.Harr.

Īrija, Apvienotā Karaliste

| 02. | Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr. |
| --- | --- |

02.

Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr.

Čehijas Republika, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste

| 1. | Glomerella gossypii Edgerton |
| --- | --- |

1.

Glomerella gossypii Edgerton

Grieķija

| 2. | Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet |
| --- | --- |

2.

Gremmeniella abietina (Lag.) Morelet

Īrija

| 3. | Hypoxylon mammatum (Wahlenberg) J. Miller |
| --- | --- |

3.

Hypoxylon mammatum (Wahlenberg) J. Miller

Īrija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

Vīrusi un vīrusiem līdzīgi organismi

| 1. | Biešu nekrotiskās dzīslu dzeltēšanas vīruss |
| --- | --- |

1.

Biešu nekrotiskās dzīslu dzeltēšanas vīruss

Īrija, Francija (Bretaņa), Portugāle (Azoru salas), Somija, Apvienotā Karaliste (Ziemeļīrija)

| 3. | Citrusu tristēzas vīruss (Eiropas celmi) |
| --- | --- |

3.

Citrusu tristēzas vīruss (Eiropas celmi)

Grieķija (izņemot Argolidas, Artas, Hanjas un Lakonijas reģionālās pārvaldes vienības), Malta, Portugāle (izņemot Algarvi, Madeiru un Odemiras pašvaldību Alentežu reģionā)

| 4. | Vīnogulāju Flavescence Dorée MLO |
| --- | --- |

4.

Vīnogulāju Flavescence Dorée MLO

Čehijas Republika, Francija (Elzasa, Šampaņa-Ardēni, Pikardija (Ēnas departaments), Ildefransa (Sitrī, Nanteijsīrmarnas un Saasīsīrmarnas komūnas) un Lotringa), Itālija (Apūlija, Sardīnija un Bazilikata)

---

LĒMUMI

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/9

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/792

(2018. gada 28. maijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 30. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2237 (4)
  Heléne FRITZON kundzi locekļa amatā aizstāja Katrin STJERNFEDT JAMMEH kundze. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 30. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2237 (4)
  Heléne FRITZON kundzi locekļa amatā aizstāja Katrin STJERNFEDT JAMMEH kundze.

| (2) | Pēc Reģionu komitejas locekles Katrin STJERNFELDT JAMMEH kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Reģionu komitejas locekles Katrin STJERNFELDT JAMMEH kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelta:

| — | Carina NILSSON kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun. |
| --- | --- |

—

Carina NILSSON kundze, Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2018. gada 28. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. KARANIKOLOV

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2237 (2017. gada 30. novembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas divus locekļus, ko izvirzījusi Zviedrijas Karaliste (OV L 320, 6.12.2017., 10. lpp.).

4

---

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/793

(2018. gada 28. maijs)

par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) finansētajiem izdevumiem 2017. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3174)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 51. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem, kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai vajadzīgā informācija un revīzijas atzinums par pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību, kā arī sertifikācijas struktūru sagatavotie ziņojumi, ir jāveic tās pašas regulas 7. pantā minēto maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem, kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai vajadzīgā informācija un revīzijas atzinums par pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību, kā arī sertifikācijas struktūru sagatavotie ziņojumi, ir jāveic tās pašas regulas 7. pantā minēto maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 39. pantu lauksaimniecības finanšu gads sākas “N – 1” gada 16. oktobrī un beidzas “N” gada 15. oktobrī. Lai grāmatojumu noskaidrošanā, ko veic par 2017. finanšu gadu, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izdevumu atsauces periodu salāgotu ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) atsauces periodu, būtu jāņem vērā izdevumi, kas dalībvalstīm radušies no 2016. gada 16. oktobra līdz 2017. gada 15. oktobrim, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (2) 11. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 39. pantu lauksaimniecības finanšu gads sākas “N – 1” gada 16. oktobrī un beidzas “N” gada 15. oktobrī. Lai grāmatojumu noskaidrošanā, ko veic par 2017. finanšu gadu, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izdevumu atsauces periodu salāgotu ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) atsauces periodu, būtu jāņem vērā izdevumi, kas dalībvalstīm radušies no 2016. gada 16. oktobra līdz 2017. gada 15. oktobrim, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (2) 11. panta 1. punktā.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 33. panta 2. punkta otrajā daļā ir paredzēts, ka summas, kas saskaņā ar minētās regulas 33. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas, nosaka, attiecīgajā finanšu gadā veiktos starpposma maksājumus atskaitot no izdevumiem, kas saskaņā ar 33. panta 1. punktu ir atzīti attiecībā uz to pašu gadu. Komisijai minētā summa jāatskaita no nākamā starpposma maksājuma vai jāpieskaita tam. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 33. panta 2. punkta otrajā daļā ir paredzēts, ka summas, kas saskaņā ar minētās regulas 33. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas, nosaka, attiecīgajā finanšu gadā veiktos starpposma maksājumus atskaitot no izdevumiem, kas saskaņā ar 33. panta 1. punktu ir atzīti attiecībā uz to pašu gadu. Komisijai minētā summa jāatskaita no nākamā starpposma maksājuma vai jāpieskaita tam.

| (4) | Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un pirms 2018. gada 30. aprīļa paziņojusi tām pārbaužu rezultātus kopā ar nepieciešamajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un pirms 2018. gada 30. aprīļa paziņojusi tām pārbaužu rezultātus kopā ar nepieciešamajiem grozījumiem.

| (5) | Konkrētu maksājumu aģentūru gada pārskati un tiem pievienotie dokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību. |
| --- | --- |

(5)

Konkrētu maksājumu aģentūru gada pārskati un tiem pievienotie dokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību.

| (6) | Saistībā ar dažu citu maksājumu aģentūru iesniegto informāciju ir vajadzīgs papildu izziņas darbs, un tāpēc to grāmatojumus šajā lēmumā noskaidrot nevar. |
| --- | --- |

(6)

Saistībā ar dažu citu maksājumu aģentūru iesniegto informāciju ir vajadzīgs papildu izziņas darbs, un tāpēc to grāmatojumus šajā lēmumā noskaidrot nevar.

| (7) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (3) 83. pantu starpposma maksājumu termiņu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 36. panta 5. punktā, var pārtraukt uz laikposmu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, lai veiktu papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka šie maksājumi ir saistīti ar pārkāpumu, kuram ir nopietnas finansiālas sekas. Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus vai termiņa neievērošanu, Komisijai, pieņemot šo lēmumu, būtu jāņem vērā summas, kuru izmaksa ir pārtraukta. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (3) 83. pantu starpposma maksājumu termiņu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 36. panta 5. punktā, var pārtraukt uz laikposmu, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, lai veiktu papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka šie maksājumi ir saistīti ar pārkāpumu, kuram ir nopietnas finansiālas sekas. Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus vai termiņa neievērošanu, Komisijai, pieņemot šo lēmumu, būtu jāņem vērā summas, kuru izmaksa ir pārtraukta.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu, ja pārkāpuma summa nav atgūta četru gadu laikā pēc atgūšanas pieprasījuma dienas vai astoņu gadu laikā pēc prasības iesniegšanas valsts tiesā, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā ir noteikts, ka gada pārskatiem, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 29. pantu, dalībvalstis pievieno apliecinātu tabulu, kurā norādītas summas, kas tām jāsedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu. Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014 ir noteikumi par to, kā īstenojams dalībvalstu pienākums ziņot par atgūstamajām summām. Tabulas paraugs, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai sniegtu informāciju par atgūstamajām summām, ir sniegts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 II pielikumā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai būtu jālemj par tādas neatgūšanas finansiālajām sekām, kas saistīta ar pārkāpumiem, kuri ir senāki par attiecīgi četriem vai astoņiem gadiem. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu, ja pārkāpuma summa nav atgūta četru gadu laikā pēc atgūšanas pieprasījuma dienas vai astoņu gadu laikā pēc prasības iesniegšanas valsts tiesā, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā ir noteikts, ka gada pārskatiem, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 29. pantu, dalībvalstis pievieno apliecinātu tabulu, kurā norādītas summas, kas tām jāsedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu. Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014 ir noteikumi par to, kā īstenojams dalībvalstu pienākums ziņot par atgūstamajām summām. Tabulas paraugs, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai sniegtu informāciju par atgūstamajām summām, ir sniegts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 II pielikumā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai būtu jālemj par tādas neatgūšanas finansiālajām sekām, kas saistīta ar pārkāpumiem, kuri ir senāki par attiecīgi četriem vai astoņiem gadiem.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 3. punktu dalībvalstis, pienācīgi to pamatojot, var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, kopā pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc atgūšanas pieprasījuma datuma vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tā, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām būtu jāsedz no Savienības budžeta. Gan summas, par kurām dalībvalsts pieņem lēmumu neturpināt atgūšanu, gan minētā lēmuma pamatojums ir norādīts kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā saistībā ar tās 102. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu. Tātad šīs summas nebūtu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm, un tāpēc tās būtu jāsedz no Savienības budžeta. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 3. punktu dalībvalstis, pienācīgi to pamatojot, var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, kopā pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc atgūšanas pieprasījuma datuma vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tā, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām būtu jāsedz no Savienības budžeta. Gan summas, par kurām dalībvalsts pieņem lēmumu neturpināt atgūšanu, gan minētā lēmuma pamatojums ir norādīts kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā saistībā ar tās 102. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu. Tātad šīs summas nebūtu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm, un tāpēc tās būtu jāsedz no Savienības budžeta.

| (10) | Vēl ir palikušas summas, kas dalībvalstīm Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā jāsedz saistībā ar ELFLA 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Tās ir norādītas III pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Vēl ir palikušas summas, kas dalībvalstīm Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā jāsedz saistībā ar ELFLA 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Tās ir norādītas III pielikumā.

| (11) | Regulas (ES) Nr. 1306/2013 36. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka starpposma maksājumi jāveic, nepārsniedzot kopējo paredzēto ELFLA finansiālo ieguldījumu. Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 23. panta 2. punktam, ja izdevumu deklarāciju kopsumma pārsniedz lauku attīstības programmai paredzētā ieguldījuma kopsummu, maksājamo summu samazina līdz paredzētajam apjomam, neskarot Regulas (ES) Nr. 1306/2013 34. panta 2. punktā noteikto maksimālo apjomu. Komisija samazināto summu atlīdzina vēlāk pēc grozītā finanšu plāna pieņemšanas vai plānošanas perioda noslēgumā. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (ES) Nr. 1306/2013 36. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka starpposma maksājumi jāveic, nepārsniedzot kopējo paredzēto ELFLA finansiālo ieguldījumu. Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 23. panta 2. punktam, ja izdevumu deklarāciju kopsumma pārsniedz lauku attīstības programmai paredzētā ieguldījuma kopsummu, maksājamo summu samazina līdz paredzētajam apjomam, neskarot Regulas (ES) Nr. 1306/2013 34. panta 2. punktā noteikto maksimālo apjomu. Komisija samazināto summu atlīdzina vēlāk pēc grozītā finanšu plāna pieņemšanas vai plānošanas perioda noslēgumā.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu Komisija, ņemot vērā izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem, jau ir samazinājusi vai apturējusi vairākus starpposma maksājumus par 2017. finanšu gadu. Pieņemot šo lēmumu, Komisijai būtu jāņem vērā uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. panta pamata samazinātās vai apturētās summas, lai nepieļautu maksāšanu bez pamata vai nelaikā vai tādu summu atmaksāšanu, kam vēlāk nāktos piemērot finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu Komisija, ņemot vērā izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem, jau ir samazinājusi vai apturējusi vairākus starpposma maksājumus par 2017. finanšu gadu. Pieņemot šo lēmumu, Komisijai būtu jāņem vērā uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. panta pamata samazinātās vai apturētās summas, lai nepieļautu maksāšanu bez pamata vai nelaikā vai tādu summu atmaksāšanu, kam vēlāk nāktos piemērot finanšu korekcijas.

| (13) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu šis lēmums neskar turpmākos lēmumus, kurus Komisija var pieņemt, lai izslēgtu no Savienības finansējuma izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem, |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu šis lēmums neskar turpmākos lēmumus, kurus Komisija var pieņemt, lai izslēgtu no Savienības finansējuma izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu ir noskaidroti dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumi, kas saistīti ar izdevumiem, kurus Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) finansējis attiecībā uz 2017. finanšu gadu un kuri ir saistīti ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu, izņemot 2. pantā minēto maksājumu aģentūru grāmatojumus.

Summas, kas atbilstīgi šim lēmumam ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas saskaņā ar katru lauku attīstības programmu, ir noteiktas I pielikumā.

2. pants

Attiecībā uz 2017. finanšu gadu šis lēmums neaptver II pielikumā norādīto dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumus, kas attiecas uz ELFLA finansētajiem lauku attīstības programmu izdevumiem, kuri ir saistīti ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu, un par tiem tiks pieņemts turpmāks lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu.

3. pants

Summas, kas dalībvalstīm Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā jāsedz saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), proti, šā fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodu un 2007.–2013. gada plānošanas periodu, ir norādītas šā lēmuma III pielikumā.

4. pants

Šis lēmums neskar turpmākus atbilstības noskaidrošanas lēmumus, kurus Komisija var pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 28. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

NOSKAIDROTIE ELFLA IZDEVUMI ATBILSTOŠI KATRAI LAUKU ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAI 2017. FINANŠU GADAM

NO DALĪBVALSTS ATGŪSTAMĀ VAI TAI IZMAKSĀJAMĀ SUMMA ATBILSTOŠI KATRAI PROGRAMMAI

Apstiprinātās programmas un deklarētie izdevumi attiecībā uz ELFLA 2014.–2020. gadam

| (EUR) |
| --- |
| DV | CCI | 2017. gada izdevumi | Korekcijas | Kopā | Summas, ko nevar izmantot atkārtoti | 2017. finanšu gada apstiprinātā noskaidrotā summa | Starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) |
| | | i | ii | iii = i + ii | iv | v = iii – iv | vi | vii = v – vi |
| AT | 2014AT06RDNP001 | 478 397 731,67 | | 478 397 731,67 | | 478 397 731,67 | 478 484 312,41 | – 86 580,74 |
| BE | 2014BE06RDRP001 | 14 116 035,12 | | 14 116 035,12 | | 14 116 035,12 | 14 116 020,99 | 14,13 |
| BE | 2014BE06RDRP002 | 23 185 996,14 | | 23 185 996,14 | | 23 185 996,14 | 22 924 377,26 | 261 618,88 |
| BG | 2014BG06RDNP001 | 194 155 360,31 | | 194 155 360,31 | | 194 155 360,31 | 194 514 061,71 | – 358 701,40 |
| CY | 2014CY06RDNP001 | 14 583 607,33 | | 14 583 607,33 | | 14 583 607,33 | 14 601 650,41 | – 18 043,08 |
| CZ | 2014CZ06RDNP001 | 260 439 728,70 | | 260 439 728,70 | | 260 439 728,70 | 259 405 974,77 | 1 033 753,93 |
| DE | 2014DE06RDRN001 | 847 676,47 | | 847 676,47 | | 847 676,47 | 847 676,48 | – 0,01 |
| DE | 2014DE06RDRP003 | 84 033 821,64 | | 84 033 821,64 | | 84 033 821,64 | 84 034 786,45 | – 964,81 |
| DE | 2014DE06RDRP004 | 202 106 079,18 | | 202 106 079,18 | | 202 106 079,18 | 202 106 079,18 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP007 | 87 240 337,67 | | 87 240 337,67 | | 87 240 337,67 | 87 240 388,46 | – 50,79 |
| DE | 2014DE06RDRP010 | 40 262 191,26 | | 40 262 191,26 | | 40 262 191,26 | 40 262 191,26 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP011 | 89 292 124,14 | | 89 292 124,14 | | 89 292 124,14 | 89 292 124,14 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP012 | 85 047 512,95 | | 85 047 512,95 | | 85 047 512,95 | 85 047 512,95 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP015 | 64 552 926,48 | | 64 552 926,48 | | 64 552 926,48 | 64 552 926,48 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP017 | 19 829 188,13 | | 19 829 188,13 | | 19 829 188,13 | 19 829 188,13 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP018 | 3 683 036,58 | | 3 683 036,58 | | 3 683 036,58 | 3 683 036,58 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP019 | 77 775 501,44 | | 77 775 501,44 | | 77 775 501,44 | 77 774 863,41 | 638,03 |
| DE | 2014DE06RDRP020 | 57 136 841,47 | | 57 136 841,47 | | 57 136 841,47 | 57 136 841,47 | 0,00 |
| DE | 2014DE06RDRP021 | 44 501 423,11 | | 44 501 423,11 | | 44 501 423,11 | 44 500 563,13 | 859,98 |
| DE | 2014DE06RDRP023 | 94 645 203,69 | | 94 645 203,69 | | 94 645 203,69 | 94 645 203,76 | – 0,07 |
| EE | 2014EE06RDNP001 | 99 400 399,57 | | 99 400 399,57 | | 99 400 399,57 | 99 412 908,03 | – 12 508,46 |
| ES | 2014ES06RDNP001 | 11 130 468,90 | | 11 130 468,90 | | 11 130 468,90 | 11 427 505,14 | – 297 036,24 |
| ES | 2014ES06RDRP001 | 133 362 972,15 | | 133 362 972,15 | | 133 362 972,15 | 133 362 895,71 | 76,44 |
| ES | 2014ES06RDRP002 | 54 019 842,33 | | 54 019 842,33 | | 54 019 842,33 | 54 021 889,24 | – 2 046,91 |
| ES | 2014ES06RDRP003 | 24 059 289,70 | | 24 059 289,70 | | 24 059 289,70 | 24 058 133,46 | 1 156,24 |
| ES | 2014ES06RDRP004 | 7 438 202,41 | | 7 438 202,41 | | 7 438 202,41 | 7 438 202,28 | 0,13 |
| ES | 2014ES06RDRP006 | 15 454 254,68 | | 15 454 254,68 | | 15 454 254,68 | 15 454 254,26 | 0,42 |
| ES | 2014ES06RDRP007 | 72 883 605,94 | | 72 883 605,94 | | 72 883 605,94 | 72 881 227,26 | 2 378,68 |
| ES | 2014ES06RDRP008 | 89 312 043,14 | | 89 312 043,14 | | 89 312 043,14 | 89 305 608,68 | 6 434,46 |
| ES | 2014ES06RDRP009 | 39 910 753,58 | | 39 910 753,58 | | 39 910 753,58 | 39 910 751,94 | 1,64 |
| ES | 2014ES06RDRP010 | 62 017 455,91 | | 62 017 455,91 | | 62 017 455,91 | 62 017 430,94 | 24,97 |
| ES | 2014ES06RDRP011 | 103 801 455,51 | | 103 801 455,51 | | 103 801 455,51 | 103 801 425,09 | 30,42 |
| ES | 2014ES06RDRP012 | 1 060 083,85 | | 1 060 083,85 | | 1 060 083,85 | 1 060 083,85 | 0,00 |
| ES | 2014ES06RDRP013 | 24 966 783,83 | | 24 966 783,83 | | 24 966 783,83 | 24 966 780,75 | 3,08 |
| ES | 2014ES06RDRP014 | 12 760 386,72 | | 12 760 386,72 | | 12 760 386,72 | 12 760 386,67 | 0,05 |
| ES | 2014ES06RDRP015 | 18 088 437,72 | | 18 088 437,72 | | 18 088 437,72 | 18 088 449,94 | – 12,22 |
| ES | 2014ES06RDRP016 | 8 991 760,03 | | 8 991 760,03 | | 8 991 760,03 | 8 991 757,28 | 2,75 |
| ES | 2014ES06RDRP017 | 13 777 646,10 | | 13 777 646,10 | | 13 777 646,10 | 13 777 644,71 | 1,39 |
| FI | 2014FI06RDRP001 | 315 496 116,90 | | 315 496 116,90 | | 315 496 116,90 | 315 496 174,40 | – 57,50 |
| FI | 2014FI06RDRP002 | 3 712 306,45 | | 3 712 306,45 | | 3 712 306,45 | 3 712 306,45 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDNP001 | 100 121 898,44 | | 100 121 898,44 | | 100 121 898,44 | 100 121 898,44 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRN001 | 300 373,57 | | 300 373,57 | | 300 373,57 | 300 373,57 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP001 | 2 363 536,33 | | 2 363 536,33 | | 2 363 536,33 | 2 363 536,33 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP002 | 3 369 301,72 | | 3 369 301,72 | | 3 369 301,72 | 3 369 301,70 | 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP003 | 4 661 378,08 | | 4 661 378,08 | | 4 661 378,08 | 4 661 378,08 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP004 | 22 077 591,68 | | 22 077 591,68 | | 22 077 591,68 | 22 077 591,68 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP006 | 1 556 396,94 | | 1 556 396,94 | | 1 556 396,94 | 1 556 396,94 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP011 | 1 410 258,78 | | 1 410 258,78 | | 1 410 258,78 | 1 410 258,78 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP021 | 14 971 960,69 | | 14 971 960,69 | | 14 971 960,69 | 14 971 960,69 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP022 | 3 132 461,41 | | 3 132 461,41 | | 3 132 461,41 | 3 132 461,40 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP023 | 3 239 902,32 | | 3 239 902,32 | | 3 239 902,32 | 3 239 902,32 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP024 | 36 629 807,86 | | 36 629 807,86 | | 36 629 807,86 | 36 629 807,85 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP025 | 26 364 953,09 | | 26 364 953,09 | | 26 364 953,09 | 26 364 953,07 | 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP026 | 91 192 470,84 | | 91 192 470,84 | | 91 192 470,84 | 91 192 470,83 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP031 | 3 974 536,66 | | 3 974 536,66 | | 3 974 536,66 | 3 974 536,67 | – 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP041 | 36 233 518,95 | | 36 233 518,95 | | 36 233 518,95 | 36 233 518,94 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP042 | 7 728 741,09 | | 7 728 741,09 | | 7 728 741,09 | 7 728 741,09 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP043 | 82 691 430,20 | | 82 691 430,20 | | 82 691 430,20 | 82 691 430,20 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP052 | 21 113 755,92 | | 21 113 755,92 | | 21 113 755,92 | 21 113 755,89 | 0,03 |
| FR | 2014FR06RDRP053 | 14 629 279,53 | | 14 629 279,53 | | 14 629 279,53 | 14 629 279,52 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP054 | 40 044 044,76 | | 40 044 044,76 | | 40 044 044,76 | 40 044 044,78 | – 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP072 | 99 246 766,05 | | 99 246 766,05 | | 99 246 766,05 | 99 246 766,07 | – 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP073 | 299 144 894,30 | | 299 144 894,30 | | 299 144 894,30 | 299 144 894,32 | – 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP074 | 131 740 730,76 | | 131 740 730,76 | | 131 740 730,76 | 131 740 730,75 | 0,01 |
| FR | 2014FR06RDRP082 | 211 700 551,52 | | 211 700 551,52 | | 211 700 551,52 | 211 700 551,49 | 0,03 |
| FR | 2014FR06RDRP083 | 275 379 990,89 | | 275 379 990,89 | | 275 379 990,89 | 275 379 990,89 | 0,00 |
| FR | 2014FR06RDRP091 | 100 704 933,82 | | 100 704 933,82 | | 100 704 933,82 | 100 704 933,84 | – 0,02 |
| FR | 2014FR06RDRP093 | 93 815 042,46 | | 93 815 042,46 | | 93 815 042,46 | 93 815 042,46 | 0,00 |
| EL | 2014GR06RDNP001 | 704 894 686,51 | | 704 894 686,51 | | 704 894 686,51 | 704 894 534,74 | 151,77 |
| HR | 2014HR06RDNP001 | 149 952 582,49 | | 149 952 582,49 | | 149 952 582,49 | 150 169 700,88 | – 217 118,39 |
| HU | 2014HU06RDNP001 | 196 592 489,13 | | 196 592 489,13 | | 196 592 489,13 | 196 592 509,26 | – 20,13 |
| IE | 2014IE06RDNP001 | 254 483 447,08 | | 254 483 447,08 | | 254 483 447,08 | 254 477 770,89 | 5 676,19 |
| IT | 2014IT06RDNP001 | 40 564 508,43 | | 40 564 508,43 | | 40 564 508,43 | 40 564 552,40 | – 43,97 |
| IT | 2014IT06RDRN001 | 977,28 | | 977,28 | | 977,28 | 977,28 | 0,00 |
| IT | 2014IT06RDRP001 | 8 874 305,75 | | 8 874 305,75 | | 8 874 305,75 | 8 874 567,78 | – 262,03 |
| IT | 2014IT06RDRP002 | 23 788 928,02 | | 23 788 928,02 | | 23 788 928,02 | 23 788 927,94 | 0,08 |
| IT | 2014IT06RDRP003 | 46 200 832,29 | | 46 200 832,29 | | 46 200 832,29 | 46 200 788,50 | 43,79 |
| IT | 2014IT06RDRP004 | 2 806 426,92 | | 2 806 426,92 | | 2 806 426,92 | 2 806 697,30 | – 270,38 |
| IT | 2014IT06RDRP005 | 18 865 941,92 | | 18 865 941,92 | | 18 865 941,92 | 18 868 840,76 | – 2 898,84 |
| IT | 2014IT06RDRP006 | 1 534 285,21 | | 1 534 285,21 | | 1 534 285,21 | 1 534 667,84 | – 382,63 |
| IT | 2014IT06RDRP007 | 28 727 343,78 | | 28 727 343,78 | | 28 727 343,78 | 28 764 913,04 | – 37 569,26 |
| IT | 2014IT06RDRP008 | 15 287 214,93 | | 15 287 214,93 | | 15 287 214,93 | 15 287 416,95 | – 202,02 |
| IT | 2014IT06RDRP009 | 33 120 912,73 | | 33 120 912,73 | | 33 120 912,73 | 33 121 036,06 | – 123,33 |
| IT | 2014IT06RDRP010 | 45 484 848,30 | | 45 484 848,30 | | 45 484 848,30 | 45 484 862,45 | – 14,15 |
| IT | 2014IT06RDRP011 | 13 438 549,33 | | 13 438 549,33 | | 13 438 549,33 | 13 438 548,84 | 0,49 |
| IT | 2014IT06RDRP012 | 44 069 542,90 | | 44 069 542,90 | | 44 069 542,90 | 44 075 357,69 | – 5 814,79 |
| IT | 2014IT06RDRP013 | 3 098 089,21 | | 3 098 089,21 | | 3 098 089,21 | 3 098 146,33 | – 57,12 |
| IT | 2014IT06RDRP014 | 83 036 894,24 | | 83 036 894,24 | | 83 036 894,24 | 83 036 894,35 | – 0,11 |
| IT | 2014IT06RDRP015 | 6 701 799,96 | | 6 701 799,96 | | 6 701 799,96 | 6 702 178,75 | – 378,79 |
| IT | 2014IT06RDRP016 | 61 096 993,40 | | 61 096 993,40 | | 61 096 993,40 | 61 108 709,19 | – 11 715,79 |
| IT | 2014IT06RDRP017 | 19 528 912,41 | | 19 528 912,41 | | 19 528 912,41 | 19 528 912,90 | – 0,49 |
| IT | 2014IT06RDRP019 | 40 686 895,09 | | 40 686 895,09 | | 40 686 895,09 | 40 687 623,74 | – 728,65 |
| IT | 2014IT06RDRP020 | 46 987 331,20 | | 46 987 331,20 | | 46 987 331,20 | 46 988 100,86 | – 769,66 |
| IT | 2014IT06RDRP021 | 135 506 692,90 | | 135 506 692,90 | | 135 506 692,90 | 135 538 241,16 | – 31 548,26 |
| LT | 2014LT06RDNP001 | 253 974 528,53 | | 253 974 528,53 | | 253 974 528,53 | 253 974 582,76 | – 54,23 |
| LU | 2014LU06RDNP001 | 8 918 895,78 | | 8 918 895,78 | | 8 918 895,78 | 8 812 078,76 | 106 817,02 |
| LV | 2014LV06RDNP001 | 162 496 968,70 | | 162 496 968,70 | | 162 496 968,70 | 162 496 968,70 | 0,00 |
| MT | 2014MT06RDNP001 | 2 170 944,28 | | 2 170 944,28 | | 2 170 944,28 | 2 170 973,36 | – 29,08 |
| NL | 2014NL06RDNP001 | 57 608 890,90 | | 57 608 890,90 | | 57 608 890,90 | 57 608 528,55 | 362,35 |
| PL | 2014PL06RDNP001 | 573 603 683,32 | | 573 603 683,32 | | 573 603 683,32 | 573 605 136,61 | – 1 453,29 |
| PT | 2014PT06RDRP001 | 40 591 687,21 | | 40 591 687,21 | | 40 591 687,21 | 40 591 287,69 | 399,52 |
| PT | 2014PT06RDRP002 | 468 845 467,33 | | 468 845 467,33 | | 468 845 467,33 | 468 844 377,37 | 1 089,96 |
| PT | 2014PT06RDRP003 | 15 384 146,74 | | 15 384 146,74 | | 15 384 146,74 | 15 384 144,04 | 2,70 |
| RO | 2014RO06RDNP001 | 1 550 387 153,79 | – 7 674 875,25 | 1 542 712 278,54 | | 1 542 712 278,54 | 1 542 816 218,84 | – 103 940,30 |
| SE | 2014SE06RDNP001 | 104 275 242,46 | | 104 275 242,46 | | 104 275 242,46 | 104 276 388,48 | – 1 146,02 |
| SI | 2014SI06RDNP001 | 80 270 639,58 | | 80 270 639,58 | | 80 270 639,58 | 80 270 674,15 | – 34,57 |
| SK | 2014SK06RDNP001 | 167 863 129,03 | | 167 863 129,03 | | 167 863 129,03 | 167 863 195,69 | – 66,66 |
| UK | 2014UK06RDRP001 | 374 056 682,70 | | 374 056 682,70 | | 374 056 682,70 | 374 089 621,24 | – 32 938,54 |
| UK | 2014UK06RDRP002 | 16 450 919,98 | | 16 450 919,98 | | 16 450 919,98 | 16 450 370,55 | 549,43 |
| UK | 2014UK06RDRP003 | 88 991 847,54 | 43 923,38 | 89 035 770,92 | | 89 035 770,92 | 89 251 291,63 | – 215 520,71 |
| UK | 2014UK06RDRP004 | 62 590 710,66 | | 62 590 710,66 | | 62 590 710,66 | 62 590 711,40 | – 0,74 |

(EUR)

DV

CCI

2017. gada izdevumi

Korekcijas

Kopā

Summas, ko nevar izmantot atkārtoti

2017. finanšu gada apstiprinātā noskaidrotā summa

Starpposma maksājumi, kas atmaksāti dalībvalstij par finanšu gadu

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+)

i

ii

iii = i + ii

iv

v = iii – iv

vi

vii = v – vi

AT

2014AT06RDNP001

478 397 731,67

478 397 731,67

478 397 731,67

478 484 312,41

– 86 580,74

BE

2014BE06RDRP001

14 116 035,12

14 116 035,12

14 116 035,12

14 116 020,99

14,13

BE

2014BE06RDRP002

23 185 996,14

23 185 996,14

23 185 996,14

22 924 377,26

261 618,88

BG

2014BG06RDNP001

194 155 360,31

194 155 360,31

194 155 360,31

194 514 061,71

– 358 701,40

CY

2014CY06RDNP001

14 583 607,33

14 583 607,33

14 583 607,33

14 601 650,41

– 18 043,08

CZ

2014CZ06RDNP001

260 439 728,70

260 439 728,70

260 439 728,70

259 405 974,77

1 033 753,93

DE

2014DE06RDRN001

847 676,47

847 676,47

847 676,47

847 676,48

– 0,01

DE

2014DE06RDRP003

84 033 821,64

84 033 821,64

84 033 821,64

84 034 786,45

– 964,81

DE

2014DE06RDRP004

202 106 079,18

202 106 079,18

202 106 079,18

202 106 079,18

0,00

DE

2014DE06RDRP007

87 240 337,67

87 240 337,67

87 240 337,67

87 240 388,46

– 50,79

DE

2014DE06RDRP010

40 262 191,26

40 262 191,26

40 262 191,26

40 262 191,26

0,00

DE

2014DE06RDRP011

89 292 124,14

89 292 124,14

89 292 124,14

89 292 124,14

0,00

DE

2014DE06RDRP012

85 047 512,95

85 047 512,95

85 047 512,95

85 047 512,95

0,00

DE

2014DE06RDRP015

64 552 926,48

64 552 926,48

64 552 926,48

64 552 926,48

0,00

DE

2014DE06RDRP017

19 829 188,13

19 829 188,13

19 829 188,13

19 829 188,13

0,00

DE

2014DE06RDRP018

3 683 036,58

3 683 036,58

3 683 036,58

3 683 036,58

0,00

DE

2014DE06RDRP019

77 775 501,44

77 775 501,44

77 775 501,44

77 774 863,41

638,03

DE

2014DE06RDRP020

57 136 841,47

57 136 841,47

57 136 841,47

57 136 841,47

0,00

DE

2014DE06RDRP021

44 501 423,11

44 501 423,11

44 501 423,11

44 500 563,13

859,98

DE

2014DE06RDRP023

94 645 203,69

94 645 203,69

94 645 203,69

94 645 203,76

– 0,07

EE

2014EE06RDNP001

99 400 399,57

99 400 399,57

99 400 399,57

99 412 908,03

– 12 508,46

ES

2014ES06RDNP001

11 130 468,90

11 130 468,90

11 130 468,90

11 427 505,14

– 297 036,24

ES

2014ES06RDRP001

133 362 972,15

133 362 972,15

133 362 972,15

133 362 895,71

76,44

ES

2014ES06RDRP002

54 019 842,33

54 019 842,33

54 019 842,33

54 021 889,24

– 2 046,91

ES

2014ES06RDRP003

24 059 289,70

24 059 289,70

24 059 289,70

24 058 133,46

1 156,24

ES

2014ES06RDRP004

7 438 202,41

7 438 202,41

7 438 202,41

7 438 202,28

0,13

ES

2014ES06RDRP006

15 454 254,68

15 454 254,68

15 454 254,68

15 454 254,26

0,42

ES

2014ES06RDRP007

72 883 605,94

72 883 605,94

72 883 605,94

72 881 227,26

2 378,68

ES

2014ES06RDRP008

89 312 043,14

89 312 043,14

89 312 043,14

89 305 608,68

6 434,46

ES

2014ES06RDRP009

39 910 753,58

39 910 753,58

39 910 753,58

39 910 751,94

1,64

ES

2014ES06RDRP010

62 017 455,91

62 017 455,91

62 017 455,91

62 017 430,94

24,97

ES

2014ES06RDRP011

103 801 455,51

103 801 455,51

103 801 455,51

103 801 425,09

30,42

ES

2014ES06RDRP012

1 060 083,85

1 060 083,85

1 060 083,85

1 060 083,85

0,00

ES

2014ES06RDRP013

24 966 783,83

24 966 783,83

24 966 783,83

24 966 780,75

3,08

ES

2014ES06RDRP014

12 760 386,72

12 760 386,72

12 760 386,72

12 760 386,67

0,05

ES

2014ES06RDRP015

18 088 437,72

18 088 437,72

18 088 437,72

18 088 449,94

– 12,22

ES

2014ES06RDRP016

8 991 760,03

8 991 760,03

8 991 760,03

8 991 757,28

2,75

ES

2014ES06RDRP017

13 777 646,10

13 777 646,10

13 777 646,10

13 777 644,71

1,39

FI

2014FI06RDRP001

315 496 116,90

315 496 116,90

315 496 116,90

315 496 174,40

– 57,50

FI

2014FI06RDRP002

3 712 306,45

3 712 306,45

3 712 306,45

3 712 306,45

0,00

FR

2014FR06RDNP001

100 121 898,44

100 121 898,44

100 121 898,44

100 121 898,44

0,00

FR

2014FR06RDRN001

300 373,57

300 373,57

300 373,57

300 373,57

0,00

FR

2014FR06RDRP001

2 363 536,33

2 363 536,33

2 363 536,33

2 363 536,33

0,00

FR

2014FR06RDRP002

3 369 301,72

3 369 301,72

3 369 301,72

3 369 301,70

0,02

FR

2014FR06RDRP003

4 661 378,08

4 661 378,08

4 661 378,08

4 661 378,08

0,00

FR

2014FR06RDRP004

22 077 591,68

22 077 591,68

22 077 591,68

22 077 591,68

0,00

FR

2014FR06RDRP006

1 556 396,94

1 556 396,94

1 556 396,94

1 556 396,94

0,00

FR

2014FR06RDRP011

1 410 258,78

1 410 258,78

1 410 258,78

1 410 258,78

0,00

FR

2014FR06RDRP021

14 971 960,69

14 971 960,69

14 971 960,69

14 971 960,69

0,00

FR

2014FR06RDRP022

3 132 461,41

3 132 461,41

3 132 461,41

3 132 461,40

0,01

FR

2014FR06RDRP023

3 239 902,32

3 239 902,32

3 239 902,32

3 239 902,32

0,00

FR

2014FR06RDRP024

36 629 807,86

36 629 807,86

36 629 807,86

36 629 807,85

0,01

FR

2014FR06RDRP025

26 364 953,09

26 364 953,09

26 364 953,09

26 364 953,07

0,02

FR

2014FR06RDRP026

91 192 470,84

91 192 470,84

91 192 470,84

91 192 470,83

0,01

FR

2014FR06RDRP031

3 974 536,66

3 974 536,66

3 974 536,66

3 974 536,67

– 0,01

FR

2014FR06RDRP041

36 233 518,95

36 233 518,95

36 233 518,95

36 233 518,94

0,01

FR

2014FR06RDRP042

7 728 741,09

7 728 741,09

7 728 741,09

7 728 741,09

0,00

FR

2014FR06RDRP043

82 691 430,20

82 691 430,20

82 691 430,20

82 691 430,20

0,00

FR

2014FR06RDRP052

21 113 755,92

21 113 755,92

21 113 755,92

21 113 755,89

0,03

FR

2014FR06RDRP053

14 629 279,53

14 629 279,53

14 629 279,53

14 629 279,52

0,01

FR

2014FR06RDRP054

40 044 044,76

40 044 044,76

40 044 044,76

40 044 044,78

– 0,02

FR

2014FR06RDRP072

99 246 766,05

99 246 766,05

99 246 766,05

99 246 766,07

– 0,02

FR

2014FR06RDRP073

299 144 894,30

299 144 894,30

299 144 894,30

299 144 894,32

– 0,02

FR

2014FR06RDRP074

131 740 730,76

131 740 730,76

131 740 730,76

131 740 730,75

0,01

FR

2014FR06RDRP082

211 700 551,52

211 700 551,52

211 700 551,52

211 700 551,49

0,03

FR

2014FR06RDRP083

275 379 990,89

275 379 990,89

275 379 990,89

275 379 990,89

0,00

FR

2014FR06RDRP091

100 704 933,82

100 704 933,82

100 704 933,82

100 704 933,84

– 0,02

FR

2014FR06RDRP093

93 815 042,46

93 815 042,46

93 815 042,46

93 815 042,46

0,00

EL

2014GR06RDNP001

704 894 686,51

704 894 686,51

704 894 686,51

704 894 534,74

151,77

HR

2014HR06RDNP001

149 952 582,49

149 952 582,49

149 952 582,49

150 169 700,88

– 217 118,39

HU

2014HU06RDNP001

196 592 489,13

196 592 489,13

196 592 489,13

196 592 509,26

– 20,13

IE

2014IE06RDNP001

254 483 447,08

254 483 447,08

254 483 447,08

254 477 770,89

5 676,19

IT

2014IT06RDNP001

40 564 508,43

40 564 508,43

40 564 508,43

40 564 552,40

– 43,97

IT

2014IT06RDRN001

977,28

977,28

977,28

977,28

0,00

IT

2014IT06RDRP001

8 874 305,75

8 874 305,75

8 874 305,75

8 874 567,78

– 262,03

IT

2014IT06RDRP002

23 788 928,02

23 788 928,02

23 788 928,02

23 788 927,94

0,08

IT

2014IT06RDRP003

46 200 832,29

46 200 832,29

46 200 832,29

46 200 788,50

43,79

IT

2014IT06RDRP004

2 806 426,92

2 806 426,92

2 806 426,92

2 806 697,30

– 270,38

IT

2014IT06RDRP005

18 865 941,92

18 865 941,92

18 865 941,92

18 868 840,76

– 2 898,84

IT

2014IT06RDRP006

1 534 285,21

1 534 285,21

1 534 285,21

1 534 667,84

– 382,63

IT

2014IT06RDRP007

28 727 343,78

28 727 343,78

28 727 343,78

28 764 913,04

– 37 569,26

IT

2014IT06RDRP008

15 287 214,93

15 287 214,93

15 287 214,93

15 287 416,95

– 202,02

IT

2014IT06RDRP009

33 120 912,73

33 120 912,73

33 120 912,73

33 121 036,06

– 123,33

IT

2014IT06RDRP010

45 484 848,30

45 484 848,30

45 484 848,30

45 484 862,45

– 14,15

IT

2014IT06RDRP011

13 438 549,33

13 438 549,33

13 438 549,33

13 438 548,84

0,49

IT

2014IT06RDRP012

44 069 542,90

44 069 542,90

44 069 542,90

44 075 357,69

– 5 814,79

IT

2014IT06RDRP013

3 098 089,21

3 098 089,21

3 098 089,21

3 098 146,33

– 57,12

IT

2014IT06RDRP014

83 036 894,24

83 036 894,24

83 036 894,24

83 036 894,35

– 0,11

IT

2014IT06RDRP015

6 701 799,96

6 701 799,96

6 701 799,96

6 702 178,75

– 378,79

IT

2014IT06RDRP016

61 096 993,40

61 096 993,40

61 096 993,40

61 108 709,19

– 11 715,79

IT

2014IT06RDRP017

19 528 912,41

19 528 912,41

19 528 912,41

19 528 912,90

– 0,49

IT

2014IT06RDRP019

40 686 895,09

40 686 895,09

40 686 895,09

40 687 623,74

– 728,65

IT

2014IT06RDRP020

46 987 331,20

46 987 331,20

46 987 331,20

46 988 100,86

– 769,66

IT

2014IT06RDRP021

135 506 692,90

135 506 692,90

135 506 692,90

135 538 241,16

– 31 548,26

LT

2014LT06RDNP001

253 974 528,53

253 974 528,53

253 974 528,53

253 974 582,76

– 54,23

LU

2014LU06RDNP001

8 918 895,78

8 918 895,78

8 918 895,78

8 812 078,76

106 817,02

LV

2014LV06RDNP001

162 496 968,70

162 496 968,70

162 496 968,70

162 496 968,70

0,00

MT

2014MT06RDNP001

2 170 944,28

2 170 944,28

2 170 944,28

2 170 973,36

– 29,08

NL

2014NL06RDNP001

57 608 890,90

57 608 890,90

57 608 890,90

57 608 528,55

362,35

PL

2014PL06RDNP001

573 603 683,32

573 603 683,32

573 603 683,32

573 605 136,61

– 1 453,29

PT

2014PT06RDRP001

40 591 687,21

40 591 687,21

40 591 687,21

40 591 287,69

399,52

PT

2014PT06RDRP002

468 845 467,33

468 845 467,33

468 845 467,33

468 844 377,37

1 089,96

PT

2014PT06RDRP003

15 384 146,74

15 384 146,74

15 384 146,74

15 384 144,04

2,70

RO

2014RO06RDNP001

1 550 387 153,79

– 7 674 875,25

1 542 712 278,54

1 542 712 278,54

1 542 816 218,84

– 103 940,30

SE

2014SE06RDNP001

104 275 242,46

104 275 242,46

104 275 242,46

104 276 388,48

– 1 146,02

SI

2014SI06RDNP001

80 270 639,58

80 270 639,58

80 270 639,58

80 270 674,15

– 34,57

SK

2014SK06RDNP001

167 863 129,03

167 863 129,03

167 863 129,03

167 863 195,69

– 66,66

UK

2014UK06RDRP001

374 056 682,70

374 056 682,70

374 056 682,70

374 089 621,24

– 32 938,54

UK

2014UK06RDRP002

16 450 919,98

16 450 919,98

16 450 919,98

16 450 370,55

549,43

UK

2014UK06RDRP003

88 991 847,54

43 923,38

89 035 770,92

89 035 770,92

89 251 291,63

– 215 520,71

UK

2014UK06RDRP004

62 590 710,66

62 590 710,66

62 590 710,66

62 590 711,40

– 0,74

---

II PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2017. FINANŠU GADS – ELFLA

Maksājumu aģentūras un programmas, kuru grāmatojumi ir atdalīti un tiks aplūkoti turpmākā lēmumā par grāmatojumu noskaidrošanu

| Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra | Programma |
| --- | --- | --- |
| Dānija | Danish Agricultural Agency | 2014DK06RDNP001 |
| Francija | Office du Développement Agricole et Rural de Corse | 2014FR06RDRP094 |
| Vācija | EU-Zahlstelle der Freien und Hansestadt Hamburg | |
| Itālija | Agenzia della regione Calabria per le Erogazioni in Agricoltura | 2014IT06RDRP018 |
| Spānija | Kanāriju salas | 2014ES06RDRP005 |

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Programma

Dānija

Danish Agricultural Agency

2014DK06RDNP001

Francija

Office du Développement Agricole et Rural de Corse

2014FR06RDRP094

Vācija

EU-Zahlstelle der Freien und Hansestadt Hamburg

Itālija

Agenzia della regione Calabria per le Erogazioni in Agricoltura

2014IT06RDRP018

Spānija

Kanāriju salas

2014ES06RDRP005

---

III PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2017. FINANŠU GADS – ELFLA

Korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu
   (*1)

| | | Korekcijas, kas saistītas ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu | Korekcijas, kas saistītas ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalsts | Valūta | (Valsts valūtā) | (EUR) | (Valsts valūtā) | (EUR) |
| AT | EUR | — | — | — | — |
| BE | EUR | — | — | — | 299,66 |
| BG | BGN | — | — | 51 922,70 | — |
| CY | EUR | — | — | — | — |
| CZ | CZK | — | — | 486 389,94 | — |
| DE (*1) | EUR | — | — | — | 48 081,10 |
| DK (*1) | DKK | — | — | — | — |
| EE | EUR | — | — | — | 527 298,68 |
| ES (*1) | EUR | — | — | — | 364 234,54 |
| FI | EUR | — | — | — | 38 756,20 |
| FR (*1) | EUR | — | — | — | 1 835 310,17 |
| UK | GBP | — | — | 41 093,19 | — |
| EL | EUR | — | — | — | 473 028,15 |
| HR | HRK | — | — | — | — |
| HU | HUF | — | — | 428 063 977,00 | — |
| IE | EUR | — | — | — | 95 744,91 |
| IT (*1) | EUR | — | — | — | 334 023,46 |
| LT | EUR | — | — | — | 2 332,84 |
| LU | EUR | — | — | — | — |
| LV | EUR | — | — | — | 5 032,42 |
| MT | EUR | — | — | — | 1 129,66 |
| NL | EUR | — | — | — | 367,70 |
| PL | PLN | — | — | 2 193 312,18 | — |
| PT | EUR | — | — | — | 68 876,07 |
| RO | RON | — | — | 178 860,25 | — |
| SE | SEK | — | — | 321 280,06 | — |
| SI | EUR | — | — | — | 430,13 |
| SK | EUR | — | — | — | 385 822,30 |

Korekcijas, kas saistītas ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu

Korekcijas, kas saistītas ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu

Dalībvalsts

Valūta

(Valsts valūtā)

(EUR)

(Valsts valūtā)

(EUR)

AT

EUR

—

—

—

—

BE

EUR

—

—

—

299,66

BG

BGN

—

—

51 922,70

—

CY

EUR

—

—

—

—

CZ

CZK

—

—

486 389,94

—

DE (*1)

EUR

—

—

—

48 081,10

DK (*1)

DKK

—

—

—

—

EE

EUR

—

—

—

527 298,68

ES (*1)

EUR

—

—

—

364 234,54

FI

EUR

—

—

—

38 756,20

FR (*1)

EUR

—

—

—

1 835 310,17

UK

GBP

—

—

41 093,19

—

EL

EUR

—

—

—

473 028,15

HR

HRK

—

—

—

—

HU

HUF

—

—

428 063 977,00

—

IE

EUR

—

—

—

95 744,91

IT (*1)

EUR

—

—

—

334 023,46

LT

EUR

—

—

—

2 332,84

LU

EUR

—

—

—

—

LV

EUR

—

—

—

5 032,42

MT

EUR

—

—

—

1 129,66

NL

EUR

—

—

—

367,70

PL

PLN

—

—

2 193 312,18

—

PT

EUR

—

—

—

68 876,07

RO

RON

—

—

178 860,25

—

SE

SEK

—

—

321 280,06

—

SI

EUR

—

—

—

430,13

SK

EUR

—

—

—

385 822,30

---

(*1)  Attiecībā uz maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir atdalīti, 54. panta 2. punktā paredzētais samazinājums piemērojams, kad grāmatojumi tiek iesniegti noskaidrošanai.

---

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/794

(2018. gada 28. maijs)

par dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētajiem izdevumiem 2017. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3194)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 51. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem, kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai vajadzīgā informācija un revīzijas atzinums par pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību, kā arī sertifikācijas struktūru sagatavotie ziņojumi, ir jāveic tās pašas regulas 7. pantā minēto maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem gada pārskatiem, kam pievienota grāmatojumu noskaidrošanai vajadzīgā informācija un revīzijas atzinums par pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību, kā arī sertifikācijas struktūru sagatavotie ziņojumi, ir jāveic tās pašas regulas 7. pantā minēto maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 39. pantu lauksaimniecības finanšu gads sākas “N – 1” gada 16. oktobrī un beidzas “N” gada 15. oktobrī. Noskaidrojot grāmatojumus par 2017. finanšu gadu, būtu jāņem vērā izdevumi, kas dalībvalstīm radušies no 2016. gada 16. oktobra līdz 2017. gada 15. oktobrim, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (2) 11. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 39. pantu lauksaimniecības finanšu gads sākas “N – 1” gada 16. oktobrī un beidzas “N” gada 15. oktobrī. Noskaidrojot grāmatojumus par 2017. finanšu gadu, būtu jāņem vērā izdevumi, kas dalībvalstīm radušies no 2016. gada 16. oktobra līdz 2017. gada 15. oktobrim, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 (2) 11. panta 1. punktā.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 33. panta 2. punkta pirmajā daļā ir paredzēts, ka summas, kas saskaņā ar minētās regulas 33. panta 1. punktā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas, nosaka, attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2017. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus atskaitot no izdevumiem, kas saskaņā ar 33. panta 1. punktu ir atzīti attiecībā uz to pašu gadu. Komisijai šī summa jāatskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu, vai jāpieskaita minētajam maksājumam. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 33. panta 2. punkta pirmajā daļā ir paredzēts, ka summas, kas saskaņā ar minētās regulas 33. panta 1. punktā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas, nosaka, attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2017. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus atskaitot no izdevumiem, kas saskaņā ar 33. panta 1. punktu ir atzīti attiecībā uz to pašu gadu. Komisijai šī summa jāatskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc lēmuma par grāmatojumu noskaidrošanu, vai jāpieskaita minētajam maksājumam.

| (4) | Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un pirms 2018. gada 30. aprīļa paziņojusi tām pārbaužu rezultātus kopā ar nepieciešamajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir pārbaudījusi dalībvalstu iesniegto informāciju un pirms 2018. gada 30. aprīļa paziņojusi tām pārbaužu rezultātus kopā ar nepieciešamajiem grozījumiem.

| (5) | Konkrētu maksājumu aģentūru gada pārskati un tiem pievienotie dokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību. |
| --- | --- |

(5)

Konkrētu maksājumu aģentūru gada pārskati un tiem pievienotie dokumenti ļauj Komisijai pieņemt lēmumu par iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizumu un ticamību.

| (6) | Saistībā ar dažu citu maksājumu aģentūru iesniegto informāciju ir vajadzīgs papildu izziņas darbs, un tāpēc to grāmatojumus šajā lēmumā noskaidrot nevar. |
| --- | --- |

(6)

Saistībā ar dažu citu maksājumu aģentūru iesniegto informāciju ir vajadzīgs papildu izziņas darbs, un tāpēc to grāmatojumus šajā lēmumā noskaidrot nevar.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 (3) 5. panta 5. punktu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumā ir jāņem vērā termiņa neievērošana augustā, septembrī un oktobrī. Daži izdevumi, ko konkrētas dalībvalstis deklarējušas šajos 2017. gada mēnešos, ir izdarīti pēc piemērojamo termiņu beigām. Tāpēc šajā lēmumā būtu jānosaka attiecīgie samazinājumi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 (3) 5. panta 5. punktu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumā ir jāņem vērā termiņa neievērošana augustā, septembrī un oktobrī. Daži izdevumi, ko konkrētas dalībvalstis deklarējušas šajos 2017. gada mēnešos, ir izdarīti pēc piemērojamo termiņu beigām. Tāpēc šajā lēmumā būtu jānosaka attiecīgie samazinājumi.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu Komisija par maksimālā finanšu līdzekļu apjoma pārsniegšanu vai maksājumu termiņu neievērošanu vai arī par kontroles sistēmas nepilnībām jau ir samazinājusi vai apturējusi vairākus ikmēneša maksājumus par 2017. finanšu gadu. Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus vai termiņa neievērošanu, vai tādu summu atmaksu, kam vēlāk varētu tikt piemērotas finanšu korekcijas, Komisijai, pieņemot pašreizējo lēmumu, būtu jāņem vērā samazinātās vai apturētās summas. Vajadzības gadījumā attiecīgās summas var tikt pārbaudītas sīkāk atbilstības noskaidrošanas procedūrās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu Komisija par maksimālā finanšu līdzekļu apjoma pārsniegšanu vai maksājumu termiņu neievērošanu vai arī par kontroles sistēmas nepilnībām jau ir samazinājusi vai apturējusi vairākus ikmēneša maksājumus par 2017. finanšu gadu. Lai nepieļautu neatbilstīgus maksājumus vai termiņa neievērošanu, vai tādu summu atmaksu, kam vēlāk varētu tikt piemērotas finanšu korekcijas, Komisijai, pieņemot pašreizējo lēmumu, būtu jāņem vērā samazinātās vai apturētās summas. Vajadzības gadījumā attiecīgās summas var tikt pārbaudītas sīkāk atbilstības noskaidrošanas procedūrās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu, ja pārkāpuma summa nav atgūta četru gadu laikā pēc atgūšanas pieprasījuma dienas vai astoņu gadu laikā pēc prasības iesniegšanas valsts tiesā, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā ir noteikts, ka gada pārskatiem, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 29. pantu, dalībvalstis pievieno apliecinātu tabulu, kurā norādītas summas, kas tām jāsedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu. Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014 ir noteikumi par to, kā īstenojams dalībvalstu pienākums ziņot par atgūstamajām summām. Tabulas paraugs, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai sniegtu informāciju par atgūstamajām summām, ir sniegts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 II pielikumā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai būtu jālemj par tādas neatgūšanas finansiālajām sekām, kas saistīta ar pārkāpumiem, kuri ir senāki par attiecīgi četriem vai astoņiem gadiem. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu, ja pārkāpuma summa nav atgūta četru gadu laikā pēc atgūšanas pieprasījuma dienas vai astoņu gadu laikā pēc prasības iesniegšanas valsts tiesā, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā ir noteikts, ka gada pārskatiem, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 29. pantu, dalībvalstis pievieno apliecinātu tabulu, kurā norādītas summas, kas tām jāsedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu. Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014 ir noteikumi par to, kā īstenojams dalībvalstu pienākums ziņot par atgūstamajām summām. Tabulas paraugs, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai sniegtu informāciju par atgūstamajām summām, ir sniegts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 908/2014 II pielikumā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai būtu jālemj par tādas neatgūšanas finansiālajām sekām, kas saistīta ar pārkāpumiem, kuri ir senāki par attiecīgi četriem vai astoņiem gadiem.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 3. punktu dalībvalstis, pienācīgi to pamatojot, var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, kad atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai varētu rasties, kopā pārsniedz atgūstamo summu vai kad atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un atzīta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Savienības budžeta. Gan summas, par kurām dalībvalsts pieņem lēmumu neturpināt atgūšanu, gan minētā lēmuma pamatojums ir norādīts kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā saistībā ar tās 102. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu. Tātad šīs summas nebūtu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm, un tāpēc tās būtu jāsedz no Savienības budžeta. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 3. punktu dalībvalstis, pienācīgi to pamatojot, var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, kad atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai varētu rasties, kopā pārsniedz atgūstamo summu vai kad atgūšana izrādās neiespējama debitora vai juridiski par pārkāpumu atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un atzīta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no Savienības budžeta. Gan summas, par kurām dalībvalsts pieņem lēmumu neturpināt atgūšanu, gan minētā lēmuma pamatojums ir norādīts kopsavilkuma ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 4. punktā saistībā ar tās 102. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu. Tātad šīs summas nebūtu jāsedz attiecīgajām dalībvalstīm, un tāpēc tās būtu jāsedz no Savienības budžeta.

| (11) | Samazinājumi, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu un norādīti I pielikumā (e aile), attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF). Summas, kas dalībvalstīm Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā jāsedz saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) (4) finansēto Lauku attīstības pagaidu instrumentu (LAPI), ir norādītas III pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Samazinājumi, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu un norādīti I pielikumā (e aile), attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF). Summas, kas dalībvalstīm Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā jāsedz saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) (4) finansēto Lauku attīstības pagaidu instrumentu (LAPI), ir norādītas III pielikumā.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu šis lēmums neskar turpmākos lēmumus, kurus Komisija var pieņemt, lai izslēgtu no Savienības finansējuma izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem, |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 51. pantu šis lēmums neskar turpmākos lēmumus, kurus Komisija var pieņemt, lai izslēgtu no Savienības finansējuma izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu ir noskaidroti dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumi, kas saistīti ar izdevumiem, kurus Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) finansējis attiecībā uz 2017. finanšu gadu, izņemot 2. pantā minēto maksājumu aģentūru grāmatojumus.

Summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai tai izmaksājamas, tostarp summas, kuras radušās Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punkta piemērošanas rezultātā, ir norādītas šā lēmuma I un III pielikumā.

2. pants

Attiecībā uz 2017. finanšu gadu šis lēmums neaptver II pielikumā norādīto dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumus, kas saistīti ar ELGF finansētajiem izdevumiem, un par tiem tiks pieņemts turpmāks lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu.

3. pants

Šis lēmums neskar turpmākus atbilstības noskaidrošanas lēmumus, kurus Komisija var pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 28. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu (OV L 255, 28.8.2014., 18. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2004. gada 5. janvāra Regula (EK) Nr. 27/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus pārejas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 piemērošanai attiecībā uz lauku attīstības pasākumu finansēšanu, kuru veic ELVGF Garantiju nodaļa, Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā (OV L 5, 9.1.2004., 36. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2017. FINANŠU GADS

No dalībvalsts atgūstamā vai tai izmaksājamā summa

| DV | | 2017. gads – izdevumi / piešķirtie ieņēmumi maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Samazinājumi un apturētie maksājumi visā finanšu gadā (1) | Samazinājumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu | Kopsumma, tostarp samazinājumi un apturētie maksājumi | Dalībvalstij izmaksātie maksājumi visā finanšu gadā | Summa, kas atgūstama (–) no attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = izdevumi / piešķirtie ieņēmumi, kas deklarēti gada deklarācijā | = kopā izdevumi / piešķirtie ieņēmumi ikmēneša deklarācijās |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 588 102 324,63 | 0,00 | 588 102 324,63 | 0,00 | – 991,56 | 588 101 333,07 | 588 546 187,63 | – 444 854,56 |
| BG | EUR | 797 281 214,01 | 0,00 | 797 281 214,01 | – 17 389,41 | 0,00 | 797 263 824,60 | 798 086 440,51 | – 822 615,91 |
| CZ | CZK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 8 342,14 | – 8 342,14 | 0,00 | – 8 342,14 |
| CZ | EUR | 854 448 923,01 | 0,00 | 854 448 923,01 | 0,00 | 0,00 | 854 448 923,01 | 854 448 923,20 | – 0,19 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 164 574,66 | – 164 574,66 | 0,00 | – 164 574,66 |
| DK | EUR | 858 708 631,07 | 0,00 | 858 708 631,07 | 0,00 | 0,00 | 858 708 631,07 | 858 670 732,41 | 37 898,66 |
| DE | EUR | 5 030 903 943,84 | 0,00 | 5 030 903 943,84 | – 6 977,89 | – 45 644,72 | 5 030 851 321,24 | 5 027 999 451,51 | 2 851 869,72 |
| EE | EUR | 124 071 973,61 | 0,00 | 124 071 973,61 | 0,00 | – 16 983,75 | 124 054 989,86 | 123 977 546,02 | 77 443,84 |
| IE | EUR | 1 229 287 920,82 | 0,00 | 1 229 287 920,82 | – 95 679,67 | – 43 841,63 | 1 229 148 399,52 | 1 228 321 811,74 | 826 587,78 |
| EL | EUR | 2 074 885 739,79 | 0,00 | 2 074 885 739,79 | – 20 843,71 | – 1 821 898,16 | 2 073 042 997,92 | 2 074 864 896,08 | – 1 821 898,16 |
| ES | EUR | 5 436 124 554,19 | 2 768 594,78 | 5 438 893 148,97 | – 2 239 204,13 | – 2 159 384,45 | 5 434 494 560,39 | 5 437 757 758,27 | – 3 263 197,88 |
| FR | EUR | 7 177 885 922,21 | 310 949 997,08 | 7 488 835 919,29 | – 184 123 288,02 | – 91 535,53 | 7 304 621 095,74 | 7 308 565 960,41 | – 3 944 864,67 |
| HR | EUR | 208 140 268,86 | 0,00 | 208 140 268,86 | – 84 515,74 | 0,00 | 208 055 753,12 | 208 189 461,36 | – 133 708,24 |
| IT | EUR | 4 310 772 062,39 | 0,00 | 4 310 772 062,39 | – 93 059 323,84 | – 1 812 362,90 | 4 215 900 375,65 | 4 249 111 348,36 | – 33 210 972,71 |
| CY | EUR | 55 777 706,48 | 0,00 | 55 777 706,48 | – 35 861,66 | 0,00 | 55 741 844,82 | 55 730 155,42 | 11 689,40 |
| LV | EUR | 217 990 354,60 | 0,00 | 217 990 354,60 | – 181,15 | – 6 247,62 | 217 983 925,83 | 217 993 173,12 | – 9 247,29 |
| LT | EUR | 443 325 522,51 | 0,00 | 443 325 522,51 | – 71 548,65 | – 374,27 | 443 253 599,59 | 443 272 271,92 | – 18 672,33 |
| LU | EUR | 34 473 355,85 | 0,00 | 34 473 355,85 | 0,00 | 0,00 | 34 473 355,85 | 34 401 229,19 | 72 126,66 |
| HU | HUF | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 68 059 521,50 | – 68 059 521,50 | 0,00 | – 68 059 521,50 |
| HU | EUR | 1 288 054 472,53 | 0,00 | 1 288 054 472,53 | – 4 569 620,93 | 0,00 | 1 283 484 851,60 | 1 284 228 855,44 | – 744 003,84 |
| MT | EUR | 0,00 | 5 317 298,97 | 5 317 298,97 | 0,00 | 0,00 | 5 317 298,97 | 5 317 298,97 | 0,00 |
| NL | EUR | 815 897 786,62 | 0,00 | 815 897 786,62 | – 422 705,99 | 0,00 | 815 475 080,63 | 815 494 995,16 | – 19 914,53 |
| AT | EUR | 706 529 712,22 | 0,00 | 706 529 712,22 | – 264 876,95 | 0,00 | 706 264 835,27 | 706 343 282,70 | – 78 447,43 |
| PL | PLN | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 885 655,91 | – 885 655,91 | 0,00 | – 885 655,91 |
| PL | EUR | 3 409 425 215,53 | 0,00 | 3 409 425 215,53 | – 3 007 191,14 | 0,00 | 3 406 418 024,39 | 3 406 561 289,51 | – 143 265,12 |
| PT | EUR | 705 330 241,25 | 0,00 | 705 330 241,25 | – 607 631,63 | – 1 086 013,11 | 703 636 596,51 | 704 169 188,62 | – 532 592,11 |
| RO | RON | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 491 230,99 | – 491 230,99 | 0,00 | – 491 230,99 |
| RO | EUR | 1 775 087 767,15 | 0,00 | 1 775 087 767,15 | – 15 068 445,66 | 0,00 | 1 760 019 321,49 | 1 772 508 497,61 | – 12 489 176,12 |
| SI | EUR | 143 152 666,80 | 0,00 | 143 152 666,80 | 0,00 | 0,00 | 143 152 666,80 | 143 152 639,38 | 27,42 |
| SK | EUR | 438 421 061,90 | 0,00 | 438 421 061,90 | – 4 578,15 | – 33 438,11 | 438 383 045,64 | 438 416 483,75 | – 33 438,11 |
| FI | EUR | 537 087 368,44 | 0,00 | 537 087 368,44 | – 2 999,21 | – 51 789,44 | 537 032 579,79 | 537 056 724,90 | – 24 145,11 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 393 612,02 | – 393 612,02 | 0,00 | – 393 612,02 |
| SE | EUR | 707 756 620,41 | 0,00 | 707 756 620,41 | – 4 058 311,47 | 0,00 | 703 698 308,94 | 703 708 425,10 | – 10 116,16 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 64 111,45 | – 64 111,45 | 0,00 | – 64 111,45 |
| UK | EUR | 3 151 920 238,93 | 0,00 | 3 151 920 238,93 | – 29 423 486,72 | 0,00 | 3 122 496 752,21 | 3 127 019 638,34 | – 4 522 886,13 |

DV

2017. gads – izdevumi / piešķirtie ieņēmumi maksājumu aģentūrām, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Samazinājumi un apturētie maksājumi visā finanšu gadā (1)

Samazinājumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu

Kopsumma, tostarp samazinājumi un apturētie maksājumi

Dalībvalstij izmaksātie maksājumi visā finanšu gadā

Summa, kas atgūstama (–) no attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2)

noskaidroti

atdalīti

= izdevumi / piešķirtie ieņēmumi, kas deklarēti gada deklarācijā

= kopā izdevumi / piešķirtie ieņēmumi ikmēneša deklarācijās

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

588 102 324,63

0,00

588 102 324,63

0,00

– 991,56

588 101 333,07

588 546 187,63

– 444 854,56

BG

EUR

797 281 214,01

0,00

797 281 214,01

– 17 389,41

0,00

797 263 824,60

798 086 440,51

– 822 615,91

CZ

CZK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 8 342,14

– 8 342,14

0,00

– 8 342,14

CZ

EUR

854 448 923,01

0,00

854 448 923,01

0,00

0,00

854 448 923,01

854 448 923,20

– 0,19

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 164 574,66

– 164 574,66

0,00

– 164 574,66

DK

EUR

858 708 631,07

0,00

858 708 631,07

0,00

0,00

858 708 631,07

858 670 732,41

37 898,66

DE

EUR

5 030 903 943,84

0,00

5 030 903 943,84

– 6 977,89

– 45 644,72

5 030 851 321,24

5 027 999 451,51

2 851 869,72

EE

EUR

124 071 973,61

0,00

124 071 973,61

0,00

– 16 983,75

124 054 989,86

123 977 546,02

77 443,84

IE

EUR

1 229 287 920,82

0,00

1 229 287 920,82

– 95 679,67

– 43 841,63

1 229 148 399,52

1 228 321 811,74

826 587,78

EL

EUR

2 074 885 739,79

0,00

2 074 885 739,79

– 20 843,71

– 1 821 898,16

2 073 042 997,92

2 074 864 896,08

– 1 821 898,16

ES

EUR

5 436 124 554,19

2 768 594,78

5 438 893 148,97

– 2 239 204,13

– 2 159 384,45

5 434 494 560,39

5 437 757 758,27

– 3 263 197,88

FR

EUR

7 177 885 922,21

310 949 997,08

7 488 835 919,29

– 184 123 288,02

– 91 535,53

7 304 621 095,74

7 308 565 960,41

– 3 944 864,67

HR

EUR

208 140 268,86

0,00

208 140 268,86

– 84 515,74

0,00

208 055 753,12

208 189 461,36

– 133 708,24

IT

EUR

4 310 772 062,39

0,00

4 310 772 062,39

– 93 059 323,84

– 1 812 362,90

4 215 900 375,65

4 249 111 348,36

– 33 210 972,71

CY

EUR

55 777 706,48

0,00

55 777 706,48

– 35 861,66

0,00

55 741 844,82

55 730 155,42

11 689,40

LV

EUR

217 990 354,60

0,00

217 990 354,60

– 181,15

– 6 247,62

217 983 925,83

217 993 173,12

– 9 247,29

LT

EUR

443 325 522,51

0,00

443 325 522,51

– 71 548,65

– 374,27

443 253 599,59

443 272 271,92

– 18 672,33

LU

EUR

34 473 355,85

0,00

34 473 355,85

0,00

0,00

34 473 355,85

34 401 229,19

72 126,66

HU

HUF

0,00

0,00

0,00

0,00

– 68 059 521,50

– 68 059 521,50

0,00

– 68 059 521,50

HU

EUR

1 288 054 472,53

0,00

1 288 054 472,53

– 4 569 620,93

0,00

1 283 484 851,60

1 284 228 855,44

– 744 003,84

MT

EUR

0,00

5 317 298,97

5 317 298,97

0,00

0,00

5 317 298,97

5 317 298,97

0,00

NL

EUR

815 897 786,62

0,00

815 897 786,62

– 422 705,99

0,00

815 475 080,63

815 494 995,16

– 19 914,53

AT

EUR

706 529 712,22

0,00

706 529 712,22

– 264 876,95

0,00

706 264 835,27

706 343 282,70

– 78 447,43

PL

PLN

0,00

0,00

0,00

0,00

– 885 655,91

– 885 655,91

0,00

– 885 655,91

PL

EUR

3 409 425 215,53

0,00

3 409 425 215,53

– 3 007 191,14

0,00

3 406 418 024,39

3 406 561 289,51

– 143 265,12

PT

EUR

705 330 241,25

0,00

705 330 241,25

– 607 631,63

– 1 086 013,11

703 636 596,51

704 169 188,62

– 532 592,11

RO

RON

0,00

0,00

0,00

0,00

– 491 230,99

– 491 230,99

0,00

– 491 230,99

RO

EUR

1 775 087 767,15

0,00

1 775 087 767,15

– 15 068 445,66

0,00

1 760 019 321,49

1 772 508 497,61

– 12 489 176,12

SI

EUR

143 152 666,80

0,00

143 152 666,80

0,00

0,00

143 152 666,80

143 152 639,38

27,42

SK

EUR

438 421 061,90

0,00

438 421 061,90

– 4 578,15

– 33 438,11

438 383 045,64

438 416 483,75

– 33 438,11

FI

EUR

537 087 368,44

0,00

537 087 368,44

– 2 999,21

– 51 789,44

537 032 579,79

537 056 724,90

– 24 145,11

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 393 612,02

– 393 612,02

0,00

– 393 612,02

SE

EUR

707 756 620,41

0,00

707 756 620,41

– 4 058 311,47

0,00

703 698 308,94

703 708 425,10

– 10 116,16

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

– 64 111,45

– 64 111,45

0,00

– 64 111,45

UK

EUR

3 151 920 238,93

0,00

3 151 920 238,93

– 29 423 486,72

0,00

3 122 496 752,21

3 127 019 638,34

– 4 522 886,13

| DV | | Izdevumi (3) | Piešķirtie ieņēmumi (3) | 54. panta 2. punkts (= e) | Kopā (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 05 07 01 06 | 6701 | 6702 |
| i | j | k | l = i + j + k |
| BE | EUR | 0,00 | – 443 863,00 | – 991,56 | – 444 854,56 |
| BG | EUR | 0,00 | – 822 615,91 | 0,00 | – 822 615,91 |
| CZ | CZK | 0,00 | 0,00 | – 8 342,14 | – 8 342,14 |
| CZ | EUR | 0,00 | – 0,19 | 0,00 | – 0,19 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | – 164 574,66 | – 164 574,66 |
| DK | EUR | 37 898,66 | 0,00 | 0,00 | 37 898,66 |
| DE | EUR | 2 897 514,44 | 0,00 | – 45 644,72 | 2 851 869,72 |
| EE | EUR | 94 427,59 | 0,00 | – 16 983,75 | 77 443,84 |
| IE | EUR | 870 429,41 | 0,00 | – 43 841,63 | 826 587,78 |
| EL | EUR | 0,00 | 0,00 | – 1 821 898,16 | – 1 821 898,16 |
| ES | EUR | 0,00 | – 1 103 813,43 | – 2 159 384,45 | – 3 263 197,88 |
| FR | EUR | 0,00 | – 3 853 329,14 | – 91 535,53 | – 3 944 864,67 |
| HR | EUR | 0,00 | – 133 708,24 | 0,00 | – 133 708,24 |
| IT | EUR | 0,00 | – 31 398 609,81 | – 1 812 362,90 | – 33 210 972,71 |
| CY | EUR | 11 689,40 | 0,00 | 0,00 | 11 689,40 |
| LV | EUR | 0,00 | – 2 999,67 | – 6 247,62 | – 9 247,29 |
| LT | EUR | 0,00 | – 18 298,06 | – 374,27 | – 18 672,33 |
| LU | EUR | 72 126,66 | 0,00 | 0,00 | 72 126,66 |
| HU | HUF | 0,00 | 0,00 | – 68 059 521,50 | – 68 059 521,50 |
| HU | EUR | 0,00 | – 744 003,84 | 0,00 | – 744 003,84 |
| MT | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| NL | EUR | 0,00 | – 19 914,53 | 0,00 | – 19 914,53 |
| AT | EUR | 0,00 | – 78 447,43 | 0,00 | – 78 447,43 |
| PL | PLN | 0,00 | 0,00 | – 885 655,91 | – 885 655,91 |
| PL | EUR | 0,00 | – 143 265,12 | 0,00 | – 143 265,12 |
| PT | EUR | 553 421,00 | 0,00 | – 1 086 013,11 | – 532 592,11 |
| RO | RON | 0,00 | 0,00 | – 491 230,99 | – 491 230,99 |
| RO | EUR | 0,00 | – 12 489 176,12 | 0,00 | – 12 489 176,12 |
| SI | EUR | 27,42 | 0,00 | 0,00 | 27,42 |
| SK | EUR | 0,00 | 0,00 | – 33 438,11 | – 33 438,11 |
| FI | EUR | 114 932,37 | – 87 288,04 | – 51 789,44 | – 24 145,11 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | – 393 612,02 | – 393 612,02 |
| SE | EUR | 0,00 | – 10 116,16 | 0,00 | – 10 116,16 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | – 64 111,45 | – 64 111,45 |
| UK | EUR | 0,00 | – 4 522 886,13 | 0,00 | – 4 522 886,13 |
| (1) | Samazinājumi un apturētie maksājumi ir tie, kas ņemti vērā maksājumu sistēmā, un tiem ir pieskaitītas korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu 2017. gada augustā, septembrī un oktobrī un citi samazinājumi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. panta kontekstā. |

DV

Izdevumi (3)

Piešķirtie ieņēmumi (3)

54. panta 2. punkts (= e)

Kopā (= h)

05 07 01 06

6701

6702

i

j

k

l = i + j + k

BE

EUR

0,00

– 443 863,00

– 991,56

– 444 854,56

BG

EUR

0,00

– 822 615,91

0,00

– 822 615,91

CZ

CZK

0,00

0,00

– 8 342,14

– 8 342,14

CZ

EUR

0,00

– 0,19

0,00

– 0,19

DK

DKK

0,00

0,00

– 164 574,66

– 164 574,66

DK

EUR

37 898,66

0,00

0,00

37 898,66

DE

EUR

2 897 514,44

0,00

– 45 644,72

2 851 869,72

EE

EUR

94 427,59

0,00

– 16 983,75

77 443,84

IE

EUR

870 429,41

0,00

– 43 841,63

826 587,78

EL

EUR

0,00

0,00

– 1 821 898,16

– 1 821 898,16

ES

EUR

0,00

– 1 103 813,43

– 2 159 384,45

– 3 263 197,88

FR

EUR

0,00

– 3 853 329,14

– 91 535,53

– 3 944 864,67

HR

EUR

0,00

– 133 708,24

0,00

– 133 708,24

IT

EUR

0,00

– 31 398 609,81

– 1 812 362,90

– 33 210 972,71

CY

EUR

11 689,40

0,00

0,00

11 689,40

LV

EUR

0,00

– 2 999,67

– 6 247,62

– 9 247,29

LT

EUR

0,00

– 18 298,06

– 374,27

– 18 672,33

LU

EUR

72 126,66

0,00

0,00

72 126,66

HU

HUF

0,00

0,00

– 68 059 521,50

– 68 059 521,50

HU

EUR

0,00

– 744 003,84

0,00

– 744 003,84

MT

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

NL

EUR

0,00

– 19 914,53

0,00

– 19 914,53

AT

EUR

0,00

– 78 447,43

0,00

– 78 447,43

PL

PLN

0,00

0,00

– 885 655,91

– 885 655,91

PL

EUR

0,00

– 143 265,12

0,00

– 143 265,12

PT

EUR

553 421,00

0,00

– 1 086 013,11

– 532 592,11

RO

RON

0,00

0,00

– 491 230,99

– 491 230,99

RO

EUR

0,00

– 12 489 176,12

0,00

– 12 489 176,12

SI

EUR

27,42

0,00

0,00

27,42

SK

EUR

0,00

0,00

– 33 438,11

– 33 438,11

FI

EUR

114 932,37

– 87 288,04

– 51 789,44

– 24 145,11

SE

SEK

0,00

0,00

– 393 612,02

– 393 612,02

SE

EUR

0,00

– 10 116,16

0,00

– 10 116,16

UK

GBP

0,00

0,00

– 64 111,45

– 64 111,45

UK

EUR

0,00

– 4 522 886,13

0,00

– 4 522 886,13

(1)

Samazinājumi un apturētie maksājumi ir tie, kas ņemti vērā maksājumu sistēmā, un tiem ir pieskaitītas korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu 2017. gada augustā, septembrī un oktobrī un citi samazinājumi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. panta kontekstā.

| (2) | Aprēķinot summu, kas atgūstama no attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama, ņem vērā noskaidroto izdevumu kopsummu gada deklarācijā (a sleja) vai ikmēneša deklarācijās norādīto atdalīto izdevumu kopsummu (b sleja).
  Piemērojamais maiņas kurss: Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 11. panta 1. punkta pirmās daļas otrais teikums. |
| --- | --- |

(2)

Aprēķinot summu, kas atgūstama no attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama, ņem vērā noskaidroto izdevumu kopsummu gada deklarācijā (a sleja) vai ikmēneša deklarācijās norādīto atdalīto izdevumu kopsummu (b sleja).

Piemērojamais maiņas kurss: Deleģētās regulas (ES) Nr. 907/2014 11. panta 1. punkta pirmās daļas otrais teikums.

| NB! | 2018. gada nomenklatūra: 05 07 01 06 , 6701 , 6702 . |
| --- | --- |

NB!

2018. gada nomenklatūra: 05 07 01 06 , 6701 , 6702 .

---

(3)  Budžeta pozīciju 05 07 01 06 sadala starp negatīvajām korekcijām, kas kļūst par piešķirtajiem ieņēmumiem budžeta pozīcijā 67 01, un tām pozitīvajām korekcijām par labu dalībvalstij, kuras tagad iekļauj izdevumu daļā 05 07 01 06, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 43. pantā.

---

II PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2017. FINANŠU GADS – ELGF

To maksājumu aģentūru saraksts, kuru grāmatojumi ir atdalīti un tiks aplūkoti turpmākā lēmumā par grāmatojumu noskaidrošanu

| Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra |
| --- | --- |
| Francija | FranceAgriMer |
| Vācija | EU-Zahlstelle der Freien und Hansestadt Hamburg |
| Malta | Agriculture and Rural Payments Agency |
| Spānija | Fondo Español de Garantía Agraria |

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Francija

FranceAgriMer

Vācija

EU-Zahlstelle der Freien und Hansestadt Hamburg

Malta

Agriculture and Rural Payments Agency

Spānija

Fondo Español de Garantía Agraria

---

III PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2017. FINANŠU GADS – ELGF

Korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 54. panta 2. punktu
   (*1)

| Dalībvalsts | Valūta | Valsts valūtā | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | | |
| BE | EUR | | |
| BG | BGN | | |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | — | — |
| DE | EUR | | |
| DK | DKK | | |
| EE | EUR | — | — |
| ES | EUR | | |
| FI | EUR | | |
| FR | EUR | | |
| UK | GBP | | |
| EL | EUR | | |
| HR | HRK | | |
| HU | HUF | 9 350 125,00 | — |
| IE | EUR | | |
| IT | EUR | | |
| LT | EUR | — | 45 630,25 |
| LU | EUR | | |
| LV | EUR | — | 119 855,63 |
| MT | EUR | — | — |
| NL | EUR | | |
| PL | PLN | 641 474,86 | — |
| PT | EUR | | |
| RO | RON | | |
| SE | SEK | | |
| SI | EUR | — | — |
| SK | EUR | — | 481 101,41 |

Dalībvalsts

Valūta

Valsts valūtā

EUR

AT

EUR

BE

EUR

BG

BGN

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

—

—

DE

EUR

DK

DKK

EE

EUR

—

—

ES

EUR

FI

EUR

FR

EUR

UK

GBP

EL

EUR

HR

HRK

HU

HUF

9 350 125,00

—

IE

EUR

IT

EUR

LT

EUR

—

45 630,25

LU

EUR

LV

EUR

—

119 855,63

MT

EUR

—

—

NL

EUR

PL

PLN

641 474,86

—

PT

EUR

RO

RON

SE

SEK

SI

EUR

—

—

SK

EUR

—

481 101,41

---

(*1)  Šajā pielikumā iekļautas tikai tās korekcijas, kuras ir saistītas ar LAPI.

---

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/31

---

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES LĒMUMS (ES) 2018/795

(2018. gada 22. maijs)

uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu, 43. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 40. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģēto regulu (ES) 2017/567, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem (3), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

IEVADS

| (1) | Pēdējo gadu laikā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) un vairākas valsts kompetentās iestādes (VKI) ir novērojušas strauju bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas pieaugumu privātajiem klientiem visā Savienībā. Binārās opcijas pēc to būtības ir riskanti un sarežģīti produkti, un tās bieži tiek tirgotas spekulatīvos nolūkos. ESMA un VKI arī ir novērojušas, ka bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem arvien biežāk raksturo agresīvi tirdzniecības paņēmieni, kā arī pārredzamas informācijas trūkums, kā rezultātā privātie klienti nevar izprast šo produktu pamatā esošos riskus. ESMA un VKI ir paudušas plaši izplatītas bažas par arvien lielāku skaitu privāto klientu, kuri iesaistās šo produktu tirdzniecībā un zaudē naudu. Šīs bažas apstiprina arī daudzās sūdzības, kas visā ES ir saņemtas no privātajiem klientiem, kuri ir cietuši ievērojamus zaudējumus, veicot darījumus ar binārajām opcijām. |
| --- | --- |

(1)

Pēdējo gadu laikā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) un vairākas valsts kompetentās iestādes (VKI) ir novērojušas strauju bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas pieaugumu privātajiem klientiem visā Savienībā. Binārās opcijas pēc to būtības ir riskanti un sarežģīti produkti, un tās bieži tiek tirgotas spekulatīvos nolūkos. ESMA un VKI arī ir novērojušas, ka bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem arvien biežāk raksturo agresīvi tirdzniecības paņēmieni, kā arī pārredzamas informācijas trūkums, kā rezultātā privātie klienti nevar izprast šo produktu pamatā esošos riskus. ESMA un VKI ir paudušas plaši izplatītas bažas par arvien lielāku skaitu privāto klientu, kuri iesaistās šo produktu tirdzniecībā un zaudē naudu. Šīs bažas apstiprina arī daudzās sūdzības, kas visā ES ir saņemtas no privātajiem klientiem, kuri ir cietuši ievērojamus zaudējumus, veicot darījumus ar binārajām opcijām.

ESMA

ESMA

ESMA

| (2) | Ņemot vērā šīs būtiskās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA ir veikusi vairākas fakultatīvas darbības. Tā kopš 2015. gada jūnija ir koordinējusi kopīgās grupas darbu. Šī grupa tika izveidota, lai risinātu problēmas saistībā ar vairākiem pakalpojumu sniedzējiem Kiprā, kuri pārrobežu līmenī privātajiem klientiem visā Savienībā piedāvāja binārās opcijas, līgumus par starpībām un citus spekulatīvus produktus (4). Kopš 2015. gada jūlija ESMA ir koordinējusi arī darba grupu, kuru veido ESMA un VKI un kuras darba mērķis ir uzraudzīt bināro opciju un līgumu par cenu starpībām piedāvājumu privāto klientu masu tirgū, kā arī sekmēt vienotu pārraudzības pieeju īstenošanu šajā jomā Savienībā. ESMA arī ir veicinājusi uzraudzības konverģenci Savienībā saistībā ar bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem, sniedzot atzinumu (5), kā arī publicējot vairākus jautājumus un atbildes (6) atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantam. Visbeidzot, ESMA ir publicējusi brīdinājumus (7), kuros tā ir paudusi savas bažas saistībā ar riskiem, kurus cita starpā rada nekontrolēts bināro opciju piedāvājums privāto klientiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šīs būtiskās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA ir veikusi vairākas fakultatīvas darbības. Tā kopš 2015. gada jūnija ir koordinējusi kopīgās grupas darbu. Šī grupa tika izveidota, lai risinātu problēmas saistībā ar vairākiem pakalpojumu sniedzējiem Kiprā, kuri pārrobežu līmenī privātajiem klientiem visā Savienībā piedāvāja binārās opcijas, līgumus par starpībām un citus spekulatīvus produktus (4). Kopš 2015. gada jūlija ESMA ir koordinējusi arī darba grupu, kuru veido ESMA un VKI un kuras darba mērķis ir uzraudzīt bināro opciju un līgumu par cenu starpībām piedāvājumu privāto klientu masu tirgū, kā arī sekmēt vienotu pārraudzības pieeju īstenošanu šajā jomā Savienībā. ESMA arī ir veicinājusi uzraudzības konverģenci Savienībā saistībā ar bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem, sniedzot atzinumu (5), kā arī publicējot vairākus jautājumus un atbildes (6) atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantam. Visbeidzot, ESMA ir publicējusi brīdinājumus (7), kuros tā ir paudusi savas bažas saistībā ar riskiem, kurus cita starpā rada nekontrolēts bināro opciju piedāvājums privāto klientiem.

ESMA

4

ESMA

ESMA

ESMA

5

6

ESMA

7

| (3) | Lai gan šīm darbībām bija zināma pozitīva ietekme (8), ESMA uzskata, ka joprojām pastāv nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan šīm darbībām bija zināma pozitīva ietekme (8), ESMA uzskata, ka joprojām pastāv nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību.

8

ESMA

| (4) | ESMA2018. gada 18. janvārī nāca klajā ar aicinājumu sniegt liecības par potenciālajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz līgumu par cenu starpībām un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem (turpmāk – “aicinājums sniegt liecības”) (9). Aicinājums sniegt liecības tika slēgts 2018. gada 5. februārī. ESMA saņēma gandrīz 18 500 (10) atbilžu. 82 no šīm atbildēm bija no bināro opciju un/vai līgumu par cenu starpībām uzņēmējdarbībā iesaistītiem pakalpojumu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām, biržām un brokeriem, desmit atbildes bija no patērētāju pārstāvjiem, un pārējās atbildes bija sniegušas privātpersonas. Lielāko daļu no privātpersonu atbildēm bija atbalstījuši un nodevuši bināro opciju un/vai līgumu par cenu starpībām nodrošinātāji. Aicinājums sniegt liecības atklāja pirmās kategorijas respondentu, jo īpaši produktu nodrošinātāju, bažas, ka ierosinātais pasākums negatīvi ietekmēs viņu uzņēmējdarbību. Par ierosināto pasākumu sūdzējās arī vairākas privātpersonas, norādot, ka vēlas turpināt veikt bināro opciju darījumus. |
| --- | --- |

(4)

ESMA2018. gada 18. janvārī nāca klajā ar aicinājumu sniegt liecības par potenciālajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz līgumu par cenu starpībām un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem (turpmāk – “aicinājums sniegt liecības”) (9). Aicinājums sniegt liecības tika slēgts 2018. gada 5. februārī. ESMA saņēma gandrīz 18 500 (10) atbilžu. 82 no šīm atbildēm bija no bināro opciju un/vai līgumu par cenu starpībām uzņēmējdarbībā iesaistītiem pakalpojumu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām, biržām un brokeriem, desmit atbildes bija no patērētāju pārstāvjiem, un pārējās atbildes bija sniegušas privātpersonas. Lielāko daļu no privātpersonu atbildēm bija atbalstījuši un nodevuši bināro opciju un/vai līgumu par cenu starpībām nodrošinātāji. Aicinājums sniegt liecības atklāja pirmās kategorijas respondentu, jo īpaši produktu nodrošinātāju, bažas, ka ierosinātais pasākums negatīvi ietekmēs viņu uzņēmējdarbību. Par ierosināto pasākumu sūdzējās arī vairākas privātpersonas, norādot, ka vēlas turpināt veikt bināro opciju darījumus.

ESMA

9

ESMA

10

| (5) | ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs bažas. Tomēr pēc to salīdzināšanas ar konstatētajām būtiskajām ar ieguldītāju aizsardzību saistītajām bažām, kuras apstiprināja arī gandrīz visas no patērētāju pārstāvjiem saņemtās atbildes, kā arī atbildes no vairākām privātpersonām, kuras pauda stingru atbalstu ierosinātajiem pasākumiem, ESMA uzskata par vajadzīgu uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu. |
| --- | --- |

(5)

ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs bažas. Tomēr pēc to salīdzināšanas ar konstatētajām būtiskajām ar ieguldītāju aizsardzību saistītajām bažām, kuras apstiprināja arī gandrīz visas no patērētāju pārstāvjiem saņemtās atbildes, kā arī atbildes no vairākām privātpersonām, kuras pauda stingru atbalstu ierosinātajiem pasākumiem, ESMA uzskata par vajadzīgu uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu.

ESMA

ESMA

| (6) | Pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu, ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos ir jāpārskata. Pārskatot šo pasākumu, ESMA vērsīsies pret visiem izvairīšanās prakses veidiem, kas varētu tikt konstatēti. Ja pasākums pēc trim mēnešiem netiks atjaunots, tas vairs nebūs spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu, ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos ir jāpārskata. Pārskatot šo pasākumu, ESMA vērsīsies pret visiem izvairīšanās prakses veidiem, kas varētu tikt konstatēti. Ja pasākums pēc trim mēnešiem netiks atjaunots, tas vairs nebūs spēkā.

ESMA

| (7) | Lai novērstu šaubas, šajā lēmumā izmantotajiem jēdzieniem, tostarp atvasinātu instrumentu definīcijai, ir tāda pati nozīmē kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (11) un Regulā (ES) Nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu šaubas, šajā lēmumā izmantotajiem jēdzieniem, tostarp atvasinātu instrumentu definīcijai, ir tāda pati nozīmē kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (11) un Regulā (ES) Nr. 600/2014.

11

| (8) | ESMA pagaidu aizliegums turpmāk paskaidroto iemeslu dēļ atbilst Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

ESMA pagaidu aizliegums turpmāk paskaidroto iemeslu dēļ atbilst Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

ESMA

2.   APRAKSTS PAR BINĀRO OPCIJU PRIVĀTO KLIENTU TIRGU UN BŪTISKU BAŽU PASTĀVĒŠANU ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

APRAKSTS PAR BINĀRO OPCIJU PRIVĀTO KLIENTU TIRGU UN BŪTISKU BAŽU PASTĀVĒŠANU ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

| (9) | Binārā opcija ir definēta kā atvasināts finanšu instruments, par kuru veic norēķinus naudā un kas paredz, ka fiksētas naudas summas samaksa ir atkarīga no tā, vai, beidzoties atvasinātā finanšu instrumenta termiņam, vai pirms šā termiņa beigām notiek viens vai vairāki konkrēti ar pamatā esošā vērtspapīra cenu saistīti notikumi (12) (piemēram, beidzoties derīguma termiņam, pamatā esošais vērtspapīrs ir sasniedzis noteiktu cenu (turpmāk tekstā – “norunas cena”)). |
| --- | --- |

(9)

Binārā opcija ir definēta kā atvasināts finanšu instruments, par kuru veic norēķinus naudā un kas paredz, ka fiksētas naudas summas samaksa ir atkarīga no tā, vai, beidzoties atvasinātā finanšu instrumenta termiņam, vai pirms šā termiņa beigām notiek viens vai vairāki konkrēti ar pamatā esošā vērtspapīra cenu saistīti notikumi (12) (piemēram, beidzoties derīguma termiņam, pamatā esošais vērtspapīrs ir sasniedzis noteiktu cenu (turpmāk tekstā – “norunas cena”)).

12

| (10) | Binārās opcijas sniedz ieguldītājam iespēju likt likmi uz to, ka notiks noteikts ar pamatā esošā vērtspapīra (piemēram, akcijas, valūtas, preces vai indeksa) cenu, līmeni vai vērtību saistīts notikums. Ja notikums nenotiek, ieguldītājs zaudē savu naudu (proti, opcija noslēdzas ar zaudējumiem). Ja notikums notiek, opcijas naudas summa tiek izmaksāta vai līgums paliek spēkā, paredzot iespēju saņemt naudas summu, ja notiek atsevišķs notikums (opcija noslēdzas ar peļņu). Šajā ziņā binārās opcijas var uzskatīt par “jā/nē priekšlikumiem”. Bieži vien “jā/nē priekšlikums” attiecas uz to, vai pamatā esošā vērtspapīra cena, beidzoties binārās opcijas termiņam, pārsniedz vai ir zemāka par noteiktu cenu (tā dēvēto norunas cenu). Dažos gadījumos norunas cena atbilst pamatā esošā vērtspapīra tirgus cenai brīdī, kad stājas spēkā binārā opcija, vai noteiktā laikā nākotnē. Tomēr bināro opciju pārdevēji piedāvā virkni iespējamu tirgus rezultātu, uz kuriem ieguldītāji var likt likmes (13). |
| --- | --- |

(10)

Binārās opcijas sniedz ieguldītājam iespēju likt likmi uz to, ka notiks noteikts ar pamatā esošā vērtspapīra (piemēram, akcijas, valūtas, preces vai indeksa) cenu, līmeni vai vērtību saistīts notikums. Ja notikums nenotiek, ieguldītājs zaudē savu naudu (proti, opcija noslēdzas ar zaudējumiem). Ja notikums notiek, opcijas naudas summa tiek izmaksāta vai līgums paliek spēkā, paredzot iespēju saņemt naudas summu, ja notiek atsevišķs notikums (opcija noslēdzas ar peļņu). Šajā ziņā binārās opcijas var uzskatīt par “jā/nē priekšlikumiem”. Bieži vien “jā/nē priekšlikums” attiecas uz to, vai pamatā esošā vērtspapīra cena, beidzoties binārās opcijas termiņam, pārsniedz vai ir zemāka par noteiktu cenu (tā dēvēto norunas cenu). Dažos gadījumos norunas cena atbilst pamatā esošā vērtspapīra tirgus cenai brīdī, kad stājas spēkā binārā opcija, vai noteiktā laikā nākotnē. Tomēr bināro opciju pārdevēji piedāvā virkni iespējamu tirgus rezultātu, uz kuriem ieguldītāji var likt likmes (13).

13

| (11) | Ir lietderīgi precizēt, ka šā lēmuma piemērošanas jomā ietilpst visas binārās opcijas – arī tad, ja tās tirgo, izplata vai pārdod ar citu nosaukumu. Ir minētas, piemēram, all-or-nothing opcijas, up-or-down opcija, trend opcijas, digitālās opcijas un one-touch opcijas. |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi precizēt, ka šā lēmuma piemērošanas jomā ietilpst visas binārās opcijas – arī tad, ja tās tirgo, izplata vai pārdod ar citu nosaukumu. Ir minētas, piemēram, all-or-nothing opcijas, up-or-down opcija, trend opcijas, digitālās opcijas un one-touch opcijas.

all-or-nothing

up-or-down

trend

one-touch

| (12) | Lietderīgi arī nodrošināt, lai šis lēmums iekļautu visas binārās opcijas, kas paredz vairākus atšķirīgus iepriekš noteiktus nosacījumus, kuri ir jāizpilda (vai nav jāizpilda) pirms maksājuma saņemšanas. Daži respondenti, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt liecības, norādīja, piemēram, uz tādu bināro opciju, kas paredz i) iepriekš noteiktas summas izmaksu, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst noteiktam iepriekš paredzētam nosacījumam (piemēram, konkrētā datumā palielinās pamatā esošā vērtspapīra vērtība), kā arī ii) papildu iepriekš paredzētas summas (turpmāk tekstā – “bonusa”) izmaksu, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst citam iepriekš paredzētam nosacījumam (piemēram, pamatā esošā vērtspapīra vērtība pārsniedz zināmu procentu līmeni). Šādā un līdzīgos gadījumos divu i) un ii) punktā minēto iepriekš noteikto summu izmaksa būtu uzskatāma par iepriekš noteiktas fiksētas summas izmaksu šā lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(12)

Lietderīgi arī nodrošināt, lai šis lēmums iekļautu visas binārās opcijas, kas paredz vairākus atšķirīgus iepriekš noteiktus nosacījumus, kuri ir jāizpilda (vai nav jāizpilda) pirms maksājuma saņemšanas. Daži respondenti, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt liecības, norādīja, piemēram, uz tādu bināro opciju, kas paredz i) iepriekš noteiktas summas izmaksu, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst noteiktam iepriekš paredzētam nosacījumam (piemēram, konkrētā datumā palielinās pamatā esošā vērtspapīra vērtība), kā arī ii) papildu iepriekš paredzētas summas (turpmāk tekstā – “bonusa”) izmaksu, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst citam iepriekš paredzētam nosacījumam (piemēram, pamatā esošā vērtspapīra vērtība pārsniedz zināmu procentu līmeni). Šādā un līdzīgos gadījumos divu i) un ii) punktā minēto iepriekš noteikto summu izmaksa būtu uzskatāma par iepriekš noteiktas fiksētas summas izmaksu šā lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

| (13) | Vairākas VKI ir paudušas bažas par to, ka binārās opcijas nenodrošina nekādas privāto klientu vajadzības saistībā ar reāliem ieguldījumiem (atšķirībā no citu veidu opcijām, kurām var būt būtiska nozīme, ierobežojot noteiktu aktīvu radīto risku) (14). Vairākas VKI arī ir paudušas bažas par riskiem, kas ir saistīti ar bināro opciju iezīmēm, kā arī iekšēju un nepārvaldāmu interešu konfliktu saistībā ar šo produktu piedāvāšanu privātiem klientiem. Šos riskus bieži vien padziļina bināro opciju pārdevēju izmantotās agresīvās pārdošanas metodes. Vairākas VKI arī ir norādījušas, ka šie produkti veicina atkarību no azartspēlēm. Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestādes (Financial Conduct Authority (FCA)) veikts pētījums apliecina, ka atsevišķi ieguldītāji dažu dienu vai nedēļu laikā veic daudzas likmes, neraugoties uz to, ka kumulatīvi zaudē naudu. Pētījumā arī tika konstatēts, ka bināro opciju un azartspēļu produktu peļņas struktūra un laika periods ir ļoti līdzīgs (15). Šīs problēmas ir novērotas vairāku valstu jurisdikcijās, proti, daudzi privātie klienti šajās jurisdikcijās parasti zaudē naudu, kā apliecināts šajā lēmumā (16) |
| --- | --- |

(13)

Vairākas VKI ir paudušas bažas par to, ka binārās opcijas nenodrošina nekādas privāto klientu vajadzības saistībā ar reāliem ieguldījumiem (atšķirībā no citu veidu opcijām, kurām var būt būtiska nozīme, ierobežojot noteiktu aktīvu radīto risku) (14). Vairākas VKI arī ir paudušas bažas par riskiem, kas ir saistīti ar bināro opciju iezīmēm, kā arī iekšēju un nepārvaldāmu interešu konfliktu saistībā ar šo produktu piedāvāšanu privātiem klientiem. Šos riskus bieži vien padziļina bināro opciju pārdevēju izmantotās agresīvās pārdošanas metodes. Vairākas VKI arī ir norādījušas, ka šie produkti veicina atkarību no azartspēlēm. Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestādes (Financial Conduct Authority (FCA)) veikts pētījums apliecina, ka atsevišķi ieguldītāji dažu dienu vai nedēļu laikā veic daudzas likmes, neraugoties uz to, ka kumulatīvi zaudē naudu. Pētījumā arī tika konstatēts, ka bināro opciju un azartspēļu produktu peļņas struktūra un laika periods ir ļoti līdzīgs (15). Šīs problēmas ir novērotas vairāku valstu jurisdikcijās, proti, daudzi privātie klienti šajās jurisdikcijās parasti zaudē naudu, kā apliecināts šajā lēmumā (16)

14

Financial Conduct Authority

FCA

15

16

| (14) | Kā apliecināts Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) ziņojumā par IOSCO apsekojumu attiecībā uz privātajiem klientiem paredzētiem ārpusbiržas produktiem, kuri ietver aizņemtus līdzekļus (17) (“IOSCO ziņojums”), vairāku citu valstu, kas nav ES dalībvalstis, jurisdikcijās šim tirgus sektoram ir piemērota vērā ņemama regulatīvā kontrole, cita starpā bināro opciju sarežģītā un riskantā rakstura dēļ, kā arī tāpēc, ka produktu pārdevējus, kuri darbojas galvenokārt ar interneta starpniecību, bieži raksturo pārrobežu dimensija (18). IOSCO ziņojumā teikts, ka “nesen sagatavoti izpētes ziņojumi attiecībā uz vairāku valstu tirgu ir apliecinājuši, ka vairākums ieguldītāju [binārajās opcijās un citos spekulatīvos produktos] ļoti bieži zaudē naudu” (19). |
| --- | --- |

(14)

Kā apliecināts Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) ziņojumā par IOSCO apsekojumu attiecībā uz privātajiem klientiem paredzētiem ārpusbiržas produktiem, kuri ietver aizņemtus līdzekļus (17) (“IOSCO ziņojums”), vairāku citu valstu, kas nav ES dalībvalstis, jurisdikcijās šim tirgus sektoram ir piemērota vērā ņemama regulatīvā kontrole, cita starpā bināro opciju sarežģītā un riskantā rakstura dēļ, kā arī tāpēc, ka produktu pārdevējus, kuri darbojas galvenokārt ar interneta starpniecību, bieži raksturo pārrobežu dimensija (18). IOSCO ziņojumā teikts, ka “nesen sagatavoti izpētes ziņojumi attiecībā uz vairāku valstu tirgu ir apliecinājuši, ka vairākums ieguldītāju [binārajās opcijās un citos spekulatīvos produktos] ļoti bieži zaudē naudu” (19).

IOSCO

IOSCO

17

IOSCO

18

IOSCO

19

| (15) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums paredz, ka cita starpā jābūt būtiskām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Nosakot, vai pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir izvērtējusi Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punktā uzskaitīto kritēriju un faktoru atbilstību. Pēc tam, kad ESMA bija ņēmusi vērā attiecīgos kritērijus un faktorus, tā secināja, ka turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums paredz, ka cita starpā jābūt būtiskām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Nosakot, vai pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir izvērtējusi Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punktā uzskaitīto kritēriju un faktoru atbilstību. Pēc tam, kad ESMA bija ņēmusi vērā attiecīgos kritērijus un faktorus, tā secināja, ka turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

ESMA

ESMA

2.1.   Bināro opciju sarežģītības un pārredzamības pakāpe

Bināro opciju sarežģītības un pārredzamības pakāpe

| (16) | Binārās opcijas ir sarežģīti finanšu instrumenti (20). Cenu struktūras sarežģītība rada vērā ņemamu informācijas asimetrijas risku starp pārdevējiem un privātajiem klientiem, tādējādi radot būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Turklāt vairāku bināro opciju iezīmju dēļ tās ir sarežģīti instrumenti, un privātajiem klientiem tās ir grūti izprast. |
| --- | --- |

(16)

Binārās opcijas ir sarežģīti finanšu instrumenti (20). Cenu struktūras sarežģītība rada vērā ņemamu informācijas asimetrijas risku starp pārdevējiem un privātajiem klientiem, tādējādi radot būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Turklāt vairāku bināro opciju iezīmju dēļ tās ir sarežģīti instrumenti, un privātajiem klientiem tās ir grūti izprast.

20

| (17) | Bināro opciju pārdevēji parasti nosaka bināro opciju cenu, pamatojoties uz tirgus vai citādi modelētu konkrēta notikuma varbūtību pirms starpības vai cita veida maksājuma par darījumu piemērošanas katrai opcijai, radot klientam negatīvu paredzamo peļņu (21). |
| --- | --- |

(17)

Bināro opciju pārdevēji parasti nosaka bināro opciju cenu, pamatojoties uz tirgus vai citādi modelētu konkrēta notikuma varbūtību pirms starpības vai cita veida maksājuma par darījumu piemērošanas katrai opcijai, radot klientam negatīvu paredzamo peļņu (21).

21

| (18) | Visbiežāk binārās opcijas piedāvā salīdzinoši lielu peļņu par statistiski mazāk iespējamu notikumu un otrādi (22). |
| --- | --- |

(18)

Visbiežāk binārās opcijas piedāvā salīdzinoši lielu peļņu par statistiski mazāk iespējamu notikumu un otrādi (22).

22

| (19) | Šī bināro opciju cenu struktūra privātajiem klientiem rada vairākas problēmas. Cenu struktūra privātajiem klientiem jo īpaši rada vajadzību precīzi novērtēt opcijas vērtību saistībā ar atsauces notikuma paredzamo varbūtību. Lai gan privātie klienti var izmantot parastos izpētes un cenas noteikšanas rīkus, piemēram, Black-Scholes formulu, lai noteiktu bināro opciju cenu, tie salīdzinājumā ar pārdevējiem saskaras ar ievērojamu informācijas asimetriju. Pārdevējiem ir daudz lielākas iespējas piekļūt informācijai un sistēmām, lai pienācīgi noteiktu šo produktu cenu un vērtību. Konkrētāk, bināro opciju pārdevēji var piekļūt vēsturiskajiem cenas datiem saistībā ar konkrēto pamatā esošo vērtspapīru, piemēram, ierakstītai informācijai par cenu izmaiņām no biržas vai komerciāla datu sniedzēja, kas privātajiem klientiem parasti nav pieejama. Bināro opciju pārdevējiem parasti ir arī daudz lielāka pieredze līgumu cenu noteikšanas jomā nekā privātajiem klientiem, un ir daudz lielāka iespēja, ka tie būs izstrādājuši sarežģītas cenu noteikšanas metodes. Privātie klienti var arī nesaprast, ka tad, ja operācijas termiņš ir ļoti īss vai ja pozīcija tiek slēgta īsi pirms termiņa beigām, faktoriem, kas ir izmantoti opciju cenas noteikšanai, piemēram, vēsturiskajam svārstīgumam, ir maza ietekme uz opcijas vērtību. Tas ierobežo privāto klientu spēju pienācīgi novērtēt opciju pat tad, ja tie izmanto pieejamos cenas noteikšanas rīkus. Turklāt, ņemot vērā starpību un citu maksu par darījumiem piemērošanu, privātajiem klientiem, lai tie gūtu peļņu no operācijām, no ieguldījumiem būtu regulāri jāgūst peļņa, kas pārsniedz paredzamās peļņas apmēru (“pārspēt gaidīto”). Tāpēc ESMA uzskata, ka privātajiem klientiem ir grūti veikt uz informāciju pamatotu produkta riska un peļņas novērtējumu. |
| --- | --- |

(19)

Šī bināro opciju cenu struktūra privātajiem klientiem rada vairākas problēmas. Cenu struktūra privātajiem klientiem jo īpaši rada vajadzību precīzi novērtēt opcijas vērtību saistībā ar atsauces notikuma paredzamo varbūtību. Lai gan privātie klienti var izmantot parastos izpētes un cenas noteikšanas rīkus, piemēram, Black-Scholes formulu, lai noteiktu bināro opciju cenu, tie salīdzinājumā ar pārdevējiem saskaras ar ievērojamu informācijas asimetriju. Pārdevējiem ir daudz lielākas iespējas piekļūt informācijai un sistēmām, lai pienācīgi noteiktu šo produktu cenu un vērtību. Konkrētāk, bināro opciju pārdevēji var piekļūt vēsturiskajiem cenas datiem saistībā ar konkrēto pamatā esošo vērtspapīru, piemēram, ierakstītai informācijai par cenu izmaiņām no biržas vai komerciāla datu sniedzēja, kas privātajiem klientiem parasti nav pieejama. Bināro opciju pārdevējiem parasti ir arī daudz lielāka pieredze līgumu cenu noteikšanas jomā nekā privātajiem klientiem, un ir daudz lielāka iespēja, ka tie būs izstrādājuši sarežģītas cenu noteikšanas metodes. Privātie klienti var arī nesaprast, ka tad, ja operācijas termiņš ir ļoti īss vai ja pozīcija tiek slēgta īsi pirms termiņa beigām, faktoriem, kas ir izmantoti opciju cenas noteikšanai, piemēram, vēsturiskajam svārstīgumam, ir maza ietekme uz opcijas vērtību. Tas ierobežo privāto klientu spēju pienācīgi novērtēt opciju pat tad, ja tie izmanto pieejamos cenas noteikšanas rīkus. Turklāt, ņemot vērā starpību un citu maksu par darījumiem piemērošanu, privātajiem klientiem, lai tie gūtu peļņu no operācijām, no ieguldījumiem būtu regulāri jāgūst peļņa, kas pārsniedz paredzamās peļņas apmēru (“pārspēt gaidīto”). Tāpēc ESMA uzskata, ka privātajiem klientiem ir grūti veikt uz informāciju pamatotu produkta riska un peļņas novērtējumu.

Black-Scholes

ESMA

| (20) | Kopīgā ietekme, ko rada cenas struktūra un maksu par darījumu piemērošana katrai operācijai, ir tāda, ka vairākums privāto klientu kontu kopumā zaudē naudu (lai gan tie gūst īstermiņa peļņu) un pārdevēji, kas parasti ir tieši operācijas darījuma partneri, ilgtermiņā gūst peļņu no klientiem, pateicoties to zaudējumiem operācijās un samaksātajām maksām par darījumiem. |
| --- | --- |

(20)

Kopīgā ietekme, ko rada cenas struktūra un maksu par darījumu piemērošana katrai operācijai, ir tāda, ka vairākums privāto klientu kontu kopumā zaudē naudu (lai gan tie gūst īstermiņa peļņu) un pārdevēji, kas parasti ir tieši operācijas darījuma partneri, ilgtermiņā gūst peļņu no klientiem, pateicoties to zaudējumiem operācijās un samaksātajām maksām par darījumiem.

| (21) | Daži pārdevēji piedāvā pastāvīgu dubulto cenu noteikšanu un iespēju klientiem pievienoties un izstāties no operācijas binārās opcijas termiņa laikā. Šādā gadījumā klients var izstāties no operācijas pirms binārās opcijas termiņa beigām, pārdodot to atpakaļ pārdevējam vai citādi zaudējot nosacīto maksājumu termiņa beigās. Pretī klients saņem kādu maksājumu no pārdevēja atbilstoši pārdevēja piedāvātajai pastāvīgai cenai atkarībā no atšķirības starp pamatā esošā vērtspapīra aktuālo tirgus cenu un fiksēto vienošanās cenu, kā arī termiņa beigām. |
| --- | --- |

(21)

Daži pārdevēji piedāvā pastāvīgu dubulto cenu noteikšanu un iespēju klientiem pievienoties un izstāties no operācijas binārās opcijas termiņa laikā. Šādā gadījumā klients var izstāties no operācijas pirms binārās opcijas termiņa beigām, pārdodot to atpakaļ pārdevējam vai citādi zaudējot nosacīto maksājumu termiņa beigās. Pretī klients saņem kādu maksājumu no pārdevēja atbilstoši pārdevēja piedāvātajai pastāvīgai cenai atkarībā no atšķirības starp pamatā esošā vērtspapīra aktuālo tirgus cenu un fiksēto vienošanās cenu, kā arī termiņa beigām.

| (22) | Pastāvīgā dubultās cenas noteikšana ir papildu elements, ko var piedāvāt bināro opciju pārdevēji. Šis elements vēl vairāk sarežģī situāciju, jo privātajiem klientiem ir grūti pienācīgi novērtēt šos produktus vai gūt pozitīvu peļņu no ieguldījuma. Tas skaidrojams ar apstākli, ka privātajiem klientiem būtu pastāvīgi jāuzrauga cena un jāprognozē paredzamais rezultāts. Turklāt izstāšanās no operācijas un jaunas operācijas sākšana klientam rada papildu izmaksas, jo piedāvājuma cenai tiek piemērota starpība vai tiek iekasētas maksa par darījumu (23). |
| --- | --- |

(22)

Pastāvīgā dubultās cenas noteikšana ir papildu elements, ko var piedāvāt bināro opciju pārdevēji. Šis elements vēl vairāk sarežģī situāciju, jo privātajiem klientiem ir grūti pienācīgi novērtēt šos produktus vai gūt pozitīvu peļņu no ieguldījuma. Tas skaidrojams ar apstākli, ka privātajiem klientiem būtu pastāvīgi jāuzrauga cena un jāprognozē paredzamais rezultāts. Turklāt izstāšanās no operācijas un jaunas operācijas sākšana klientam rada papildu izmaksas, jo piedāvājuma cenai tiek piemērota starpība vai tiek iekasētas maksa par darījumu (23).

23

| (23) | Turklāt ES privātie klienti parasti veic ieguldījumus ārpusbiržas binārajās opcijās. Tādējādi bināro opciju cena, izpilde un norēķini nav standartizēti. Tas pasliktina privāto klientu spēju izprast ar produktu saistītos nosacījumus. Šis apstāklis papildus atšķirīgajiem “jā/nē priekšlikumu” veidiem, kas ir binārās opcijas pamatā, sarežģītajai cenu noteikšanas struktūrai (kas dažkārt ietver dubultās cenas noteikšanu) un vēl sarežģītākiem piedāvājumiem (piemēram, opcijām, kas ietver vairāku bināro opciju kopu) palielina šo produktu sarežģītību un vēl vairāk mazina klientu spēju saprast, ka konkrētas viena veida binārās opcijas iezīmes ne vienmēr piemīt cita veida binārajai opcijai. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt ES privātie klienti parasti veic ieguldījumus ārpusbiržas binārajās opcijās. Tādējādi bināro opciju cena, izpilde un norēķini nav standartizēti. Tas pasliktina privāto klientu spēju izprast ar produktu saistītos nosacījumus. Šis apstāklis papildus atšķirīgajiem “jā/nē priekšlikumu” veidiem, kas ir binārās opcijas pamatā, sarežģītajai cenu noteikšanas struktūrai (kas dažkārt ietver dubultās cenas noteikšanu) un vēl sarežģītākiem piedāvājumiem (piemēram, opcijām, kas ietver vairāku bināro opciju kopu) palielina šo produktu sarežģītību un vēl vairāk mazina klientu spēju saprast, ka konkrētas viena veida binārās opcijas iezīmes ne vienmēr piemīt cita veida binārajai opcijai.

| (24) | Turklāt bināro opciju tirgotājs parasti ir tā privāto klientu operāciju darījuma partneris un nosaka cenu izpildes brīdī un maksājumu termiņa beigās. Pārdevēji arī bieži pieprasa, lai klienti atzītu, ka cenas, kas tiek izmantotas binārās opcijas vērtības noteikšanai, var atšķirties no attiecīgajā pamata tirgū pieejamās cenas. Tas nozīmē, ka privātie klienti ne vienmēr var pārbaudīt no tirgotāja saņemto cenu atbilstību. Šo faktoru dēļ privātajiem klientiem ir ārkārtīgi grūti objektīvi novērtēt binārās opcijas. Tādējādi ar binārajām opcijām saistītā lielā sarežģītība un nepietiekamā pārredzamība apstiprina, ka pastāv būtiskas bažas saistībā ar ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt bināro opciju tirgotājs parasti ir tā privāto klientu operāciju darījuma partneris un nosaka cenu izpildes brīdī un maksājumu termiņa beigās. Pārdevēji arī bieži pieprasa, lai klienti atzītu, ka cenas, kas tiek izmantotas binārās opcijas vērtības noteikšanai, var atšķirties no attiecīgajā pamata tirgū pieejamās cenas. Tas nozīmē, ka privātie klienti ne vienmēr var pārbaudīt no tirgotāja saņemto cenu atbilstību. Šo faktoru dēļ privātajiem klientiem ir ārkārtīgi grūti objektīvi novērtēt binārās opcijas. Tādējādi ar binārajām opcijām saistītā lielā sarežģītība un nepietiekamā pārredzamība apstiprina, ka pastāv būtiskas bažas saistībā ar ieguldītāju aizsardzību.

| (25) | Atsaucoties uz aicinājumu sniegt liecības, vairāki uzņēmumi un tirdzniecības asociācijas apšaubīja, vai ESMA vajadzētu nošķirt binārās opcijas, kas tiek tirgotas ārpus biržas, un binārās opcijas, kas tiek tirgotas tirdzniecības vietā. Dažas tirdzniecības organizācijas prasīja skaidri izslēgt vērtspapīros pārvērstos atvasinātos instrumentus, touch opcijas un digitālās opcijas, pamatojoties uz to, ka šie produkti tiek izmantoti kā alternatīva zaudējumu ierobežošanas rīkojumiem vai var tikt izmantoti riska ierobežošanai. |
| --- | --- |

(25)

Atsaucoties uz aicinājumu sniegt liecības, vairāki uzņēmumi un tirdzniecības asociācijas apšaubīja, vai ESMA vajadzētu nošķirt binārās opcijas, kas tiek tirgotas ārpus biržas, un binārās opcijas, kas tiek tirgotas tirdzniecības vietā. Dažas tirdzniecības organizācijas prasīja skaidri izslēgt vērtspapīros pārvērstos atvasinātos instrumentus, touch opcijas un digitālās opcijas, pamatojoties uz to, ka šie produkti tiek izmantoti kā alternatīva zaudējumu ierobežošanas rīkojumiem vai var tikt izmantoti riska ierobežošanai.

ESMA

touch

| (26) | ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs atbildes. Tomēr bināro opciju elementi un īpatnības, kas ir konstatētā klientiem radītā kaitējuma pamatcēlonis, paliek nemainīgas neatkarīgi no tā, vai šīs opcijas tiek tirgotas tirdzniecības vietā vai pārvērstas vērtspapīros. Citiem vārdiem sakot, binārās opcijas tirdzniecības vietā ieguldītājiem joprojām radītu negatīvu paredzamo peļņu, piedāvājot peļņas struktūru, kas nav pienācīgi piemērota riska ierobežošanai vai citu ekonomisko funkciju veikšanai, kas varētu radīt kompensējošu ieguvumu. Šīs īpatnības ir spēkā jebkurā laikā līdz opcijas termiņa beigām. Tāpēc otrreizējā tirgus pastāvēšana nemaina pamatīpatnības, kas rada kaitējumu privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(26)

ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs atbildes. Tomēr bināro opciju elementi un īpatnības, kas ir konstatētā klientiem radītā kaitējuma pamatcēlonis, paliek nemainīgas neatkarīgi no tā, vai šīs opcijas tiek tirgotas tirdzniecības vietā vai pārvērstas vērtspapīros. Citiem vārdiem sakot, binārās opcijas tirdzniecības vietā ieguldītājiem joprojām radītu negatīvu paredzamo peļņu, piedāvājot peļņas struktūru, kas nav pienācīgi piemērota riska ierobežošanai vai citu ekonomisko funkciju veikšanai, kas varētu radīt kompensējošu ieguvumu. Šīs īpatnības ir spēkā jebkurā laikā līdz opcijas termiņa beigām. Tāpēc otrreizējā tirgus pastāvēšana nemaina pamatīpatnības, kas rada kaitējumu privātajiem klientiem.

ESMA

2.2.   Konkrētas bināro opciju īpatnības vai elementi

Konkrētas bināro opciju īpatnības vai elementi

| (27) | Binārās opcijas parasti ir ļoti īsa termiņa ieguldījumi, kuru termiņš dažkārt beidzas dažas minūtes pēc šo ieguldījumu veikšanas, tādējādi šie ieguldījumi pēc būtības ir ļoti spekulatīvi. |
| --- | --- |

(27)

Binārās opcijas parasti ir ļoti īsa termiņa ieguldījumi, kuru termiņš dažkārt beidzas dažas minūtes pēc šo ieguldījumu veikšanas, tādējādi šie ieguldījumi pēc būtības ir ļoti spekulatīvi.

| (28) | Bināro opciju bināro rezultātu raksturs nozīmē, ka tās tiek izmantotas galvenokārt spekulatīviem mērķiem. Fiksētas monetārās summas vai nulles maksājums ierobežo bināro opciju kā riska ierobežošanas rīka vērtību salīdzinājumā ar tradicionālajiem iespējas līgumiem, kas ļauj klientam pārvaldīt viņa risku, nosakot “griestus” vai “zemāko punktu” attiecībā uz konkrētu aktīvu risku, kuram klienti var būt tiešā veidā pakļauti. To pastiprina binārajām opcijām parasti raksturīgais īsais termiņš. |
| --- | --- |

(28)

Bināro opciju bināro rezultātu raksturs nozīmē, ka tās tiek izmantotas galvenokārt spekulatīviem mērķiem. Fiksētas monetārās summas vai nulles maksājums ierobežo bināro opciju kā riska ierobežošanas rīka vērtību salīdzinājumā ar tradicionālajiem iespējas līgumiem, kas ļauj klientam pārvaldīt viņa risku, nosakot “griestus” vai “zemāko punktu” attiecībā uz konkrētu aktīvu risku, kuram klienti var būt tiešā veidā pakļauti. To pastiprina binārajām opcijām parasti raksturīgais īsais termiņš.

| (29) | Turklāt bināro opciju cenas tiek noteiktas atbilstīgi notikuma varbūtībai, norādot peļņu līdzīgi kā tradicionālo fiksētas likmes derību gadījumā (piemēram, derības par sporta pasākumiem vai vēlēšanu rezultātiem). Operācijām parasti ir ļoti īss termiņš, un ieguldītāji var gūt ļoti lielu peļņu vai zaudēt visu savu ieguldījumu. Šādas pamatīpatnības ir raksturīgas arī azartspēļu produktiem, kas ir saistīti ar atkarības rašanos un negatīviem rezultātiem patērētājiem. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt bināro opciju cenas tiek noteiktas atbilstīgi notikuma varbūtībai, norādot peļņu līdzīgi kā tradicionālo fiksētas likmes derību gadījumā (piemēram, derības par sporta pasākumiem vai vēlēšanu rezultātiem). Operācijām parasti ir ļoti īss termiņš, un ieguldītāji var gūt ļoti lielu peļņu vai zaudēt visu savu ieguldījumu. Šādas pamatīpatnības ir raksturīgas arī azartspēļu produktiem, kas ir saistīti ar atkarības rašanos un negatīviem rezultātiem patērētājiem.

| (30) | Kā minēts iepriekš, bināro opciju pārdevēji parasti rīkojas kā tiešs klienta operācijas darījuma partneris, tādējādi iekļaujot klienta operāciju savā uzskaitē. Šis uzņēmējdarbības modelis nostāda pārdevēja intereses tiešā konfliktā ar tā klientu interesēm, tādējādi palielinot risku, ka pārdevējs, beidzoties binārās opcijas termiņam, varētu manipulēt ar pamatā esošā vērtspapīra cenu vai paildzināt binārās opcijas termiņu par sekundēm vai milisekundēm, lai izvairītos no maksājuma veikšanas par iespējas līgumu. Interešu konflikta risks ir īpaši liels bināro opciju gadījumā, jo šo produktu maksājumu struktūru nosaka tas, vai pamatā esošais vērtspapīrs, beidzoties termiņam, ir sasniedzis noteiktu vienošanās cenu. VKI arī ir konstatējušas prakses veidus, kuru ietvaros bināro opciju pārdevēji galvenajām starpībām saistībā ar pamatā esošo vērtspapīru piemēro asimetrisku vai nekonsekventu uzcenojumu, kā rezultātā opcija beidzas ar zaudējumiem, lai gan citādi tā termiņa beigās radītu peļņu. Turklāt izplatīšanas modeļiem, kurus ESMA ir novērojusi šajā tirgus sektorā, piemīt noteikti un dažkārt raksturīgi interešu konflikti (24), un spiediens nodrošināt jaunu klientu plūsmu palielina interešu konfliktu rašanās iespēju. |
| --- | --- |

(30)

Kā minēts iepriekš, bināro opciju pārdevēji parasti rīkojas kā tiešs klienta operācijas darījuma partneris, tādējādi iekļaujot klienta operāciju savā uzskaitē. Šis uzņēmējdarbības modelis nostāda pārdevēja intereses tiešā konfliktā ar tā klientu interesēm, tādējādi palielinot risku, ka pārdevējs, beidzoties binārās opcijas termiņam, varētu manipulēt ar pamatā esošā vērtspapīra cenu vai paildzināt binārās opcijas termiņu par sekundēm vai milisekundēm, lai izvairītos no maksājuma veikšanas par iespējas līgumu. Interešu konflikta risks ir īpaši liels bināro opciju gadījumā, jo šo produktu maksājumu struktūru nosaka tas, vai pamatā esošais vērtspapīrs, beidzoties termiņam, ir sasniedzis noteiktu vienošanās cenu. VKI arī ir konstatējušas prakses veidus, kuru ietvaros bināro opciju pārdevēji galvenajām starpībām saistībā ar pamatā esošo vērtspapīru piemēro asimetrisku vai nekonsekventu uzcenojumu, kā rezultātā opcija beidzas ar zaudējumiem, lai gan citādi tā termiņa beigās radītu peļņu. Turklāt izplatīšanas modeļiem, kurus ESMA ir novērojusi šajā tirgus sektorā, piemīt noteikti un dažkārt raksturīgi interešu konflikti (24), un spiediens nodrošināt jaunu klientu plūsmu palielina interešu konfliktu rašanās iespēju.

ESMA

24

| (31) | Ņemot vērā apstākli, ka binārajām opcijām strukturāli ir negatīva paredzamā peļņa, jo vairāk darījumu ieguldītājs veic, jo lielāka iespēja, ka tas kumulatīvi zaudēs naudu (25). |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā apstākli, ka binārajām opcijām strukturāli ir negatīva paredzamā peļņa, jo vairāk darījumu ieguldītājs veic, jo lielāka iespēja, ka tas kumulatīvi zaudēs naudu (25).

25

| (32) | Lielais risks, ka binārās opcijas tiek tirgotas spekulatīvos nolūkos un ka starp bināro opciju tirgotājiem un to klientiem pastāv interešu konflikts, apstiprina būtisku bažu pastāvēšanu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(32)

Lielais risks, ka binārās opcijas tiek tirgotas spekulatīvos nolūkos un ka starp bināro opciju tirgotājiem un to klientiem pastāv interešu konflikts, apstiprina būtisku bažu pastāvēšanu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.3.   Iespējamo kaitīgo seku un neatbilstības starp ieguldītāju peļņu un zaudējumu risku apmērs

Iespējamo kaitīgo seku un neatbilstības starp ieguldītāju peļņu un zaudējumu risku apmērs

| (33) | Klientu skaits saistībā ar šiem produktiem ir mainīgs, ņemot vērā bināro opciju klientu kontu salīdzinoši īso pastāvēšanas laiku un darbību pārrobežu raksturu. Pamatojoties uz datiem, ko ESMA ir saņēmusi no vairākām VKI (26), tā lēš, ka EEZ reģistrētu iespējas līgumu un bināro opciju pārdevēju nodrošinātu privāto klientu operāciju kontu skaits palielinājās no 1,5 miljoniem 2015. gadā (27) līdz aptuveni 2,2 miljoniem 2017. gadā (28). |
| --- | --- |

(33)

Klientu skaits saistībā ar šiem produktiem ir mainīgs, ņemot vērā bināro opciju klientu kontu salīdzinoši īso pastāvēšanas laiku un darbību pārrobežu raksturu. Pamatojoties uz datiem, ko ESMA ir saņēmusi no vairākām VKI (26), tā lēš, ka EEZ reģistrētu iespējas līgumu un bināro opciju pārdevēju nodrošinātu privāto klientu operāciju kontu skaits palielinājās no 1,5 miljoniem 2015. gadā (27) līdz aptuveni 2,2 miljoniem 2017. gadā (28).

ESMA

26

27

28

| (34) | Turpmāk izklāstītā informācija, ko VKI sniedza ESMA, apliecina, ka bināro opciju tirgus sektors Savienībā ir audzis:






  i) | Kipras VKI Kipras Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (CY-CySEC) ir aplēsusi, ka kopējais aktīvo klientu skaits Kiprā bināro opciju jomā 2017. gada otrā ceturkšņa beigās bija 401 378 salīdzinājumā ar 140 205 klientiem 2015. gadā (29); |
| --- | --- | --- |

(34)

Turpmāk izklāstītā informācija, ko VKI sniedza ESMA, apliecina, ka bināro opciju tirgus sektors Savienībā ir audzis:

ESMA

i)

Kipras VKI Kipras Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (CY-CySEC) ir aplēsusi, ka kopējais aktīvo klientu skaits Kiprā bināro opciju jomā 2017. gada otrā ceturkšņa beigās bija 401 378 salīdzinājumā ar 140 205 klientiem 2015. gadā (29);

CY-CySEC

29

| ii) | Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) ir aplēsusi, ka Vācijā ir līdz pat 30 000 bināro opciju klientu, un kopējais tirgus Vācijā gadā pieaug par 4–5 % (30); |
| --- | --- |

ii)

Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) ir aplēsusi, ka Vācijā ir līdz pat 30 000 bināro opciju klientu, un kopējais tirgus Vācijā gadā pieaug par 4–5 % (30);

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

DE-BaFin

30

| iii) | pamatojoties uz klientu datu izlasi, ko uzņēmumi ir snieguši Apvienotās Karalistes VKI Finanšu pārvaldības iestādei (UK-FCA), ir aplēsts, ka to klientu skaits, kuri veic darījumus ar Apvienotās Karalistes bināro opciju pārdevējiem, ir aptuveni 40 000; |
| --- | --- |

iii)

pamatojoties uz klientu datu izlasi, ko uzņēmumi ir snieguši Apvienotās Karalistes VKI Finanšu pārvaldības iestādei (UK-FCA), ir aplēsts, ka to klientu skaits, kuri veic darījumus ar Apvienotās Karalistes bināro opciju pārdevējiem, ir aptuveni 40 000;

UK-FCA

| iv) | Itālijas VKI Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB), pamatojoties uz 2017. gada martā veiktu apsekojumu piecās ES reģistrētu bināro opciju pārdevēju filiālēs, konstatēja, ka 2016. gadā to privāto klientu skaits, kuri pārdod binārās opcijas, Itālijā palielinājās par 2,4 %; |
| --- | --- |

iv)

Itālijas VKI Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB), pamatojoties uz 2017. gada martā veiktu apsekojumu piecās ES reģistrētu bināro opciju pārdevēju filiālēs, konstatēja, ka 2016. gadā to privāto klientu skaits, kuri pārdod binārās opcijas, Itālijā palielinājās par 2,4 %;

Commissione Nazionale per le Società e la Borsa

IT-CONSOB

| v) | vairākas VKI ziņoja, ka to jurisdikcijās tiek plaši pārdotas binārās opcijas (31); |
| --- | --- |

v)

vairākas VKI ziņoja, ka to jurisdikcijās tiek plaši pārdotas binārās opcijas (31);

31

| vi) | gandrīz visas VKI (32) ziņoja, ka bināro opciju pārdevēji no citām dalībvalstīm, kuri darbojas uz atļauju pamata, sniedz to jurisdikcijās bināro opciju pakalpojumus. Dažas VKI (33) arī minēja bināro opciju pārdevējus, kuri izmanto filiāles vai saistītus aģentus, lai saskaņā ar atļauju darbotos citu valstu jurisdikcijās; |
| --- | --- |

vi)

gandrīz visas VKI (32) ziņoja, ka bināro opciju pārdevēji no citām dalībvalstīm, kuri darbojas uz atļauju pamata, sniedz to jurisdikcijās bināro opciju pakalpojumus. Dažas VKI (33) arī minēja bināro opciju pārdevējus, kuri izmanto filiāles vai saistītus aģentus, lai saskaņā ar atļauju darbotos citu valstu jurisdikcijās;

32

33

| vii) | VKI ir konstatējušas, ka ir palielinājies atļauju pieprasījumu skaits no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras piedāvā attiecīgos produktus (34). |
| --- | --- |

vii)

VKI ir konstatējušas, ka ir palielinājies atļauju pieprasījumu skaits no ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras piedāvā attiecīgos produktus (34).

34

| (35) | Saskaņā ar IOSCO ziņojumu biežākās jurisdikciju sūdzības saistībā ar atļauju saņēmušajiem tirgotājiem cita starpā attiecas uz produkta darbības rādītājiem (ieguldītāju zaudējumiem), klientu izpratnes trūkumu par produktiem vai sniegtajiem pakalpojumiem (un ar tiem saistītajiem riskiem), grūtībām izņemt līdzekļus, agresīvu/maldinošu tirdzniecību, kā arī cenas vai operāciju manipulēšanu (35). |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar IOSCO ziņojumu biežākās jurisdikciju sūdzības saistībā ar atļauju saņēmušajiem tirgotājiem cita starpā attiecas uz produkta darbības rādītājiem (ieguldītāju zaudējumiem), klientu izpratnes trūkumu par produktiem vai sniegtajiem pakalpojumiem (un ar tiem saistītajiem riskiem), grūtībām izņemt līdzekļus, agresīvu/maldinošu tirdzniecību, kā arī cenas vai operāciju manipulēšanu (35).

IOSCO

35

| (36) | Iepriekšminēto ESMA analīzi par privāto klientu negatīvu paredzamo peļņu (36) apstiprina arī dati par privāto klientu ciestajiem zaudējumiem, kurus ESMA ziņoja atsevišķas VKI:






  i) | CY-CySEC veica analīzi, kurā tā aplūkoja 10 bināro opciju pārdevēju bināro opciju klientu kontu izlasi laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. augustam. Tā konstatēja, ka vidēji 87 % klientu kontu šajā periodā cieta zaudējumus. Vidējie konta zaudējumi bija aptuveni 480 EUR; |
| --- | --- | --- |

(36)

Iepriekšminēto ESMA analīzi par privāto klientu negatīvu paredzamo peļņu (36) apstiprina arī dati par privāto klientu ciestajiem zaudējumiem, kurus ESMA ziņoja atsevišķas VKI:

ESMA

36

ESMA

i)

CY-CySEC veica analīzi, kurā tā aplūkoja 10 bināro opciju pārdevēju bināro opciju klientu kontu izlasi laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. augustam. Tā konstatēja, ka vidēji 87 % klientu kontu šajā periodā cieta zaudējumus. Vidējie konta zaudējumi bija aptuveni 480 EUR;

CY-CySEC

| ii) | Polijas VKI Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF), pamatojoties uz Polijas ieguldījumu brokeru sabiedrību datiem, konstatēja, ka 2016. gadā naudu zaudēja 86,3 % un 2017. gadā – 86,4 % klientu. |
| --- | --- |

ii)

Polijas VKI Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF), pamatojoties uz Polijas ieguldījumu brokeru sabiedrību datiem, konstatēja, ka 2016. gadā naudu zaudēja 86,3 % un 2017. gadā – 86,4 % klientu.

Komisja Nadzoru Finansowego

| iii) | IT-CONSOB, pamatojoties uz 2017. gada martā veiktu apsekojumu piecās ES ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēs, kas aktīvi darbojas bināro opciju jomā, konstatēja, ka Itālijas privātie klienti, kuri veic ieguldījumus binārajās opcijās, 2016. gadā cieta saistītus zaudējumus līdz pat 74 % apmērā, vidējam zaudējumu apmēram sasniedzot aptuveni 590 EUR; |
| --- | --- |

iii)

IT-CONSOB, pamatojoties uz 2017. gada martā veiktu apsekojumu piecās ES ieguldījumu brokeru sabiedrību filiālēs, kas aktīvi darbojas bināro opciju jomā, konstatēja, ka Itālijas privātie klienti, kuri veic ieguldījumus binārajās opcijās, 2016. gadā cieta saistītus zaudējumus līdz pat 74 % apmērā, vidējam zaudējumu apmēram sasniedzot aptuveni 590 EUR;

IT-CONSOB

| iv) | UK-FCA, pamatojoties uz sabiedrību datu pārskatu par klientu kontu rezultātiem 2016. gadā, konstatēja, ka 81–85 % klientu kontu zaudēja naudu un ka klientu zaudējumi vidēji sasniedza 400 līdz 1 200 Lielbritānijas mārciņu. Ziņotie dati liecina, ka klienti guva peļņu no operācijām, bet cieta zaudējumus, ņemot vērā maksu par darījumiem ietekmi. Tas liecina par to, ka klienti, iespējams, nesaprot, kā viņu konta darbības rezultātus ietekmē maksas par darījumiem. |
| --- | --- |

iv)

UK-FCA, pamatojoties uz sabiedrību datu pārskatu par klientu kontu rezultātiem 2016. gadā, konstatēja, ka 81–85 % klientu kontu zaudēja naudu un ka klientu zaudējumi vidēji sasniedza 400 līdz 1 200 Lielbritānijas mārciņu. Ziņotie dati liecina, ka klienti guva peļņu no operācijām, bet cieta zaudējumus, ņemot vērā maksu par darījumiem ietekmi. Tas liecina par to, ka klienti, iespējams, nesaprot, kā viņu konta darbības rezultātus ietekmē maksas par darījumiem.

UK-FCA

2.4.   Iesaistīto klientu tips

Iesaistīto klientu tips

| (37) | Binārās opcijas tiek plaši pārdotas un izplatītas privāto klientu masu tirgū. Ņemot vērā bināro opciju sarežģītību, kā aprakstīts šajā lēmumā, vairākumam privāto klientu (atšķirībā no profesionālajiem klientiem) ir grūti pienācīgi izprast un novērtēt faktisko risku, kas rodas, veicot darījumus ar šiem produktiem. Pierādījumi par zaudējumiem, kurus ESMA ir novērojusi klientu kontos un kas ir aprakstīti šajā lēmumā, apliecina to, ka binārās opcijas nav piemērotas privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(37)

Binārās opcijas tiek plaši pārdotas un izplatītas privāto klientu masu tirgū. Ņemot vērā bināro opciju sarežģītību, kā aprakstīts šajā lēmumā, vairākumam privāto klientu (atšķirībā no profesionālajiem klientiem) ir grūti pienācīgi izprast un novērtēt faktisko risku, kas rodas, veicot darījumus ar šiem produktiem. Pierādījumi par zaudējumiem, kurus ESMA ir novērojusi klientu kontos un kas ir aprakstīti šajā lēmumā, apliecina to, ka binārās opcijas nav piemērotas privātajiem klientiem.

ESMA

2.5.   Ar binārajām opcijām saistītās tirdzniecības un izplatīšanas darbības

Ar binārajām opcijām saistītās tirdzniecības un izplatīšanas darbības

| (38) | Lai gan binārās opcijas ir sarežģīti produkti, tās klientiem visbiežāk tiek piedāvātas elektroniskās tirdzniecības platformās, nenodrošinot ieguldījumu konsultācijas vai portfeļa pārvaldību. Šādos gadījumos saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu ir jāveic atbilstības novērtējums (37). Tomēr šis novērtējums neliedz bināro opciju pārdevējiem vai viņu klientiem vai potenciālajiem klientiem veikt darījumu, sniedzot klientam vienkāršu brīdinājumu. Tas var notikt gadījumā, ja klients pārdevējam nav sniedzis informāciju vai ir sniedzis nepietiekamu informāciju par viņa zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā ar konkrēto produktu tipu, kā arī tad, ja pārdevējs ir secinājis, ka produkts klientam nav atbilstošs. Tas privātajiem klientiem ļauj piekļūt tādiem produktiem kā binārās opcijas, kuras, ņemot vērā to īpatnības, šādiem klientiem nevajadzētu izplatīt (38). |
| --- | --- |

(38)

Lai gan binārās opcijas ir sarežģīti produkti, tās klientiem visbiežāk tiek piedāvātas elektroniskās tirdzniecības platformās, nenodrošinot ieguldījumu konsultācijas vai portfeļa pārvaldību. Šādos gadījumos saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu ir jāveic atbilstības novērtējums (37). Tomēr šis novērtējums neliedz bināro opciju pārdevējiem vai viņu klientiem vai potenciālajiem klientiem veikt darījumu, sniedzot klientam vienkāršu brīdinājumu. Tas var notikt gadījumā, ja klients pārdevējam nav sniedzis informāciju vai ir sniedzis nepietiekamu informāciju par viņa zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā ar konkrēto produktu tipu, kā arī tad, ja pārdevējs ir secinājis, ka produkts klientam nav atbilstošs. Tas privātajiem klientiem ļauj piekļūt tādiem produktiem kā binārās opcijas, kuras, ņemot vērā to īpatnības, šādiem klientiem nevajadzētu izplatīt (38).

37

38

| (39) | Ņemot vērā arī ESMA jautājumus un atbildes (39), VKI šajā tirgus sektorā ir novērojušas agresīvas tirdzniecības prakses veidus, kā arī maldinošus tirgvedības paziņojumus (40). Šīs prakses cita starpā ietver sponsorēšanas pasākumu vai saišu ar lielām sporta komandām izmantošanu, lai, sekmētu vispārēju informētību par zīmola nosaukumu, radītu maldinošu priekšstatu, ka sarežģīti un spekulatīvi produkti, piemēram, binārās opcijas, ir piemēroti privāto klientu masu tirgum. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā arī ESMA jautājumus un atbildes (39), VKI šajā tirgus sektorā ir novērojušas agresīvas tirdzniecības prakses veidus, kā arī maldinošus tirgvedības paziņojumus (40). Šīs prakses cita starpā ietver sponsorēšanas pasākumu vai saišu ar lielām sporta komandām izmantošanu, lai, sekmētu vispārēju informētību par zīmola nosaukumu, radītu maldinošu priekšstatu, ka sarežģīti un spekulatīvi produkti, piemēram, binārās opcijas, ir piemēroti privāto klientu masu tirgum.

ESMA

39

40

| (40) | Turklāt dažas VKI iestādes ir vērsušas uzmanību ne tikai uz maldinošu tirdzniecības materiālu regulāru izmantošanu, bet arī veikto tirdzniecības pasākumu plašo un intensīvo raksturu:






  i) | Francijas VKI Autorité des Marchés Financiers (FR-AMF) ir ziņojusi, ka 2016. gadā jaunu spekulatīvas tirdzniecības (bināro opciju, iespējas līgumu, Forex) reklāmu (TV, radio, internetā) skaits veidoja 36 % no visām jaunajām finanšu jomas reklāmām un 45 % no visām jaunajām finanšu instrumentu reklāmām (41); |
| --- | --- | --- |

(40)

Turklāt dažas VKI iestādes ir vērsušas uzmanību ne tikai uz maldinošu tirdzniecības materiālu regulāru izmantošanu, bet arī veikto tirdzniecības pasākumu plašo un intensīvo raksturu:

i)

Francijas VKI Autorité des Marchés Financiers (FR-AMF) ir ziņojusi, ka 2016. gadā jaunu spekulatīvas tirdzniecības (bināro opciju, iespējas līgumu, Forex) reklāmu (TV, radio, internetā) skaits veidoja 36 % no visām jaunajām finanšu jomas reklāmām un 45 % no visām jaunajām finanšu instrumentu reklāmām (41);

Autorité des Marchés Financiers

FR-AMF

Forex

41

| ii) | DE-BaFin ir norādījusi, ka citas Eiropas Savienības valsts jurisdikcijā reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, lai gan tās nelielas, vienlaikus var izmantot līdz pat 200 introducing brokerus (42); |
| --- | --- |

ii)

DE-BaFin ir norādījusi, ka citas Eiropas Savienības valsts jurisdikcijā reģistrētas ieguldījumu brokeru sabiedrības, lai gan tās nelielas, vienlaikus var izmantot līdz pat 200 introducing brokerus (42);

DE-BaFin

introducing

42

| iii) | atsevišķas VKI ir norādījušas, ka bināro opciju izplatīšana var notikt ar elektronisko spēļu vai spēļu automātu starpniecību (43). |
| --- | --- |

iii)

atsevišķas VKI ir norādījušas, ka bināro opciju izplatīšana var notikt ar elektronisko spēļu vai spēļu automātu starpniecību (43).

43

| (41) | Šīs norises rada īpašas bažas, ņemot vērā privāto klientu, kas piedalās šajā tirgus sektorā, skaita pieaugumu. |
| --- | --- |

(41)

Šīs norises rada īpašas bažas, ņemot vērā privāto klientu, kas piedalās šajā tirgus sektorā, skaita pieaugumu.

| (42) | Šajā kontekstā dažas VKI arī ir paudušas bažas, ka attiecīgajiem uzņēmējdarbības modeļiem ir raksturīga klientu ļaunprātīga izmantošana (44). Apstāklis, ka klienta konta pastāvēšanas laiks var būt salīdzinoši īss, pārdevējiem var radīt zināmu spiedienu nodrošināt stabilu jaunu klientu pieplūdumu, un tas pārdevējus varētu mudināt piemērot agresīvas tirdzniecības un pārdošanas metodes, kas nav privāto klientu interesēs. |
| --- | --- |

(42)

Šajā kontekstā dažas VKI arī ir paudušas bažas, ka attiecīgajiem uzņēmējdarbības modeļiem ir raksturīga klientu ļaunprātīga izmantošana (44). Apstāklis, ka klienta konta pastāvēšanas laiks var būt salīdzinoši īss, pārdevējiem var radīt zināmu spiedienu nodrošināt stabilu jaunu klientu pieplūdumu, un tas pārdevējus varētu mudināt piemērot agresīvas tirdzniecības un pārdošanas metodes, kas nav privāto klientu interesēs.

44

| (43) | Bieži sastopama bināro opciju nozarē izmantotu tirdzniecības un pārdošanas metožu iezīme ir tirdzniecības priekšrocību (monetāru un nemonetāru), piemēram, bonusu piedāvājums, lai piesaistītu privātos klientus un mudinātu viņus veikt ieguldījumus binārajās opcijās, dāvanu (piemēram, brīvdienu, automašīnu, elektronisko preču) un tirdzniecības apmācību vai pazeminātu izmaksu (piemēram, cenu starpību vai maksu) piedāvājums (45). |
| --- | --- |

(43)

Bieži sastopama bināro opciju nozarē izmantotu tirdzniecības un pārdošanas metožu iezīme ir tirdzniecības priekšrocību (monetāru un nemonetāru), piemēram, bonusu piedāvājums, lai piesaistītu privātos klientus un mudinātu viņus veikt ieguldījumus binārajās opcijās, dāvanu (piemēram, brīvdienu, automašīnu, elektronisko preču) un tirdzniecības apmācību vai pazeminātu izmaksu (piemēram, cenu starpību vai maksu) piedāvājums (45).

45

| (44) | Bonusi un citas tirdzniecības priekšrocības var būt noderīgi, lai novērstu uzmanību no lielā ar produktu saistītā riska. Parasti to mērķis ir piesaistīt privātos klientus un stimulēt operācijas. Privātie klienti var uzskatīt šos pārdošanas veicināšanas paņēmienus par centrāliem produkta elementiem, iespējams, pienācīgi nenovērtējot ar produktu saistīto risku līmeņus. |
| --- | --- |

(44)

Bonusi un citas tirdzniecības priekšrocības var būt noderīgi, lai novērstu uzmanību no lielā ar produktu saistītā riska. Parasti to mērķis ir piesaistīt privātos klientus un stimulēt operācijas. Privātie klienti var uzskatīt šos pārdošanas veicināšanas paņēmienus par centrāliem produkta elementiem, iespējams, pienācīgi nenovērtējot ar produktu saistīto risku līmeņus.

| (45) | Bonusu sistēmu prakses iedvesmas avots ir tiešsaistes derību nozare. Daži attiecīgo produktu pārdevēji piedāvā, piemēram, “darbības uzsākšanas bonusus” (par konta atvēršanu), kā arī bonusus, pamatojoties uz ieguldītajām summām (apjoma bonusus) vai papildu “virtuālās naudas” summas saskaņā ar zināmiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(45)

Bonusu sistēmu prakses iedvesmas avots ir tiešsaistes derību nozare. Daži attiecīgo produktu pārdevēji piedāvā, piemēram, “darbības uzsākšanas bonusus” (par konta atvēršanu), kā arī bonusus, pamatojoties uz ieguldītajām summām (apjoma bonusus) vai papildu “virtuālās naudas” summas saskaņā ar zināmiem nosacījumiem.

| (46) | Vairākas VKI, veicot uzraudzības darbu, ir konstatējušas, ka tirdzniecības veicināšanas piedāvājumu noteikumi un nosacījumi bieži vien ir maldinoši un ka daudzi klienti ir ziņojuši par grūtībām izņemt naudu gadījumos, kad viņi ir centušies izmantot šādus bonusus. Daudzi klienti arī nezina, ka viņu piekļuve bonusa piedāvājumam vai līdzekļiem ir atkarīga no noteiktiem operāciju apmēriem. Ņemot vērā negatīvās paredzamās peļņas elementu, kas ir saistīts ar bināro opciju operācijām, klienti bieži vien zaudē vairāk naudas, veicot biežas operācijas, nekā viņi zaudētu tad, ja nebūtu saņēmuši bonusa piedāvājumu. |
| --- | --- |

(46)

Vairākas VKI, veicot uzraudzības darbu, ir konstatējušas, ka tirdzniecības veicināšanas piedāvājumu noteikumi un nosacījumi bieži vien ir maldinoši un ka daudzi klienti ir ziņojuši par grūtībām izņemt naudu gadījumos, kad viņi ir centušies izmantot šādus bonusus. Daudzi klienti arī nezina, ka viņu piekļuve bonusa piedāvājumam vai līdzekļiem ir atkarīga no noteiktiem operāciju apmēriem. Ņemot vērā negatīvās paredzamās peļņas elementu, kas ir saistīts ar bināro opciju operācijām, klienti bieži vien zaudē vairāk naudas, veicot biežas operācijas, nekā viņi zaudētu tad, ja nebūtu saņēmuši bonusa piedāvājumu.

| (47) | Konkrētāk (46):






  i) | FR-AMF ir norādījusi, ka viena no galvenajām ar bonusiem saistītajām problēmām ir tāda, ka klientam parasti ir jāiegulda naudas summa, kas ir 20 vai 30 reizes lielāka par bonusu, lai viņam būtu tiesības izņemt naudu; |
| --- | --- | --- |

(47)

Konkrētāk (46):

46

i)

FR-AMF ir norādījusi, ka viena no galvenajām ar bonusiem saistītajām problēmām ir tāda, ka klientam parasti ir jāiegulda naudas summa, kas ir 20 vai 30 reizes lielāka par bonusu, lai viņam būtu tiesības izņemt naudu;

FR-AMF

| ii) | Beļģijas VKI Finanšu un tirgu iestāde (BE-FSMA) ir norādījusi, ka ir saņēmusi daudzas sūdzības no ieguldītājiem, kuri nespēj atgūt naudu bonusiem piemērojamo nosacījumu dēļ; |
| --- | --- |

ii)

Beļģijas VKI Finanšu un tirgu iestāde (BE-FSMA) ir norādījusi, ka ir saņēmusi daudzas sūdzības no ieguldītājiem, kuri nespēj atgūt naudu bonusiem piemērojamo nosacījumu dēļ;

BE-FSMA

| iii) | PL-KNF ir ziņojusi, ka pārdevēji piedāvā dāvanas, piemēram, planšetdatorus un telefonus, lai piesaistītu jaunus klientus, un ka pārdevēji apgalvo, ka dāvanas uzlabo klienta spēju sazināties ar ieguldījumu brokeru sabiedrību; |
| --- | --- |

iii)

PL-KNF ir ziņojusi, ka pārdevēji piedāvā dāvanas, piemēram, planšetdatorus un telefonus, lai piesaistītu jaunus klientus, un ka pārdevēji apgalvo, ka dāvanas uzlabo klienta spēju sazināties ar ieguldījumu brokeru sabiedrību;

PL-KNF

| iv) | DE-BaFin ir norādījusi, ka vairākumā līdz šim aplūkoto gadījumu, kas ir saistīti ar bonusiem, šos bonusus piedāvā bināro opciju pārdevēji, kas darbojas pārrobežu mērogā, lai pārliecinātu nepieredzējušus privātos klientus veikt spekulācijas ar to attiecīgajiem produktiem, kurus šie klienti, iespējams, pilnībā neizprot. |
| --- | --- |

iv)

DE-BaFin ir norādījusi, ka vairākumā līdz šim aplūkoto gadījumu, kas ir saistīti ar bonusiem, šos bonusus piedāvā bināro opciju pārdevēji, kas darbojas pārrobežu mērogā, lai pārliecinātu nepieredzējušus privātos klientus veikt spekulācijas ar to attiecīgajiem produktiem, kurus šie klienti, iespējams, pilnībā neizprot.

DE-BaFin

| (48) | VKI arī ir paudušas bažas par to, ka bināro opciju pārdevēji, iespējams, nepilda pienākumu sniegt klientiem godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju un rīkoties klientu interesēs (47). VKI arī pauž satraukumu par privātajiem klientiem sniegtās informācijas kvalitāti (piemēram, pārdevēju tīmekļa vietnēs) attiecībā uz to, kā darbojas binārās opcijas, un jo īpaši informācijas par saistītajiem riskiem kvalitāti (48). Daži piemēri, kas atspoguļo pienākuma sniegt godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju neizpildi un tādu metožu izmantošanu, kas piesaista klientu uzmanību, bet ne vienmēr atspoguļo finanšu instrumenta vai prakses piemērotību vai vispārējo kvalitāti, ir saistīti ar:






  i) | tīmekļa vietņu saturu vai informāciju, kas ir sniegta valodā, kas nav tās dalībvalsts valsts valoda, kurā pakalpojumi tiek sniegti, vai ir sniegta oficiālajā valodā, bet tās tulkojuma kvalitāte ir neapmierinoša, tādējādi tā varētu apgrūtināt sniegtās informācijas uztveri; |
| --- | --- | --- |

(48)

VKI arī ir paudušas bažas par to, ka bināro opciju pārdevēji, iespējams, nepilda pienākumu sniegt klientiem godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju un rīkoties klientu interesēs (47). VKI arī pauž satraukumu par privātajiem klientiem sniegtās informācijas kvalitāti (piemēram, pārdevēju tīmekļa vietnēs) attiecībā uz to, kā darbojas binārās opcijas, un jo īpaši informācijas par saistītajiem riskiem kvalitāti (48). Daži piemēri, kas atspoguļo pienākuma sniegt godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju neizpildi un tādu metožu izmantošanu, kas piesaista klientu uzmanību, bet ne vienmēr atspoguļo finanšu instrumenta vai prakses piemērotību vai vispārējo kvalitāti, ir saistīti ar:

47

48

i)

tīmekļa vietņu saturu vai informāciju, kas ir sniegta valodā, kas nav tās dalībvalsts valsts valoda, kurā pakalpojumi tiek sniegti, vai ir sniegta oficiālajā valodā, bet tās tulkojuma kvalitāte ir neapmierinoša, tādējādi tā varētu apgrūtināt sniegtās informācijas uztveri;

| ii) | tādas informācijas sniegšanu, kurā ir uzsvērti iespējamie ieguvumi saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās, nesniedzot godīgu un pamanāmu norādi par attiecīgajiem riskiem un radot iespaidu, ka šie spekulatīvie produkti ir piemēroti vai atbilstoši visiem ieguldītājiem vai ka peļņas gūšana ir vienkārša. Piemēram: “Darījumu veikšana ar binārajām opcijām ir tik vienkārša kā 1-2-3”, “Darījumu veikšana nekad nav bijusi tik vienkārša”, “Sāc savu brokera karjeru tagad”, “Gūsti līdz 85 % lielu peļņu ik pēc 60 sekundēm”, “95 % peļņa dažās minūtēs”, “Ko tu vari paveikt 60 sekundēs? Pārdot binārās opcijas un divkāršot savus līdzekļus” (49). |
| --- | --- |

ii)

tādas informācijas sniegšanu, kurā ir uzsvērti iespējamie ieguvumi saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās, nesniedzot godīgu un pamanāmu norādi par attiecīgajiem riskiem un radot iespaidu, ka šie spekulatīvie produkti ir piemēroti vai atbilstoši visiem ieguldītājiem vai ka peļņas gūšana ir vienkārša. Piemēram: “Darījumu veikšana ar binārajām opcijām ir tik vienkārša kā 1-2-3”, “Darījumu veikšana nekad nav bijusi tik vienkārša”, “Sāc savu brokera karjeru tagad”, “Gūsti līdz 85 % lielu peļņu ik pēc 60 sekundēm”, “95 % peļņa dažās minūtēs”, “Ko tu vari paveikt 60 sekundēs? Pārdot binārās opcijas un divkāršot savus līdzekļus” (49).

49

| (49) | Iepriekš aprakstītā ar binārajām opcijām saistītās tirdzniecības un izplatīšanas prakse apstiprina to, ka pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(49)

Iepriekš aprakstītā ar binārajām opcijām saistītās tirdzniecības un izplatīšanas prakse apstiprina to, ka pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

2.6.   Cik lielā mērā finanšu instruments var apdraudēt ieguldītāja paļāvību uz finanšu sistēmu?

Cik lielā mērā finanšu instruments var apdraudēt ieguldītāja paļāvību uz finanšu sistēmu?

| (50) | Bināro opciju sarežģītība kopā ar pārredzamības trūkumu, produkta paredzamā negatīvā peļņa ieguldītājiem, pamatotu ieguldījuma mērķu neesamība, daudzu tirdzniecības un izplatīšanas darbību maldinošais un agresīvais raksturs, pārdevēju interešu konflikti, kā arī iespējamā kaitējuma apmērs veicina privāto klientu uzticības mazināšanos finanšu sistēmai. |
| --- | --- |

(50)

Bināro opciju sarežģītība kopā ar pārredzamības trūkumu, produkta paredzamā negatīvā peļņa ieguldītājiem, pamatotu ieguldījuma mērķu neesamība, daudzu tirdzniecības un izplatīšanas darbību maldinošais un agresīvais raksturs, pārdevēju interešu konflikti, kā arī iespējamā kaitējuma apmērs veicina privāto klientu uzticības mazināšanos finanšu sistēmai.

| (51) | Ņemot vērā šajā lēmumā apliecināto lielo varbūtību, ka klienti cietīs zaudējumus, ieguldītāji, kuriem nav citas pieredzes saistībā ar ieguldījumu veikšanu finanšu instrumentos un kurus ir piesaistījusi bināro opciju pārdevēju agresīvā tirgvedība, varētu secināt, ka šie produkti reprezentē visus finanšu instrumentus. Šīs bažas ir vēl jo būtiskākas, ņemot vērā bināro opciju pārdevēju lielo klientu skaitu un sūdzību skaitu par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā šajā lēmumā apliecināto lielo varbūtību, ka klienti cietīs zaudējumus, ieguldītāji, kuriem nav citas pieredzes saistībā ar ieguldījumu veikšanu finanšu instrumentos un kurus ir piesaistījusi bināro opciju pārdevēju agresīvā tirgvedība, varētu secināt, ka šie produkti reprezentē visus finanšu instrumentus. Šīs bažas ir vēl jo būtiskākas, ņemot vērā bināro opciju pārdevēju lielo klientu skaitu un sūdzību skaitu par šiem produktiem.

3.   PIEMĒROJAMĀS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU PRASĪBAS NENOVĒRŠ KONSTATĒTĀS BŪTISKĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

PIEMĒROJAMĀS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU PRASĪBAS NENOVĒRŠ KONSTATĒTĀS BŪTISKĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

| (52) | Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ESMA ir izvērtējusi, vai Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš minētos draudus. Piemērojamās spēkā esošās Savienības tiesību aktu prasības ir paredzētas Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (50). Tās jo īpaši tie ietver: i) Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. un 4. punktā – prasību sniegt klientiem atbilstošu informāciju (51); ii) Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. un 3. punktā – piemērotības un atbilstības prasības (52); iii) Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā – vislabvēlīgākās izpildes prasības (53); iv) Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā – produkta pārvaldības prasības; v) Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5.–14. pantā – informācijas atklāšanas prasības. |
| --- | --- |

(52)

Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ESMA ir izvērtējusi, vai Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš minētos draudus. Piemērojamās spēkā esošās Savienības tiesību aktu prasības ir paredzētas Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (50). Tās jo īpaši tie ietver: i) Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. un 4. punktā – prasību sniegt klientiem atbilstošu informāciju (51); ii) Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. un 3. punktā – piemērotības un atbilstības prasības (52); iii) Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā – vislabvēlīgākās izpildes prasības (53); iv) Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā – produkta pārvaldības prasības; v) Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5.–14. pantā – informācijas atklāšanas prasības.

ESMA

50

51

52

53

| (53) | Daži pārdevēji, brokeri un tirdzniecības organizācijas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt liecības, skaidri norādīja, ka ESMA pirms jebkādu produkta intervences pasākumu piemērošanas ir jāaplūko jauno tiesību aktu, jo īpaši nesen pieņemtās FITD II un PRIIP (īpaši produktu pārvaldības noteikumu) ietekme. |
| --- | --- |

(53)

Daži pārdevēji, brokeri un tirdzniecības organizācijas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt liecības, skaidri norādīja, ka ESMA pirms jebkādu produkta intervences pasākumu piemērošanas ir jāaplūko jauno tiesību aktu, jo īpaši nesen pieņemtās FITD II un PRIIP (īpaši produktu pārvaldības noteikumu) ietekme.

ESMA

PRIIP

| (54) | Jānorāda, ka vairāku Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzēto prasību piemērošanas joma un saturs ir līdzīgs Direktīvā 2004/39/EK paredzētajām prasībām (54). Lai gan Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 pieņemšanas mērķis bija uzlabot vairākus svarīgus ieguldījumu pakalpojumu un darbību aspektus, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību (tostarp izmantojot produktu intervences pilnvaras), vairākos svarīgos noteikumos veiktie uzlabojumi nenovērš šajā lēmumā aprakstītās konkrētās bažas. No šajā lēmumā aplūkotās risku un ieguldītājam radītā kaitējuma perspektīvas vairāki noteikumi būtībā ir palikuši nemainīti. |
| --- | --- |

(54)

Jānorāda, ka vairāku Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014 paredzēto prasību piemērošanas joma un saturs ir līdzīgs Direktīvā 2004/39/EK paredzētajām prasībām (54). Lai gan Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 pieņemšanas mērķis bija uzlabot vairākus svarīgus ieguldījumu pakalpojumu un darbību aspektus, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību (tostarp izmantojot produktu intervences pilnvaras), vairākos svarīgos noteikumos veiktie uzlabojumi nenovērš šajā lēmumā aprakstītās konkrētās bažas. No šajā lēmumā aplūkotās risku un ieguldītājam radītā kaitējuma perspektīvas vairāki noteikumi būtībā ir palikuši nemainīti.

54

| (55) | Direktīvā 2014/65/ES ir sīkāk izklāstītas prasības sniegt klientiem atbilstošu informāciju, nodrošinot būtisku uzlabojumu izmaksu un maksājumu informācijas atklāšanas jomā un paredzot, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāsniedz klientiem apkopota informācija par visām izmaksām un maksām saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem un finanšu instrumentiem. Tomēr ir skaidrs, ka ar noteikumiem, kas ir vērsti uz informācijas atklāšanu, tostarp uzlabotu informāciju par izmaksām, nepietiek, lai novērstu sarežģīto risku, kas izriet no bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(55)

Direktīvā 2014/65/ES ir sīkāk izklāstītas prasības sniegt klientiem atbilstošu informāciju, nodrošinot būtisku uzlabojumu izmaksu un maksājumu informācijas atklāšanas jomā un paredzot, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāsniedz klientiem apkopota informācija par visām izmaksām un maksām saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem un finanšu instrumentiem. Tomēr ir skaidrs, ka ar noteikumiem, kas ir vērsti uz informācijas atklāšanu, tostarp uzlabotu informāciju par izmaksām, nepietiek, lai novērstu sarežģīto risku, kas izriet no bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas privātajiem klientiem.

| (56) | Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. punktā cita starpā ir noteikta prasība ieguldījumu brokeru sabiedrībām nodrošināt, lai visa informācija, tostarp klientiem vai potenciālajiem klientiem adresētie tirgvedības paziņojumi, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir savlaicīgi jāsniedz klientiem vai potenciāliem klientiem attiecīga informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajam ieguldījumu stratēģijām, izpildes vietām un visām izmaksām un saistītajiem maksājumiem, tostarp jo īpaši norādes un brīdinājumi par riskiem, kas ir saistīti ar ieguldījumu veikšanu šajos finanšu instrumentos, kā arī to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātajiem vai profesionālajiem klientiem. Pamatojoties uz aprakstu par bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību saistībā ar binārajām opcijām (jo īpaši to sarežģītību, risku un paredzamo negatīvo peļņu), ir skaidrs, ka šādu ieguldītājiem radītu kaitējumu nav iespējams pilnībā un atbilstoši kontrolēt, tikai piemērojot šos noteikumus. Šāda veida informācijas atklāšanā pietiekama uzmanība netiek vērsta uz konkrētām sekām (negatīva paredzamā peļņa), kas izriet no ieguldījumu veikšanas šādos produktos, un tā nenovērš bažas saistībā ar produktam raksturīgām īpatnībām. |
| --- | --- |

(56)

Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. punktā cita starpā ir noteikta prasība ieguldījumu brokeru sabiedrībām nodrošināt, lai visa informācija, tostarp klientiem vai potenciālajiem klientiem adresētie tirgvedības paziņojumi, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir savlaicīgi jāsniedz klientiem vai potenciāliem klientiem attiecīga informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajam ieguldījumu stratēģijām, izpildes vietām un visām izmaksām un saistītajiem maksājumiem, tostarp jo īpaši norādes un brīdinājumi par riskiem, kas ir saistīti ar ieguldījumu veikšanu šajos finanšu instrumentos, kā arī to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātajiem vai profesionālajiem klientiem. Pamatojoties uz aprakstu par bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību saistībā ar binārajām opcijām (jo īpaši to sarežģītību, risku un paredzamo negatīvo peļņu), ir skaidrs, ka šādu ieguldītājiem radītu kaitējumu nav iespējams pilnībā un atbilstoši kontrolēt, tikai piemērojot šos noteikumus. Šāda veida informācijas atklāšanā pietiekama uzmanība netiek vērsta uz konkrētām sekām (negatīva paredzamā peļņa), kas izriet no ieguldījumu veikšanas šādos produktos, un tā nenovērš bažas saistībā ar produktam raksturīgām īpatnībām.

| (57) | ESMA arī ir ņēmusi vērā Regulā (ES) Nr. 1286/2014 paredzēto informācijas atklāšanas noteikumu atbilstību. Regulā (ES) Nr. 1286/2014 ir paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem paredzētu komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentu formātu un saturu, lai tiem palīdzētu izprast un salīdzināt PRIIP galvenās iezīmes un riskus. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5. pantā, kas ir vēlāk īstenots Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 (55), cita starpā ir paredzēta metodika riska kopsavilkuma rādītāja un papildinošo skaidrojumu sniegšanai, tostarp par to, vai privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu un vai tam var nākties uzņemties papildu finanšu saistības. Tomēr šāda veida informācijas atklāšana nevērš pietiekamu privāto klientu uzmanību uz sekām, ko rada ieguldījumu veikšana konkrēti binārajās opcijās. Piemēram, veiktspējas koeficients attiecas tikai un atsevišķu binārās opcijas produktu un nesniedz klientam informāciju par kopējo tādu privāto klientu kontu īpatsvaru, kuri zaudē naudu. |
| --- | --- |

(57)

ESMA arī ir ņēmusi vērā Regulā (ES) Nr. 1286/2014 paredzēto informācijas atklāšanas noteikumu atbilstību. Regulā (ES) Nr. 1286/2014 ir paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem paredzētu komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentu formātu un saturu, lai tiem palīdzētu izprast un salīdzināt PRIIP galvenās iezīmes un riskus. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5. pantā, kas ir vēlāk īstenots Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 (55), cita starpā ir paredzēta metodika riska kopsavilkuma rādītāja un papildinošo skaidrojumu sniegšanai, tostarp par to, vai privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu un vai tam var nākties uzņemties papildu finanšu saistības. Tomēr šāda veida informācijas atklāšana nevērš pietiekamu privāto klientu uzmanību uz sekām, ko rada ieguldījumu veikšana konkrēti binārajās opcijās. Piemēram, veiktspējas koeficients attiecas tikai un atsevišķu binārās opcijas produktu un nesniedz klientam informāciju par kopējo tādu privāto klientu kontu īpatsvaru, kuri zaudē naudu.

ESMA

PRIIP

PRIIP

55

| (58) | Kopumā uz informācijas atklāšanu pamatots regulējuma risinājums nav piemērots šiem produktiem, kuri paši par sevi nav piemēroti privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(58)

Kopumā uz informācijas atklāšanu pamatots regulējuma risinājums nav piemērots šiem produktiem, kuri paši par sevi nav piemēroti privātajiem klientiem.

| (59) | Direktīvā 2014/65/ES ir arī stiprinātas prasības attiecībā uz atbilstību, nosakot, ka klientam ir jāsniedz atbilstības ziņojums paredzot sīkākas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktā jo īpaši ir noteikts, ka bināro opciju pārdevējiem ir jāiegūst vajadzīgā informācija par klienta vai potenciālā klienta zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā, tostarp saistībā ar konkrētā veida produktu, klienta vai potenciālā klienta finansiālo stāvokli, ietverot spēju ciest zaudējumus, un ieguldījumu mērķiem, ņemot vērā arī tā noturību pret risku, lai bināro opciju pārdevēji varētu ieteikt klientam vai potenciālajam klientam finanšu instrumentus, kas viņam ir piemēroti un jo īpaši atbilst viņa noturībai pret risku un spējai ciest zaudējumus. Tomēr atbilstības prasības ir piemērojamas tikai ieguldījumu konsultāciju sniegšanai un portfeļa pārvaldīšanai, tādējādi tie parasti nav būtiski saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu, kas parasti notiek ar elektronisko platformu starpniecību, nesniedzot ieguldījumu konsultācijas un neveicot portfeļa pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

(59)

Direktīvā 2014/65/ES ir arī stiprinātas prasības attiecībā uz atbilstību, nosakot, ka klientam ir jāsniedz atbilstības ziņojums paredzot sīkākas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktā jo īpaši ir noteikts, ka bināro opciju pārdevējiem ir jāiegūst vajadzīgā informācija par klienta vai potenciālā klienta zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā, tostarp saistībā ar konkrētā veida produktu, klienta vai potenciālā klienta finansiālo stāvokli, ietverot spēju ciest zaudējumus, un ieguldījumu mērķiem, ņemot vērā arī tā noturību pret risku, lai bināro opciju pārdevēji varētu ieteikt klientam vai potenciālajam klientam finanšu instrumentus, kas viņam ir piemēroti un jo īpaši atbilst viņa noturībai pret risku un spējai ciest zaudējumus. Tomēr atbilstības prasības ir piemērojamas tikai ieguldījumu konsultāciju sniegšanai un portfeļa pārvaldīšanai, tādējādi tie parasti nav būtiski saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu, kas parasti notiek ar elektronisko platformu starpniecību, nesniedzot ieguldījumu konsultācijas un neveicot portfeļa pārvaldīšanu.

| (60) | Turklāt salīdzinājumā ar Direktīvā 2004/39/EK paredzēto režīmu piemērotības novērtēšanas mērķi (produktu izvērtēšana, ņemot vērā klienta zināšanas un pieredzi, finansiālo situāciju un ieguldījumu mērķus) būtībā nav mainīti un, kā liecina šis lēmums, nav bijuši pietiekami, lai novērstu konstatēto kaitējumu ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt salīdzinājumā ar Direktīvā 2004/39/EK paredzēto režīmu piemērotības novērtēšanas mērķi (produktu izvērtēšana, ņemot vērā klienta zināšanas un pieredzi, finansiālo situāciju un ieguldījumu mērķus) būtībā nav mainīti un, kā liecina šis lēmums, nav bijuši pietiekami, lai novērstu konstatēto kaitējumu ieguldītājiem.

| (61) | Līdzīgā kārtā Direktīvā 2014/65/ES ir noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz atbilstību, galvenokārt saīsinot nekomplekso produktu sarakstu un tādējādi ierobežojot tādu produktu klāstu, kurus izplata tikai to izpildes nolūkā. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktā bināro opciju tirgotājiem ir noteikta prasība lūgt klientiem vai potenciālajiem klientam informāciju par viņu zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā cita starpā saistībā ar konkrēto piedāvāto vai pieprasīto produktu, lai pārdevējs varētu novērtēt, vai paredzētais ieguldījumu pakalpojums vai produkts ir piemērots potenciālajam klientam. Ja pārdevējs uzskata, ka produkts klientam vai potenciālajam klientam nav piemērots, pārdevējs viņu brīdina. Binārās opcijas ir definējamas kā sarežģīti finanšu produkti, tāpēc uz tiem attiecas piemērotības tests saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(61)

Līdzīgā kārtā Direktīvā 2014/65/ES ir noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz atbilstību, galvenokārt saīsinot nekomplekso produktu sarakstu un tādējādi ierobežojot tādu produktu klāstu, kurus izplata tikai to izpildes nolūkā. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktā bināro opciju tirgotājiem ir noteikta prasība lūgt klientiem vai potenciālajiem klientam informāciju par viņu zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā cita starpā saistībā ar konkrēto piedāvāto vai pieprasīto produktu, lai pārdevējs varētu novērtēt, vai paredzētais ieguldījumu pakalpojums vai produkts ir piemērots potenciālajam klientam. Ja pārdevējs uzskata, ka produkts klientam vai potenciālajam klientam nav piemērots, pārdevējs viņu brīdina. Binārās opcijas ir definējamas kā sarežģīti finanšu produkti, tāpēc uz tiem attiecas piemērotības tests saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu.

| (62) | Tomēr šāda kārtība bija spēkā jau saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, kurā bija paredzēts būtībā tāds pats piemērotības tests kā Direktīvā 2014/65/ES noteiktais. Kā apliecināts šajā lēmumā un kā ir liecina VKI pieredze uzraudzības jomā (56), piemērotības tests nav bijis pietiekams risinājums šajā lēmumā aprakstīto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu novēršanai. |
| --- | --- |

(62)

Tomēr šāda kārtība bija spēkā jau saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, kurā bija paredzēts būtībā tāds pats piemērotības tests kā Direktīvā 2014/65/ES noteiktais. Kā apliecināts šajā lēmumā un kā ir liecina VKI pieredze uzraudzības jomā (56), piemērotības tests nav bijis pietiekams risinājums šajā lēmumā aprakstīto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu novēršanai.

56

| (63) | Tāpēc ir maz ticams, ka spēkā esošo tiesību aktu prasībās paredzētie piemērotības un atbilstības testi nepieļaus privāto klientu veiktu bināro opciju tirdzniecību, novēršot būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc ir maz ticams, ka spēkā esošo tiesību aktu prasībās paredzētie piemērotības un atbilstības testi nepieļaus privāto klientu veiktu bināro opciju tirdzniecību, novēršot būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

| (64) | Saistībā ar labāko izpildi lielākā daļa noteikumu par labāko izpildi paši par sevi jau bija spēkā saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tomēr šie noteikumi Direktīvā 2014/65/ES ir darīti stingrāki. Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā jo īpaši ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības “veic visus pasākumus, kas pietiekami” (vairs ne “visus pamatotos pasākumus”), lai, izpildot rīkojumus, nodrošinātu saviem klientiem vislabāko iespējamo rezultātu. Turklāt tirgus dalībniekiem ir jāpublicē papildu informācija, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām jo īpaši ir jāatklāj svarīgākās piecas vietas, kur tie izpilda klientu rīkojumus, kā arī šo rīkojumu izpildē panāktie rezultāti. |
| --- | --- |

(64)

Saistībā ar labāko izpildi lielākā daļa noteikumu par labāko izpildi paši par sevi jau bija spēkā saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tomēr šie noteikumi Direktīvā 2014/65/ES ir darīti stingrāki. Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā jo īpaši ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības “veic visus pasākumus, kas pietiekami” (vairs ne “visus pamatotos pasākumus”), lai, izpildot rīkojumus, nodrošinātu saviem klientiem vislabāko iespējamo rezultātu. Turklāt tirgus dalībniekiem ir jāpublicē papildu informācija, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām jo īpaši ir jāatklāj svarīgākās piecas vietas, kur tie izpilda klientu rīkojumus, kā arī šo rīkojumu izpildē panāktie rezultāti.

| (65) | ESMA ir izvērtējusi, vai pārskatītie noteikumi par labāko izpildi varētu novērst vismaz atsevišķas no bažām, kas ir noteiktas saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. Uzlabota pārredzamība saistībā ar rīkojumu izpildi palīdz klientiem labāk izprast no novērtēt sabiedrības izpildes prakses kvalitāti un tādējādi labāk novērtēt vispārējā tiem nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti. Turklāt uzlabota informācija par to, kā sabiedrības izpilde klientu rīkojumus, palīdz klientiem, uzraugot, vai sabiedrība ir veikusi visus pasākumus, kas pietiekami, lai nodrošinātu klientam labākos iespējamos rezultātus. Prasības saistībā ar labāko izpildi arī stiprina labākās izpildes standartu saistībā ar ārpusbiržas produktiem, paredzot, ka sabiedrībām, izpildot rīkojumus vai pieņemot lēmumus par ārpusbiržas produktu, tostarp individuālu produktu, tirdzniecību, ir jāpārbauda klientam piedāvātās cenas taisnīgums. Direktīvas 2014/65/ES prasības paredz tirgus datu apkopošanu, lai tos izmantotu šādu produktu cenas aplēšanai, ja iespējams, salīdzinot ar līdzīgiem vai salīdzināmiem produktiem. Tomēr labākās izpildes noteikumi paši par sevi nenovērš riskus, kas ir saistīti ar produkta īpatnībām, kas nav izpilde, kā arī šo produktu plašo tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(65)

ESMA ir izvērtējusi, vai pārskatītie noteikumi par labāko izpildi varētu novērst vismaz atsevišķas no bažām, kas ir noteiktas saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. Uzlabota pārredzamība saistībā ar rīkojumu izpildi palīdz klientiem labāk izprast no novērtēt sabiedrības izpildes prakses kvalitāti un tādējādi labāk novērtēt vispārējā tiem nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti. Turklāt uzlabota informācija par to, kā sabiedrības izpilde klientu rīkojumus, palīdz klientiem, uzraugot, vai sabiedrība ir veikusi visus pasākumus, kas pietiekami, lai nodrošinātu klientam labākos iespējamos rezultātus. Prasības saistībā ar labāko izpildi arī stiprina labākās izpildes standartu saistībā ar ārpusbiržas produktiem, paredzot, ka sabiedrībām, izpildot rīkojumus vai pieņemot lēmumus par ārpusbiržas produktu, tostarp individuālu produktu, tirdzniecību, ir jāpārbauda klientam piedāvātās cenas taisnīgums. Direktīvas 2014/65/ES prasības paredz tirgus datu apkopošanu, lai tos izmantotu šādu produktu cenas aplēšanai, ja iespējams, salīdzinot ar līdzīgiem vai salīdzināmiem produktiem. Tomēr labākās izpildes noteikumi paši par sevi nenovērš riskus, kas ir saistīti ar produkta īpatnībām, kas nav izpilde, kā arī šo produktu plašo tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem.

ESMA

| (66) | Attiecība uz šīm pēc būtības līdzīgajām spēkā esošajām tiesību aktu prasībām ESMA ir vairākkārt pieminējusi iepriekš aprakstītos riskus ieguldītājiem adresētos brīdinājumos (57), jautājumos un atbildēs (58), kā arī tās atzinumā “Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakse attiecībā uz sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus produktus” (59). ESMA arī ir veikusi uzraudzības konverģences darbu, cita starpā ar kopīgās grupas starpniecību. Neraugoties uz to, ka ESMA ir plaši izmantojusi tās nesaistošos instrumentus, lai nodrošinātu spēkā esošo piemērojamo tiesību aktu prasību efektīvu un konsekventu piemērošanu, joprojām pastāv bažas par ieguldītāju aizsardzību. Tas izceļ apstākli, ka šajā sadaļā aprakstīto iemeslu dēļ šīs prasības nenovērš konstatētās bažas. |
| --- | --- |

(66)

Attiecība uz šīm pēc būtības līdzīgajām spēkā esošajām tiesību aktu prasībām ESMA ir vairākkārt pieminējusi iepriekš aprakstītos riskus ieguldītājiem adresētos brīdinājumos (57), jautājumos un atbildēs (58), kā arī tās atzinumā “Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakse attiecībā uz sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus produktus” (59). ESMA arī ir veikusi uzraudzības konverģences darbu, cita starpā ar kopīgās grupas starpniecību. Neraugoties uz to, ka ESMA ir plaši izmantojusi tās nesaistošos instrumentus, lai nodrošinātu spēkā esošo piemērojamo tiesību aktu prasību efektīvu un konsekventu piemērošanu, joprojām pastāv bažas par ieguldītāju aizsardzību. Tas izceļ apstākli, ka šajā sadaļā aprakstīto iemeslu dēļ šīs prasības nenovērš konstatētās bažas.

ESMA

57

58

59

ESMA

ESMA

| (67) | ESMA ir aplūkojusi Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā paredzēto produktu pārvaldības noteikumu iespējamo ietekmi. Šīs prasības paredz, ka pārdevējiem, kuri pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus (tādējādi arī binārās opcijas), nodrošina, lai šie produkti apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības un finanšu instrumentu izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum, un ieguldījumu brokeru sabiedrība veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū un periodiski pārskata mērķtirgus noteikšanu un produkta rezultātus. Bināro opciju pārdevēji izprot finanšu instrumentus, kurus tie pārdod vai iesaka, novērtē instrumenta saderību ar tā klienta vajadzībām, kuram tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī noteikti galaklientu mērķtirgu, un nodrošina, ka finanšu instrumenti tiek piedāvāti vai ieteikti tikai tad, ja tas ir klienta interesēs. Turklāt bināro opciju pārdevēji, kuri izplata finanšu instrumentu, kuru paši nav izstrādājuši, ir noteikuši pienācīgu kārtību, lai iegūtu un izprastu attiecīgo informāciju saistībā ar produkta apstiprināšanas procesu, tostarp noteikto mērķtirgu un produkta īpatnības. Bināro opciju pārdevēji, kuri izplata finanšu instrumentus, kurus ir izstrādājuši pārdevēji, uz kuriem neattiecas Direktīvas 2014/65/ES produktu pārvaldības prasības, vai trešo valstu pārdevēji, arī nodrošina pienācīgu procedūru, lai iegūtu pietiekamu informāciju par finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(67)

ESMA ir aplūkojusi Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā paredzēto produktu pārvaldības noteikumu iespējamo ietekmi. Šīs prasības paredz, ka pārdevējiem, kuri pārdošanas klientiem nolūkā izstrādā finanšu instrumentus (tādējādi arī binārās opcijas), nodrošina, lai šie produkti apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības un finanšu instrumentu izplatīšanas stratēģija atbilstu konkrētajam mērķtirgum, un ieguldījumu brokeru sabiedrība veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū un periodiski pārskata mērķtirgus noteikšanu un produkta rezultātus. Bināro opciju pārdevēji izprot finanšu instrumentus, kurus tie pārdod vai iesaka, novērtē instrumenta saderību ar tā klienta vajadzībām, kuram tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī noteikti galaklientu mērķtirgu, un nodrošina, ka finanšu instrumenti tiek piedāvāti vai ieteikti tikai tad, ja tas ir klienta interesēs. Turklāt bināro opciju pārdevēji, kuri izplata finanšu instrumentu, kuru paši nav izstrādājuši, ir noteikuši pienācīgu kārtību, lai iegūtu un izprastu attiecīgo informāciju saistībā ar produkta apstiprināšanas procesu, tostarp noteikto mērķtirgu un produkta īpatnības. Bināro opciju pārdevēji, kuri izplata finanšu instrumentus, kurus ir izstrādājuši pārdevēji, uz kuriem neattiecas Direktīvas 2014/65/ES produktu pārvaldības prasības, vai trešo valstu pārdevēji, arī nodrošina pienācīgu procedūru, lai iegūtu pietiekamu informāciju par finanšu instrumentiem.

ESMA

| (68) | ESMA norāda, ka produktu pārvaldības prasības pirmo reizi Savienības tiesībās ir paredzētas Direktīvā 2014/65/ES. ESMA2017. gada 2. jūnijā publicēja “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (60), kurās izstrādātājiem ir sniegtas norādes par mērķtirgus novērtēšanu. |
| --- | --- |

(68)

ESMA norāda, ka produktu pārvaldības prasības pirmo reizi Savienības tiesībās ir paredzētas Direktīvā 2014/65/ES. ESMA2017. gada 2. jūnijā publicēja “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (60), kurās izstrādātājiem ir sniegtas norādes par mērķtirgus novērtēšanu.

ESMA

ESMA

60

| (69) | Produktu pārvaldības prasību mērķis ir sašaurināt to klientu loku (tas ir, mērķtirgu), kuriem finanšu instrumenti būtu piemēroti un kuriem tos tādējādi varētu izplatīt. Ņemot vērā bināro opciju īpatnības (lieli zaudējumi, negatīva paredzamā peļņa, īstermiņa līgumi, cenu struktūru sarežģītība, kā arī kopumā pamatotu ieguldījumu mērķu neesamība), VKI un ESMA uzskata, ka nav iespējams noteikt pozitīvu privāto klientu mērķtirgu. Vairākas sabiedrības pēc Direktīvas 2014/65/ES īstenošanas un produktu pārvaldības prasību stāšanās spēkā joprojām pārdod binārās opcijas masu tirgū. |
| --- | --- |

(69)

Produktu pārvaldības prasību mērķis ir sašaurināt to klientu loku (tas ir, mērķtirgu), kuriem finanšu instrumenti būtu piemēroti un kuriem tos tādējādi varētu izplatīt. Ņemot vērā bināro opciju īpatnības (lieli zaudējumi, negatīva paredzamā peļņa, īstermiņa līgumi, cenu struktūru sarežģītība, kā arī kopumā pamatotu ieguldījumu mērķu neesamība), VKI un ESMA uzskata, ka nav iespējams noteikt pozitīvu privāto klientu mērķtirgu. Vairākas sabiedrības pēc Direktīvas 2014/65/ES īstenošanas un produktu pārvaldības prasību stāšanās spēkā joprojām pārdod binārās opcijas masu tirgū.

ESMA

| (70) | Neraugoties uz šo tiesību aktu prasību spēkā esamību, pierādījumi liecina, ka privātie klienti turpina un turpinās zaudēt naudu darījumos ar binārajām opcijām. Tāpēc šis pasākums ir vajadzīgs apdraudējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(70)

Neraugoties uz šo tiesību aktu prasību spēkā esamību, pierādījumi liecina, ka privātie klienti turpina un turpinās zaudēt naudu darījumos ar binārajām opcijām. Tāpēc šis pasākums ir vajadzīgs apdraudējuma novēršanai.

4.   KOMPETENTĀS IESTĀDES NAV RĪKOJUŠĀS, LAI NOVĒRSTU DRAUDUS, VAI ARĪ VEIKTIE PASĀKUMI PIENĀCĪGI NENOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

KOMPETENTĀS IESTĀDES NAV RĪKOJUŠĀS, LAI NOVĒRSTU DRAUDUS, VAI ARĪ VEIKTIE PASĀKUMI PIENĀCĪGI NENOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

| (71) | Viens no iemesliem, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu. |
| --- | --- |

(71)

Viens no iemesliem, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu.

ESMA

| (72) | Šajā lēmumā aprakstīto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu dēļ dažas VKI ir apspriedušās par valsts darbību veikšanu vai veikušas šādas darbības, kuru mērķis ir ierobežot bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem.






  i) | Kopš 2016. gada augusta Beļģijas VKI Finanšu un tirgu iestāde (BE-FSMA) ir pieņēmusi aizliegumu par noteiktu atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumu līgumu (tostarp bināro opciju) pārdošanu privātajiem klientiem. FSMA arī ir aizliegusi vairākas agresīvas vai neatbilstīgas izplatīšanas metodes, piemēram, reklāmas zvanus ar ārēju zvanu centru starpniecību, neatbilstošas atlīdzības formas, kā arī fiktīvas dāvanas un bonusus (61); |
| --- | --- | --- |

(72)

Šajā lēmumā aprakstīto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu dēļ dažas VKI ir apspriedušās par valsts darbību veikšanu vai veikušas šādas darbības, kuru mērķis ir ierobežot bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem.

i)

Kopš 2016. gada augusta Beļģijas VKI Finanšu un tirgu iestāde (BE-FSMA) ir pieņēmusi aizliegumu par noteiktu atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumu līgumu (tostarp bināro opciju) pārdošanu privātajiem klientiem. FSMA arī ir aizliegusi vairākas agresīvas vai neatbilstīgas izplatīšanas metodes, piemēram, reklāmas zvanus ar ārēju zvanu centru starpniecību, neatbilstošas atlīdzības formas, kā arī fiktīvas dāvanas un bonusus (61);

BE-FSMA

FSMA

61

| ii) | Francijā kopš 2016. gada decembra tiesiskajā regulējumā ir paredzēts aizliegums ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem adresēt tirgvedības paziņojumus privātpersonām, tostarp par binārajiem līgumiem (62); |
| --- | --- |

ii)

Francijā kopš 2016. gada decembra tiesiskajā regulējumā ir paredzēts aizliegums ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem adresēt tirgvedības paziņojumus privātpersonām, tostarp par binārajiem līgumiem (62);

62

| iii) | Spānijā kopš 2017. gada marta Spānijas VKI Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) pieprasa, lai struktūras, kuras Spānijā reģistrētiem privātajiem klientiem pārdod līgumus par starpībām vai Forex produktus, skaidri informēt šos klientus par to, ka, ņemot vērā šo produktu sarežģītību un ar tiem saistītos riskus, ES-CNMV uzskata, ka šo produktu iegāde privātajiem klientiem nav piemērota. Šīm struktūrām arī ir prasīts nodrošināt, lai klienti tiktu informēti par izmaksām, kas tiek būtu jāsedz, ja viņi pēc šādu produktu iegādes izlemtu slēgt savu pozīciju, un līgumu par starpībām vai Forex produktu gadījumā – ka viņi ir brīdināt par to, ka saistību īpatsvara palielināšanas dēļ zaudējumi varētu būt lielāki nekā summa, kas sākotnēji tika samaksāta, lai iegādātos attiecīgo produktu. Turklāt šīm struktūrām no klienta ir jāsaņem rakstisks vai ierakstīts mutisks paziņojums, kas tām ļauj pierādīt, ka klients apzinās, ka produkts, ko tas gatavojas iegādāties, ir īpaši sarežģīts un ka ES-CNMV to uzskata par privātam klientam nepiemērotu. Turklāt reklāmas materiāliem, kurus struktūras, uz kurām attiecas CNMV darbība, izmanto, lai popularizētu šos produktus, vienmēr jāietver brīdinājums par to, ka produktus ir grūti izprast, kā arī fakts, ka ES-CNMV uzskata, ka šie produkti to sarežģītības un ar tiem saistītā riska dēļ nav piemēroti privātajiem klientiem. ES-CNMV arī pieprasīja CY-CySEC un UK-FCA informēt bināro opciju tirgotājus par šīm prasībām, mudinot pakalpojumu sniedzējus, kas darbojas Spānijā, sniegt šādu pašu brīdinājumu (63); |
| --- | --- |

iii)

Spānijā kopš 2017. gada marta Spānijas VKI Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) pieprasa, lai struktūras, kuras Spānijā reģistrētiem privātajiem klientiem pārdod līgumus par starpībām vai Forex produktus, skaidri informēt šos klientus par to, ka, ņemot vērā šo produktu sarežģītību un ar tiem saistītos riskus, ES-CNMV uzskata, ka šo produktu iegāde privātajiem klientiem nav piemērota. Šīm struktūrām arī ir prasīts nodrošināt, lai klienti tiktu informēti par izmaksām, kas tiek būtu jāsedz, ja viņi pēc šādu produktu iegādes izlemtu slēgt savu pozīciju, un līgumu par starpībām vai Forex produktu gadījumā – ka viņi ir brīdināt par to, ka saistību īpatsvara palielināšanas dēļ zaudējumi varētu būt lielāki nekā summa, kas sākotnēji tika samaksāta, lai iegādātos attiecīgo produktu. Turklāt šīm struktūrām no klienta ir jāsaņem rakstisks vai ierakstīts mutisks paziņojums, kas tām ļauj pierādīt, ka klients apzinās, ka produkts, ko tas gatavojas iegādāties, ir īpaši sarežģīts un ka ES-CNMV to uzskata par privātam klientam nepiemērotu. Turklāt reklāmas materiāliem, kurus struktūras, uz kurām attiecas CNMV darbība, izmanto, lai popularizētu šos produktus, vienmēr jāietver brīdinājums par to, ka produktus ir grūti izprast, kā arī fakts, ka ES-CNMV uzskata, ka šie produkti to sarežģītības un ar tiem saistītā riska dēļ nav piemēroti privātajiem klientiem. ES-CNMV arī pieprasīja CY-CySEC un UK-FCA informēt bināro opciju tirgotājus par šīm prasībām, mudinot pakalpojumu sniedzējus, kas darbojas Spānijā, sniegt šādu pašu brīdinājumu (63);

Comisión Nacional del Mercado de Valores

ES-CNMV

Forex

ES-CNMV

Forex

ES-CNMV

CNMV

ES-CNMV

ES-CNMV

CY-CySEC

UK-FCA

63

| iv) | Itālijas VKI IT-CONSOB 2017. gada februārī Itālijā izdeva īpašu paziņojumu, lai brīdinātu Itālijas privātos klientus par riskiem, kas ir saistīti ar binārajām opcijām; |
| --- | --- |

iv)

Itālijas VKI IT-CONSOB 2017. gada februārī Itālijā izdeva īpašu paziņojumu, lai brīdinātu Itālijas privātos klientus par riskiem, kas ir saistīti ar binārajām opcijām;

IT-CONSOB

| v) | 2018. gada februārī Portugāles VKI Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) izdeva apkārtrakstu, kurā informēja, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nesniegs tirdzniecības pakalpojumus attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas ir saistīti ar kriptovalūtām, ja tie nespēj nodrošināt visu ar produktu īpatnībām saistīto informācijas pienākumu izpildi attiecībā uz klientiem; |
| --- | --- |

v)

2018. gada februārī Portugāles VKI Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) izdeva apkārtrakstu, kurā informēja, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nesniegs tirdzniecības pakalpojumus attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas ir saistīti ar kriptovalūtām, ja tie nespēj nodrošināt visu ar produktu īpatnībām saistīto informācijas pienākumu izpildi attiecībā uz klientiem;

Comissão do Mercado de Valores Mobiliários

PT-CMVM

| vi) | Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) 2017. gada 10. maijā izdeva apkārtrakstu par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumiem (tostarp Forex, iespējas līgumiem un binārajām opcijām), izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas (64). |
| --- | --- |

vi)

Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) 2017. gada 10. maijā izdeva apkārtrakstu par ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu saistībā ar atvasināto finanšu instrumentu ārpusbiržas darījumiem (tostarp Forex, iespējas līgumiem un binārajām opcijām), izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas (64).

Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς

EL-HCMC

Forex

64

| vii) | Čehijas Republikas VKI Valsts Centrālā banka (CZ-CNB) 2015. gada oktobrī nāca klajā ar paziņojumu, lai brīdinātu privātos ieguldītājus par riskiem, kas ir saistīti ar binārajām opcijām; |
| --- | --- |

vii)

Čehijas Republikas VKI Valsts Centrālā banka (CZ-CNB) 2015. gada oktobrī nāca klajā ar paziņojumu, lai brīdinātu privātos ieguldītājus par riskiem, kas ir saistīti ar binārajām opcijām;

CZ-CNB

| viii) | Nīderlandes VKI Autoriteit Financiele Markten (NL-AFM) 2017. gada februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā ir ierosināts konkrētiem produktiem, tostarp binārajām opcijām, piemērot reklamēšanas aizliegumu; |
| --- | --- |

viii)

Nīderlandes VKI Autoriteit Financiele Markten (NL-AFM) 2017. gada februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā ir ierosināts konkrētiem produktiem, tostarp binārajām opcijām, piemērot reklamēšanas aizliegumu;

Autoriteit Financiele Markten

NL-AFM

| ix) | CY-CySEC Kiprā 2017. gada februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā ir ierosināts aizliegt izplatīt un tirgot binārās opcijas to pašreizējā formā, lai galaproduktam būtu biržā tirgota atvasinātā instrumenta iezīmes (65); |
| --- | --- |

ix)

CY-CySEC Kiprā 2017. gada februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā ir ierosināts aizliegt izplatīt un tirgot binārās opcijas to pašreizējā formā, lai galaproduktam būtu biržā tirgota atvasinātā instrumenta iezīmes (65);

CY-CySEC

65

| x) | UK-FCA 2016. gada decembrī, paredzot, ka, sākot ar 2018. gada 3. janvāri, binārās opcijas tiks iekļautas UK-FCA regulējuma jomā, apspriedās par agrīniem politiskiem apsvērumiem saistībā ar iespējami stingrākiem darījumu veikšanas noteikumiem attiecībā uz binārajām opcijām, tostarp par iespējamu produkta intervences pilnvaru izmantošanu, lai mainītu noteiktus bināro opciju produkta elementus vai noteiktu ierobežojumus šo produktu tirdzniecībai un pārdošanai privātajiem klientiem. UK FCA2017. gada 14. novembrī arī publicēja patērētājiem adresētu brīdinājumu par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās (66); |
| --- | --- |

x)

UK-FCA 2016. gada decembrī, paredzot, ka, sākot ar 2018. gada 3. janvāri, binārās opcijas tiks iekļautas UK-FCA regulējuma jomā, apspriedās par agrīniem politiskiem apsvērumiem saistībā ar iespējami stingrākiem darījumu veikšanas noteikumiem attiecībā uz binārajām opcijām, tostarp par iespējamu produkta intervences pilnvaru izmantošanu, lai mainītu noteiktus bināro opciju produkta elementus vai noteiktu ierobežojumus šo produktu tirdzniecībai un pārdošanai privātajiem klientiem. UK FCA2017. gada 14. novembrī arī publicēja patērētājiem adresētu brīdinājumu par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās (66);

UK-FCA

UK-FCA

UK FCA

66

| xi) | Austrijas VKI AT-FMA 2016. gada decembrī publiskoja brīdinājumu par riskiem saistībā ar iespējas līgumiem, rolling spot ārvalstu valūtas darījumiem un binārajām opcijām. |
| --- | --- |

xi)

Austrijas VKI AT-FMA 2016. gada decembrī publiskoja brīdinājumu par riskiem saistībā ar iespējas līgumiem, rolling spot ārvalstu valūtas darījumiem un binārajām opcijām.

AT-FMA

rolling spot

| (73) | Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) 2018. gada 26. februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā tā cita starpā ierosina aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem atbilstīgi ESMA ierosinājumam aicinājumā sniegt liecības. Apspriešanās periods ir no 2018. gada 26. februāra līdz 2018. gada 26. martam (67) |
| --- | --- |

(73)

Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) 2018. gada 26. februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā tā cita starpā ierosina aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem atbilstīgi ESMA ierosinājumam aicinājumā sniegt liecības. Apspriešanās periods ir no 2018. gada 26. februāra līdz 2018. gada 26. martam (67)

Finanstilsynet

NO-Finanstilsynet

ESMA

67

| (74) | Šie valsts pasākumi, iespējams, atsevišķi risina noteiktas bažas, bet ar tiem nepietiek, lai pārrobežu līmenī novērstu šajā lēmumā parakstītās būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Kā apliecināts šajā lēmumā, binārās opcijas visbiežāk tiek pārdotas un izplatītas, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības kontus, un tas notiek pārrobežu mērogā (68). Tādējādi valsts aizliegums nebūtu atbilstošs, lai aizsargātu privātos klientus citās dalībvalstīs, izņemot dalībvalsti, kurā pasākums tiek īstenots, situācijās, kad bināro opciju pārdevēji darbojas citās dalībvalstīs, kā tas bieži notiek (69). |
| --- | --- |

(74)

Šie valsts pasākumi, iespējams, atsevišķi risina noteiktas bažas, bet ar tiem nepietiek, lai pārrobežu līmenī novērstu šajā lēmumā parakstītās būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Kā apliecināts šajā lēmumā, binārās opcijas visbiežāk tiek pārdotas un izplatītas, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības kontus, un tas notiek pārrobežu mērogā (68). Tādējādi valsts aizliegums nebūtu atbilstošs, lai aizsargātu privātos klientus citās dalībvalstīs, izņemot dalībvalsti, kurā pasākums tiek īstenots, situācijās, kad bināro opciju pārdevēji darbojas citās dalībvalstīs, kā tas bieži notiek (69).

68

69

| (75) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai valsts pasākumi būtu efektīvi attiecībā uz privātajiem patērētājiem visā Savienībā, VKI visās dalībvalstīs būtu jāveic darbība, kuras mērķis ir īsā laika periodā ieviest kopīgu minimālo patērētāju aizsardzības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Tā kā tas nav noticis un ir steidzami jānovērš konstatētās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA uzskata, ka tai ir jāizmanto savas produktu intervences pilnvaras. Pašreizējais sadrumstalotais satvars privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic ieguldījumu vienādos sarežģītos produktos, ko dažkārt nodrošina vieni un tie paši pārdevēji, nesniedz nekādu aizsardzību vai atšķirīga līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai valsts pasākumi būtu efektīvi attiecībā uz privātajiem patērētājiem visā Savienībā, VKI visās dalībvalstīs būtu jāveic darbība, kuras mērķis ir īsā laika periodā ieviest kopīgu minimālo patērētāju aizsardzības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Tā kā tas nav noticis un ir steidzami jānovērš konstatētās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA uzskata, ka tai ir jāizmanto savas produktu intervences pilnvaras. Pašreizējais sadrumstalotais satvars privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic ieguldījumu vienādos sarežģītos produktos, ko dažkārt nodrošina vieni un tie paši pārdevēji, nesniedz nekādu aizsardzību vai atšķirīga līmeņa aizsardzību.

ESMA

| (76) | Ņemot vērā ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu nozīmīgumu un noturību, šo darbību pārrobežu raksturu, faktu, ka tās ietekmē vairāk nekā vienu valsti, kā arī pierādījumus par bināro opciju izplatīšanos jaunās jurisdikcijās, no kā izriet pieaugošs dažādu valsts pasākumu skaits līdzīgu ar ieguldītāju aizsardzību saistītu bažu novēršanai, ir vajadzīgi ES mēroga pasākumi, lai nodrošinātu minimālu vienotu aizsardzības līmeni visā ES. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu nozīmīgumu un noturību, šo darbību pārrobežu raksturu, faktu, ka tās ietekmē vairāk nekā vienu valsti, kā arī pierādījumus par bināro opciju izplatīšanos jaunās jurisdikcijās, no kā izriet pieaugošs dažādu valsts pasākumu skaits līdzīgu ar ieguldītāju aizsardzību saistītu bažu novēršanai, ir vajadzīgi ES mēroga pasākumi, lai nodrošinātu minimālu vienotu aizsardzības līmeni visā ES.

| (77) | Visbeidzot, VKI uzraudzības pilnvaru izmantošana atbilstīgi Direktīvas 2014/65/ES 69. pantam, piemēram, saskaņā ar 2. punkta f) apakšpunktu (profesionālās darbības pagaidu aizliegšana) un t) apakšpunktu (tirdzniecības vai pārdošanas apturēšana produktu apstiprināšanas procesa prasību neievērošanas dēļ) arī nenovērstu būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Produktu intervences pasākums attiecas uz produktu vai ar produktu saistītu darbību, un tādējādi tas skar visas ieguldījumu sabiedrības, kas nodrošina šo produktu vai darbību, nevis uz konkrētu atsevišķas ieguldījumu sabiedrības neatbilstību. |
| --- | --- |

(77)

Visbeidzot, VKI uzraudzības pilnvaru izmantošana atbilstīgi Direktīvas 2014/65/ES 69. pantam, piemēram, saskaņā ar 2. punkta f) apakšpunktu (profesionālās darbības pagaidu aizliegšana) un t) apakšpunktu (tirdzniecības vai pārdošanas apturēšana produktu apstiprināšanas procesa prasību neievērošanas dēļ) arī nenovērstu būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Produktu intervences pasākums attiecas uz produktu vai ar produktu saistītu darbību, un tādējādi tas skar visas ieguldījumu sabiedrības, kas nodrošina šo produktu vai darbību, nevis uz konkrētu atsevišķas ieguldījumu sabiedrības neatbilstību.

| (78) | Savienības līmenī novēršot riskus, kas izriet no bināro opciju piedāvāšanas privātajiem klientiem, intervences pasākums ir efektīvāks nekā VKI centieni vērsties pret katru sabiedrību atsevišķi. Kā norādīts iepriekš, pierādījumi liecina, ka šis jautājums attiecas uz visu tirgu, jo problēma nav saistīta tikai ar konkrētu pārdevēju īpatnībām un galvenie riski piemīt produktam un pārdevēju uzņēmējdarbības modelim. Pastāv patiesas bažas, ka bināro opciju izplatīšana mazumtirgotājiem neļauj pārdevējam rīkoties labākajās klientu interesēs vai sniegt godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju. Tādējādi dažādas atsevišķas uzraudzības darbības uzreiz nenodrošinātu turpmāka privātajiem klientiem radīta kaitējuma novēršanu un nenodrošinātu atbilstošas alternatīvas ESMA intervences pilnvaru izmantošanai. Bināro opciju izplatīšanas pārrobežu raksturs, fakts, ka tās ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, bināro opciju izplatīšanas izplatīšanās jaunās jurisdikcijās, kā arī dažādu valsts pasākumu skaita palielināšanās līdzīgu ar ieguldītāju aizsardzību saistītu bažu novēršanai (kas savukārt var veicināt regulējuma arbitrāžas risku), ļauj secināt, ka par nepieciešamiem tiek uzskatīti Savienības mēroga pasākumi vienota aizsardzības līmeņa nodrošināšanai visā Savienībā. |
| --- | --- |

(78)

Savienības līmenī novēršot riskus, kas izriet no bināro opciju piedāvāšanas privātajiem klientiem, intervences pasākums ir efektīvāks nekā VKI centieni vērsties pret katru sabiedrību atsevišķi. Kā norādīts iepriekš, pierādījumi liecina, ka šis jautājums attiecas uz visu tirgu, jo problēma nav saistīta tikai ar konkrētu pārdevēju īpatnībām un galvenie riski piemīt produktam un pārdevēju uzņēmējdarbības modelim. Pastāv patiesas bažas, ka bināro opciju izplatīšana mazumtirgotājiem neļauj pārdevējam rīkoties labākajās klientu interesēs vai sniegt godīgu, skaidru un nemaldinošu informāciju. Tādējādi dažādas atsevišķas uzraudzības darbības uzreiz nenodrošinātu turpmāka privātajiem klientiem radīta kaitējuma novēršanu un nenodrošinātu atbilstošas alternatīvas ESMA intervences pilnvaru izmantošanai. Bināro opciju izplatīšanas pārrobežu raksturs, fakts, ka tās ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, bināro opciju izplatīšanas izplatīšanās jaunās jurisdikcijās, kā arī dažādu valsts pasākumu skaita palielināšanās līdzīgu ar ieguldītāju aizsardzību saistītu bažu novēršanai (kas savukārt var veicināt regulējuma arbitrāžas risku), ļauj secināt, ka par nepieciešamiem tiek uzskatīti Savienības mēroga pasākumi vienota aizsardzības līmeņa nodrošināšanai visā Savienībā.

ESMA

5.   
  ESMA PASĀKUMS RISINA BŪTISKAS KONSTATĒTĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU UN NERADA AR TĀ LABVĒLĪGO IETEKMI NESAMĒRĪGU KAITĒJUMU FINANŠU TIRGU EFEKTIVITĀTEI VAI IEGULDĪTĀJIEM (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS UN 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

ESMA

| (79) | Ņemot vērā būtisko bažu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību apmēru un raksturu, ESMA uzskata, ka ir nepieciešami un samērīgi uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. Šis aizliegums risina šo problēmu, piedāvājot atbilstīgu un vienotu aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri tirgo binārās opcijas Savienībā. Tas nerada kaitīgu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti vai ieguldītājiem, kas būtu nesamērīga salīdzinājumā ar ieguvumiem. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā būtisko bažu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību apmēru un raksturu, ESMA uzskata, ka ir nepieciešami un samērīgi uz laiku aizliegt bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. Šis aizliegums risina šo problēmu, piedāvājot atbilstīgu un vienotu aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri tirgo binārās opcijas Savienībā. Tas nerada kaitīgu ietekmi uz finanšu tirgu efektivitāti vai ieguldītājiem, kas būtu nesamērīga salīdzinājumā ar ieguvumiem.

ESMA

| (80) | Lai novērtētu to, kā un kādā mērā binārās opcijas apdraud ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir veikusi ieguldītāju peļņas sadali. (70) Šajā analīzē tika identificēti divi būtiski elementi (71) Pirmais svarīgais elements ir augstais ar binārajām opcijām saistītais riska līmenis: vispārēja bināro opciju iezīme ir tāda, ka ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto summu. |
| --- | --- |

(80)

Lai novērtētu to, kā un kādā mērā binārās opcijas apdraud ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir veikusi ieguldītāju peļņas sadali. (70) Šajā analīzē tika identificēti divi būtiski elementi (71) Pirmais svarīgais elements ir augstais ar binārajām opcijām saistītais riska līmenis: vispārēja bināro opciju iezīme ir tāda, ka ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto summu.

ESMA

70

71

| (81) | Otrs elements – šā produkta negatīvā paredzamā peļņa – šajā kontekstā ir būtisks kaitējuma iemesls un attiecas uz visām binārajām opcijām. Atšķirībā no finanšu ieguldījumiem līgumu termiņš parasti ir ļoti īss un nepiedāvā dalību pamatā esošā vērtspapīra vērtības pieaugumā. Binārās opcijas nodrošina noteiktu samaksu, ja notiek konkrēts notikums, un tādā ziņā tās atšķiras no tradicionālajiem iespēju līgumiem, ko bieži izmanto riska ierobežošanas nolūkos. Tipiskas iespējas līguma maksājums ir atkarīgs no pamatā esošā vērtspapīra cenas izmaiņām, tiklīdz iespējas līgums ir naudas izteiksmē (maksājums ir mainīgs). Šim produktam raksturīgā iezīme ierobežo produkta kā riska ierobežošanas instrumenta vērtību, turpretī citi iespēju līgumu veidi ir izmantoti, lai izlīdzinātu vai ierobežotu tāda aktīva cenu, ar kuru saistītam riskam sabiedrība vai ieguldītājs ir tiešā veidā pakļauts. |
| --- | --- |

(81)

Otrs elements – šā produkta negatīvā paredzamā peļņa – šajā kontekstā ir būtisks kaitējuma iemesls un attiecas uz visām binārajām opcijām. Atšķirībā no finanšu ieguldījumiem līgumu termiņš parasti ir ļoti īss un nepiedāvā dalību pamatā esošā vērtspapīra vērtības pieaugumā. Binārās opcijas nodrošina noteiktu samaksu, ja notiek konkrēts notikums, un tādā ziņā tās atšķiras no tradicionālajiem iespēju līgumiem, ko bieži izmanto riska ierobežošanas nolūkos. Tipiskas iespējas līguma maksājums ir atkarīgs no pamatā esošā vērtspapīra cenas izmaiņām, tiklīdz iespējas līgums ir naudas izteiksmē (maksājums ir mainīgs). Šim produktam raksturīgā iezīme ierobežo produkta kā riska ierobežošanas instrumenta vērtību, turpretī citi iespēju līgumu veidi ir izmantoti, lai izlīdzinātu vai ierobežotu tāda aktīva cenu, ar kuru saistītam riskam sabiedrība vai ieguldītājs ir tiešā veidā pakļauts.

| (82) | Turklāt apstāklis, ka bināro opciju termiņš parasti ir īss, ļauj ieguldītājam veikt vairākas operācijas pēc kārtas. Tas kopā ar negatīvo paredzamo peļņu rada situāciju, ka, jo vairāk operāciju ieguldītājs veic, jo lielāka varbūtība, ka tas kumulatīvi zaudēs naudu. Tā ir statistiska iezīme, kas raksturīga atkārtotai operāciju veikšanai ar negatīvu paredzamo peļņu. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt apstāklis, ka bināro opciju termiņš parasti ir īss, ļauj ieguldītājam veikt vairākas operācijas pēc kārtas. Tas kopā ar negatīvo paredzamo peļņu rada situāciju, ka, jo vairāk operāciju ieguldītājs veic, jo lielāka varbūtība, ka tas kumulatīvi zaudēs naudu. Tā ir statistiska iezīme, kas raksturīga atkārtotai operāciju veikšanai ar negatīvu paredzamo peļņu.

| (83) | Būtiski, ka negatīvā paredzamā peļņa parasti ir daļa no tirgotāja uzņēmējdarbības modeļa un parasti ir to paredzamās peļņas avots. Binārā opcija uzliek binārās opcijas tirgotājam pienākumu izmaksāt ieguldītājam noteiktu summu, ja notiek konkrēts notikums, tādējādi, lai pārdevējs gūtu peļņu, ieguldītājam ir jācieš paredzami zaudējumi. Turklāt pastāv iespēja, ka pārdevēji piemēros papildu maksas. |
| --- | --- |

(83)

Būtiski, ka negatīvā paredzamā peļņa parasti ir daļa no tirgotāja uzņēmējdarbības modeļa un parasti ir to paredzamās peļņas avots. Binārā opcija uzliek binārās opcijas tirgotājam pienākumu izmaksāt ieguldītājam noteiktu summu, ja notiek konkrēts notikums, tādējādi, lai pārdevējs gūtu peļņu, ieguldītājam ir jācieš paredzami zaudējumi. Turklāt pastāv iespēja, ka pārdevēji piemēros papildu maksas.

| (84) | Tādu bināro opciju gadījumā, kuras tiek piedāvātas ar dubulto cenu, šādas cenas nodrošināšana nevar uzlabot ieguldītāja paredzamo peļņu, jo pārdevējam būs jāpiedāvā cena, kas tiem ļauj gūt paredzamu peļņu. Ja ieguldītāji izstājas no operācijas pirms termiņa beigām, viņu paredzamā peļņa ir zemāka nekā tad, ja viņi piedalās operācijā līdz termiņa beigām. Šo papildu paredzamo zaudējumu apmērs dažādu pārdevēju gadījumā atšķirsies, bet dubultajā cenā ietvertajai paredzamajai vērtībai ieguldītājam ir jābūt negatīvai, tāpat kā produkta sākotnējā cena ietvers negatīvu paredzamo peļņu ieguldītājam. |
| --- | --- |

(84)

Tādu bināro opciju gadījumā, kuras tiek piedāvātas ar dubulto cenu, šādas cenas nodrošināšana nevar uzlabot ieguldītāja paredzamo peļņu, jo pārdevējam būs jāpiedāvā cena, kas tiem ļauj gūt paredzamu peļņu. Ja ieguldītāji izstājas no operācijas pirms termiņa beigām, viņu paredzamā peļņa ir zemāka nekā tad, ja viņi piedalās operācijā līdz termiņa beigām. Šo papildu paredzamo zaudējumu apmērs dažādu pārdevēju gadījumā atšķirsies, bet dubultajā cenā ietvertajai paredzamajai vērtībai ieguldītājam ir jābūt negatīvai, tāpat kā produkta sākotnējā cena ietvers negatīvu paredzamo peļņu ieguldītājam.

| (85) | Kopējā ietekme atspoguļo būtisku bināro opciju elementu, ko rada to negatīvā paredzamā peļņa: ja privātais klients veic ļoti lielu skaitu ieguldījumu vai ja ļoti liels skaits ieguldītāju katrs veic vienu ieguldījumu, peļņas varbūtība ir ļoti neliela. |
| --- | --- |

(85)

Kopējā ietekme atspoguļo būtisku bināro opciju elementu, ko rada to negatīvā paredzamā peļņa: ja privātais klients veic ļoti lielu skaitu ieguldījumu vai ja ļoti liels skaits ieguldītāju katrs veic vienu ieguldījumu, peļņas varbūtība ir ļoti neliela.

| (86) | Bināro opciju peļņas sadales analīze korelē ar VKI datiem, izceļot privāto klientu lielo risku zaudēt būtisku to ieguldījuma daļu (bieži vien visu ieguldījumu) un negatīvo paredzamo peļņu. Šīs īpatnības papildina arī vispārēja ar bināro opciju iezīmēm saistīta sarežģītība un nepietiekama pārredzamība, neapmierinoša tirdzniecības un izplatīšanas prakse, kā arī binārajām opcijām raksturīgi interešu konflikti. Kompensāciju nenodrošina nekādi atbilstīgi ieguvumi. Šīs īpatnības kopā veido būtisku kaitējuma avotu privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(86)

Bināro opciju peļņas sadales analīze korelē ar VKI datiem, izceļot privāto klientu lielo risku zaudēt būtisku to ieguldījuma daļu (bieži vien visu ieguldījumu) un negatīvo paredzamo peļņu. Šīs īpatnības papildina arī vispārēja ar bināro opciju iezīmēm saistīta sarežģītība un nepietiekama pārredzamība, neapmierinoša tirdzniecības un izplatīšanas prakse, kā arī binārajām opcijām raksturīgi interešu konflikti. Kompensāciju nenodrošina nekādi atbilstīgi ieguvumi. Šīs īpatnības kopā veido būtisku kaitējuma avotu privātajiem klientiem.

| (87) | Svarīgs iemesls, kāpēc finanšu tirgus tiek stingri regulēts, ir apstāklis, ka tas atbilst vispārējām svarīgām interesēm un mērķiem. Šajā kontekstā īpaša uzmanība ir veltīta privāto klientu aizsardzībai. Ieguldījumu produkta pārdošana, izplatīšana un tirdzniecība paredz, ka produkts vismaz potenciāli spēj īstenot šīs vispārējās intereses un mērķus un nesamērīgā veidā neapdraud vajadzību nodrošināt minimālu ieguldītāju aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(87)

Svarīgs iemesls, kāpēc finanšu tirgus tiek stingri regulēts, ir apstāklis, ka tas atbilst vispārējām svarīgām interesēm un mērķiem. Šajā kontekstā īpaša uzmanība ir veltīta privāto klientu aizsardzībai. Ieguldījumu produkta pārdošana, izplatīšana un tirdzniecība paredz, ka produkts vismaz potenciāli spēj īstenot šīs vispārējās intereses un mērķus un nesamērīgā veidā neapdraud vajadzību nodrošināt minimālu ieguldītāju aizsardzības līmeni.

| (88) | ESMA šajā jomā ir sasniegusi tās nesaistošo instrumentu efektivitātes robežu. Šajā sakarā, jo īpaši saistībā ar produktu pārvaldību, ESMA arī atzīst, ka produktu pārvaldības princip jau ir daļa no Savienības finanšu pakalpojumu pārraudzības kultūras. Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI) 2013. gada novembrī publicēja kopīgu nostāju “Izstrādātāju produktu pārraudzības un pārvaldības procesi”, paredzot augsta līmeņa principus, kas piemērojami finanšu instrumentu pārraudzībai un pārvaldībai (72). ESMA 2014. gada martā publicēja atzinumu “Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakse attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus” (73), un 2014. gada martā tā publicēja atzinumu “Strukturēti privāto klientu produkti: labas produktu pārvaldības pasākumu prakses veidi” (74). Turklāt kopš 2007. gada marta Apvienotajā Karalistē ir spēkā norādes par produktu pārvaldības principiem (75). |
| --- | --- |

(88)

ESMA šajā jomā ir sasniegusi tās nesaistošo instrumentu efektivitātes robežu. Šajā sakarā, jo īpaši saistībā ar produktu pārvaldību, ESMA arī atzīst, ka produktu pārvaldības princip jau ir daļa no Savienības finanšu pakalpojumu pārraudzības kultūras. Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI) 2013. gada novembrī publicēja kopīgu nostāju “Izstrādātāju produktu pārraudzības un pārvaldības procesi”, paredzot augsta līmeņa principus, kas piemērojami finanšu instrumentu pārraudzībai un pārvaldībai (72). ESMA 2014. gada martā publicēja atzinumu “Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakse attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus” (73), un 2014. gada martā tā publicēja atzinumu “Strukturēti privāto klientu produkti: labas produktu pārvaldības pasākumu prakses veidi” (74). Turklāt kopš 2007. gada marta Apvienotajā Karalistē ir spēkā norādes par produktu pārvaldības principiem (75).

ESMA

ESMA

72

ESMA

73

74

75

| (89) | Neraugoties uz šiem uzraudzības principiem un šajā lēmumā aprakstītajām tiesību aktu prasībām, kaitējums saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem pēdējo gadu laikā ir padziļinājies. |
| --- | --- |

(89)

Neraugoties uz šiem uzraudzības principiem un šajā lēmumā aprakstītajām tiesību aktu prasībām, kaitējums saistībā ar bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem pēdējo gadu laikā ir padziļinājies.

| (90) | Tāpēc ESMA uzskata, ka, lai novērstu ieguldītāju aizsardzības apdraudējumu, ir atbilstīgi veikt intervences pasākumus, lai aizliegtu bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem (neatkarīgi no tā, vai tās tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tās). Būtu jānorāda, ka privātie klienti varēs iegādāties līdzīgus produktus azartspēļu jomā, ja šie produkti ir atļauti saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(90)

Tāpēc ESMA uzskata, ka, lai novērstu ieguldītāju aizsardzības apdraudējumu, ir atbilstīgi veikt intervences pasākumus, lai aizliegtu bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem (neatkarīgi no tā, vai tās tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tās). Būtu jānorāda, ka privātie klienti varēs iegādāties līdzīgus produktus azartspēļu jomā, ja šie produkti ir atļauti saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgajiem tiesību aktiem.

ESMA

| (91) | Ir apsvērti mazāk ierobežojoši pasākumi, piemēram, pienākums pārdot un izplatīt šos produktus, izmantojot konsultāciju pakalpojumus. Tomēr šiem produktiem raksturīgo īpatnību dēļ tie nav piemēroti privātiem klientiem. Tādējādi šāds pasākums paredzētu izvērtējuma veikšanu katrā gadījumā atsevišķi, kas būtu apgrūtinoši tirgotājiem un VKI, un tā rezultāts, ņemot vērā šo produktu īpatnības, faktiski nebūtu ievērojami atšķirīgs no šajā lēmumā ierosinātajiem pasākumiem. Vēl viens pasākums, kas tika apsvērts, ir minimālā termiņa piemērošana binārajām opcijām. Tomēr šāda pasākuma rezultātā galvenās bažas saistībā ar šo produktu nemainīsies. Konkrētāk, produkta cenas struktūra nozīmē, ka ieguldītājiem vidēji būs negatīva paredzamā peļņa, nesaņemot nekādus skaidrus kompensējošus ieguvumus (piemēram, tradicionālo iespējas līgumu nodrošināto riska ierobežošanas funkciju). |
| --- | --- |

(91)

Ir apsvērti mazāk ierobežojoši pasākumi, piemēram, pienākums pārdot un izplatīt šos produktus, izmantojot konsultāciju pakalpojumus. Tomēr šiem produktiem raksturīgo īpatnību dēļ tie nav piemēroti privātiem klientiem. Tādējādi šāds pasākums paredzētu izvērtējuma veikšanu katrā gadījumā atsevišķi, kas būtu apgrūtinoši tirgotājiem un VKI, un tā rezultāts, ņemot vērā šo produktu īpatnības, faktiski nebūtu ievērojami atšķirīgs no šajā lēmumā ierosinātajiem pasākumiem. Vēl viens pasākums, kas tika apsvērts, ir minimālā termiņa piemērošana binārajām opcijām. Tomēr šāda pasākuma rezultātā galvenās bažas saistībā ar šo produktu nemainīsies. Konkrētāk, produkta cenas struktūra nozīmē, ka ieguldītājiem vidēji būs negatīva paredzamā peļņa, nesaņemot nekādus skaidrus kompensējošus ieguvumus (piemēram, tradicionālo iespējas līgumu nodrošināto riska ierobežošanas funkciju).

| (92) | ESMA arī ir apsvērusi stingrāku pasākumu pozitīvās kvalitātes, jo īpaši saistībā bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas aizlieguma attiecināšanu uz klientiem, kas nav privātie klienti. Šajā posmā nav liecību par to, ka ieguldījumu uzņēmumu, kas pārdod šos produktus, mērķauditorija ietver klientus, kas nav privātie klienti. Tāpēc binārās opcijas arī turpmāk būs pieejamas klientiem, kas ir klasificēti kā profesionālie klienti un atbilstīgi partneri, kuri jebkurā gadījumā spēj labāk novērtēt finanšu produktu tehniskās īpatnības. Šī klientu grupa ietver arī tos privātos klientus, kuriem ir pietiekamas zināšanas un pieredze, lai pieprasītu iekļaušanu profesionālo klientu kategorijā. |
| --- | --- |

(92)

ESMA arī ir apsvērusi stingrāku pasākumu pozitīvās kvalitātes, jo īpaši saistībā bināro opciju tirdzniecības, izplatīšanas un pārdošanas aizlieguma attiecināšanu uz klientiem, kas nav privātie klienti. Šajā posmā nav liecību par to, ka ieguldījumu uzņēmumu, kas pārdod šos produktus, mērķauditorija ietver klientus, kas nav privātie klienti. Tāpēc binārās opcijas arī turpmāk būs pieejamas klientiem, kas ir klasificēti kā profesionālie klienti un atbilstīgi partneri, kuri jebkurā gadījumā spēj labāk novērtēt finanšu produktu tehniskās īpatnības. Šī klientu grupa ietver arī tos privātos klientus, kuriem ir pietiekamas zināšanas un pieredze, lai pieprasītu iekļaušanu profesionālo klientu kategorijā.

ESMA

| (93) | ESMA apzinās, ka tirgotāji saskarsies ar iespējamām finanšu sekām un izmaksām, kas izrietēs no to uzņēmējdarbības un klientu orientēšanu uz citiem finanšu instrumentiem un produktiem. |
| --- | --- |

(93)

ESMA apzinās, ka tirgotāji saskarsies ar iespējamām finanšu sekām un izmaksām, kas izrietēs no to uzņēmējdarbības un klientu orientēšanu uz citiem finanšu instrumentiem un produktiem.

ESMA

| (94) | Tomēr ESMA uzskata, ka turpmāk aprakstītie ieguvumi, kas izrietēs no konstatēto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu novēršanas, atsver pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi.






  i) | Maldinošas pārdošanas riska un ar to saistīto finanšu seku mazināšana, kas ir būtisks ieguvums privātajiem klientiem un finanšu tirgiem kopumā; |
| --- | --- | --- |

(94)

Tomēr ESMA uzskata, ka turpmāk aprakstītie ieguvumi, kas izrietēs no konstatēto ar ieguldītāju aizsardzību saistīto bažu novēršanas, atsver pasākuma iespējamo negatīvo ietekmi.

ESMA

i)

Maldinošas pārdošanas riska un ar to saistīto finanšu seku mazināšana, kas ir būtisks ieguvums privātajiem klientiem un finanšu tirgiem kopumā;

| ii) | ar regulatīvo vai uzraudzības arbitrāžu saistīto risku mazināšana dažādās struktūrās un jurisdikcijās; |
| --- | --- |

ii)

ar regulatīvo vai uzraudzības arbitrāžu saistīto risku mazināšana dažādās struktūrās un jurisdikcijās;

| iii) | klientu paļāvības uz finanšu tirgiem atjaunošana. |
| --- | --- |

iii)

klientu paļāvības uz finanšu tirgiem atjaunošana.

| (95) | ESMA pasākums stāsies spēkā vienu mēnesi pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas ietver vienu mēnesi ilgu paziņošanas periodu pēc oficiālās publikācijas. Tā mērķis ir līdzsvarot privāto klientu intereses saistībā ar tūlītēju no pašreizējās bināro opciju tirdzniecības izrietošā kaitējuma samazināšanu ar vajadzību sniegt pietiekamu laiku attiecīgajiem tirgus dalībniekiem pienācīgi organizēt un mainīt to uzņēmējdarbības modeļus. |
| --- | --- |

(95)

ESMA pasākums stāsies spēkā vienu mēnesi pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas ietver vienu mēnesi ilgu paziņošanas periodu pēc oficiālās publikācijas. Tā mērķis ir līdzsvarot privāto klientu intereses saistībā ar tūlītēju no pašreizējās bināro opciju tirdzniecības izrietošā kaitējuma samazināšanu ar vajadzību sniegt pietiekamu laiku attiecīgajiem tirgus dalībniekiem pienācīgi organizēt un mainīt to uzņēmējdarbības modeļus.

ESMA

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6.   PASĀKUMI NERADA REGULĒJUMA ARBITRĀŽAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

PASĀKUMI NERADA REGULĒJUMA ARBITRĀŽAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

| (96) | Ņemot vērā noteikto risku raksturu un skarto ieguldītāju veidu, kā arī vairāku dalībvalstu ierosinātos valsts pasākumus, ESMA pasākumi nodrošinās kopīgu obligātu pieeju visā Savienībā. ESMA arī ir ņēmusi vērā risku, ka pārdevēji, kas pašlaik piedāvā binārās opcijas, varētu censties piedāvāt produktus ar līdzīgām iezīmēm. ESMA un VKI rūpīgi novēros, vai rodas šādas jaunas izplatīšanas tendences, kas privātajiem klientiem rada līdzīgas kaitīgas sekas, un vai bināro opciju pārdevēji cenšas apiet šos intervences pasākumus. Vajadzības gadījumā tās attiecīgi rīkosies. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā noteikto risku raksturu un skarto ieguldītāju veidu, kā arī vairāku dalībvalstu ierosinātos valsts pasākumus, ESMA pasākumi nodrošinās kopīgu obligātu pieeju visā Savienībā. ESMA arī ir ņēmusi vērā risku, ka pārdevēji, kas pašlaik piedāvā binārās opcijas, varētu censties piedāvāt produktus ar līdzīgām iezīmēm. ESMA un VKI rūpīgi novēros, vai rodas šādas jaunas izplatīšanas tendences, kas privātajiem klientiem rada līdzīgas kaitīgas sekas, un vai bināro opciju pārdevēji cenšas apiet šos intervences pasākumus. Vajadzības gadījumā tās attiecīgi rīkosies.

ESMA

ESMA

ESMA

| (97) | Turklāt ESMA pagaidu intervences pasākumi attiecas uz visiem bināro opciju pārdevējiem un visām pārējām personām, kas apzināti un ar nodomu sekmē Regulas (ES) Nr. 600/2014 darbības jomā ietilpstošo pasākumu pārkāpumus. Tā kā to struktūru loks, uz kurām attiecas šīs regulas 40. pants, attiecībā uz fondu pārvaldības sabiedrībām juridiskās noteiktības uzlabošanai galu galā ir jāregulē likumdošanas līmenī (76), ESMA ir izskatījusi regulējuma arbitrāžas iespējas. ESMA ir noteikusi, ka, ņemot vērā iepriekš tekstā apliecināto kaitējumu ieguldītājiem, ierosināto pasākumu piemērošanas joma ir pietiekami plaša, tāpēc tie spēj novērst būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko rada bināro opciju tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt ESMA pagaidu intervences pasākumi attiecas uz visiem bināro opciju pārdevējiem un visām pārējām personām, kas apzināti un ar nodomu sekmē Regulas (ES) Nr. 600/2014 darbības jomā ietilpstošo pasākumu pārkāpumus. Tā kā to struktūru loks, uz kurām attiecas šīs regulas 40. pants, attiecībā uz fondu pārvaldības sabiedrībām juridiskās noteiktības uzlabošanai galu galā ir jāregulē likumdošanas līmenī (76), ESMA ir izskatījusi regulējuma arbitrāžas iespējas. ESMA ir noteikusi, ka, ņemot vērā iepriekš tekstā apliecināto kaitējumu ieguldītājiem, ierosināto pasākumu piemērošanas joma ir pietiekami plaša, tāpēc tie spēj novērst būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko rada bināro opciju tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana.

ESMA

76

ESMA

ESMA

7.   APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 (40. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS UN 4. PUNKTS)

APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 (40. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS UN 4. PUNKTS)

| (98) | Tā kā ierosinātie pasākumi ierobežotā mērā var attiekties uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, ESMA ir apspriedusies ar publiskajām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst fizisko lauksaimniecības tirgu pārraudzība, pārvaldība un regulējums atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (77). ESMA saņēma atbildes no Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (Vācija), Lauksaimniecības ministrijas (Latvija) un Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas (Somija). Šajās atbildēs netika pausti iebildumi ierosināto pasākumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(98)

Tā kā ierosinātie pasākumi ierobežotā mērā var attiekties uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, ESMA ir apspriedusies ar publiskajām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst fizisko lauksaimniecības tirgu pārraudzība, pārvaldība un regulējums atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (77). ESMA saņēma atbildes no Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (Vācija), Lauksaimniecības ministrijas (Latvija) un Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas (Somija). Šajās atbildēs netika pausti iebildumi ierosināto pasākumu pieņemšanai.

ESMA

77

ESMA

Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft

| (99) | ESMA ir informējusi VKI par šo ierosināto lēmumu. |
| --- | --- |

(99)

ESMA ir informējusi VKI par šo ierosināto lēmumu.

ESMA

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Bināro opciju pagaidu aizliegums attiecībā uz privātajiem klientiem

1.   Bināro opciju tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana privātajiem klientiem ir aizliegta.

2.   Šā lēmuma 1. punkta nozīmē binārā opcija neatkarīgi no tā, vai tā tiek vai netiek tirgota tirdzniecības vietā, ir atvasinātais instruments, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | par to jānorēķinās skaidrā naudā vai par to var norēķināties skaidrā naudā pēc kādas puses izvēles (citādi nekā saistību nepildīšanas vai citādas izbeigšanas dēļ); |
| --- | --- |

a)

par to jānorēķinās skaidrā naudā vai par to var norēķināties skaidrā naudā pēc kādas puses izvēles (citādi nekā saistību nepildīšanas vai citādas izbeigšanas dēļ);

| b) | tā paredz maksājumu tikai slēgšanas vai termiņa beigšanās gadījumā; |
| --- | --- |

b)

tā paredz maksājumu tikai slēgšanas vai termiņa beigšanās gadījumā;

| c) | ar to saistītais maksājums var būt tikai:






  i) | iepriekš noteikta fiksēta summa vai nulle, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem; un |
| --- | --- | --- |

c)

ar to saistītais maksājums var būt tikai:

i)

iepriekš noteikta fiksēta summa vai nulle, ja pamatā esošais vērtspapīrs atbilst vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem; un

| ii) | iepriekš noteikta fiksēta summa vai nulle, ja pamatā esošais vērtspapīrs neatbilst vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

ii)

iepriekš noteikta fiksēta summa vai nulle, ja pamatā esošais vērtspapīrs neatbilst vienam vai vairākiem iepriekš noteiktiem nosacījumiem.

2. pants

Aizliegums piedalīties apiešanas darbībās

Ir aizliegta apzināta un tīša dalība darbībās, kuru mērķis vai iznākums ir 1. pantā paredzēto prasību apiešana, tostarp darbojoties kā bināro opciju pārdevēja aizvietotājam.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Lēmums stājas spēkā no 2018. gada 2. jūlija un ir spēkā trīs mēnešus.

Parīzē, 2018. gada 22. maijā

Uzraudzības padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Steven MAIJOOR

---

(1)  
  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

1

(2)  
  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

2

(3)  
  OV L 87, 31.3.2017., 90. lpp.

3

(4)  Kopīgo grupu veido Kipras VKI Kipras Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (CY-CySEC), kā arī astoņu VKI pārstāvji, kuru jurisdikcijas ir ietekmējuši Kipras pakalpojumu sniedzēju nodrošinātie pakalpojumi. Kopīgā grupa darba rezultātā tika izstrādāts rīcības plāns, ko īstenos CY-CySEC. Šis plāns cita starpā ietvēra paplašinātas līgumu par cenu starpībām nodrošinātāju pārbaudes, kā arī tematiskus pārskatus par sabiedrību izlasi, kuriem CY-CySEC ir piešķīrusi atļaujas.

4

CY-CySEC

CY-CySEC

CY-CySEC

(5)  Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakses veidiem attiecībā uz sabiedrībām, kuras pārdod sarežģītus finanšu produktus, 2014. gada 7. februāris (ESMA/2014/146).

5

(6)  Jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par cenu starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794). Jaunākie jautājumu un atbilžu atjauninājumi tika veikti 2017. gada 31. martā.

6

(7)  
  ESMA
  2014. gada 7. februāra brīdinājums ieguldītājiem par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu sarežģītos produktos https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf) un ESMA
  2016. gada 25. jūlija brīdinājums ieguldītājiem par līgumiem par cenu starpībām, binārajām opcijām un citiem spekulatīviem produktiem (pieejams: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

7

ESMA

ESMA

(8)  Piemēram, kopīgās grupas darba rezultātā CY-CySEC pieņēma vairākus izpildes pasākumus, kuru mērķis bija nodrošināt, lai pakalpojumu sniedzēji, kuri piedāvā spekulatīvos produktus, piemēram, binārās opcijas, labāk ievērotu tiesību aktu prasības.

8

CY-CySEC

(9)  Aicinājums sniegt liecības par par potenciālajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz līgumu par cenu starpībām un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem, 2018. gada 18. janvāris (ESMA35-43-904).

9

(10)  Respondentu skaits ir mazāks nekā šis skaitlis, jo ESMA saņēma arī i) vairākas atbildes no vieniem un tiem pašiem respondentiem (piemēram, atsevišķi iesūtītas atbildes par katru no ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz līgumiem par cenu starpībām) un ii) dublētas vienu un to pašu respondentu atbildes.

10

ESMA

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

11

(12)  Parasti zemākā no divām monetārajām peļņām ir nulle, bet tam tā nav jābūt obligāti. Binārās opcijas atšķiras no citiem spekulatīviem produktiem, kurus pārdod privātajiem klientiem, piemēram, līgumiem par cenu starpībām, jo maksājums ir iepriekš noteikta monetāra summa, kas nav tiešā veidā saistīta ar pamatā esošā vērtspapīra cenas, līmeņa vai vērtības izmaiņu apmēru.

12

(13)  Piemēram, ieguldītāji var likt likmi uz to, ka pamatā esošā vērtspapīra cena būs noteiktā cenas diapazonā vai ka pamatā esošais vērtspapīrs kādā brīdī binārās opcijas spēkā esamības laikā sasniegs noteiktu cenas līmeni.

13

(14)  Piemēram, FR-AMF, BE-FSMA, UK-FCA, IT-CONSOB.

14

FR-AMF

BE-FSMA

UK-FCA

IT-CONSOB

(15)  Piemēram, UK-FCA.

15

UK-FCA

(16)  Sk. 35. apsvērumu.

16

(17)  
  IOSCO ziņojums par IOSCO apsekojumu attiecībā uz privātajiem klientiem paredzētiem ārpusbiržas produktiem, kuri ietver aizņemtus līdzekļus, 2016. gada decembris (pieejams: https://www.iosco.org/library/pubdocs/pdf/IOSCOPD550.pdf).

17

IOSCO

IOSCO

(18)  Piemēram, Kvebekas Autorité des Marchés Financiers un Turcijas Kapitāla tirgu padome (Capital Markets Board (CMB)) (2. lpp.), Japānas Finanšu nākotnes darījumu asociācija (6. lpp.), ASV Preču nākotnes līgumu tirdzniecības komisija (Commodity Futures Trading Commission (CFTC)) un Vērtspapīru un biržas darījumu iestāde (Securities and Exchange Commission (SEC)) (IOSCO ziņojuma 55. lpp.). Kvebekas kompetentā iestāde nav atļāvusi bināro opciju pārdošanu privātajiem ieguldītājiem. CMB ir pieņēmusi lēmumu neatļaut bināro opciju pārdošanu privātajiem ieguldītājiem. Izraēlā ir apstiprināts aizliegums pārdot binārās opcijas ieguldītājiem. Pieejams: http://www.isa.gov.il/sites/ISAEng/1489/1511/Pages/eitonot25102017_1.aspx. ASV CFTC Patērētāju informācijas birojs un SEC Ieguldītāju izglītošanas un atbalsta birojs ir izdevis ieguldītājiem adresētu brīdinājumu, lai informētu par krāpnieciskām shēmām, kas ietver binārās opcijas un to tirdzniecības platformas. Pieejams: http://www.cftc.gov/ConsumerProtection/FraudAwarenessPrevention/CFTCFraudAdvisories/fraudadv_binaryoptions.

18

Autorité des Marchés Financiers

Capital Markets Board

CMB

Commodity Futures Trading Commission

CFTC

Securities and Exchange Commission

SEC

IOSCO

CMB

CFTC

SEC

(19)  
  IOSCO ziņojums, iii lpp.

19

IOSCO

(20)  Piemēram, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punktu un Komisijas 2016. gada 25. aprīļa Deleģētās regulas (ES) 2017/565, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 87, 31.3.2017., 1. lpp.), 57. pantu binārās opcijas neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, lai tās uzskatītu nekompleksiem finanšu instrumentiem.

20

(21)  Papildus notikumu iespējamības noteikšanai, pamatojoties uz attiecīgo opciju tirgus cenu, pārdevēji var izmantot tādus cenu noteikšanas modeļus kā Black-Scholes modeli vai modeļus, kas ietver Black-Scholes cenu noteikšanas aspektus. Black-Scholes modeļa ietvaros līdz dzēšanas termiņam atlikušais laiks, pamatā esošā vērtspapīra sākotnējā cena un vienošanās cena ir zināmi mainīgie lielumi. Modelī paredzēto stohastiskā procesa novirzi parasti aplēš, izmantojot bezriska procentu likmi vai pamatā esošā vērtspapīra vēsturiskos darbības rezultātus, vai abus šos rādītājus.

21

Black-Scholes

Black-Scholes

Black-Scholes

(22)  Piemēram, tādas binārās opcijas gadījumā, kas tiek piedāvāta par cenu, kas ir tālu no vienošanās cenas, pārdevējs var piedāvāt klientam tiesības iegādāties opciju par 22 EUR ar peļņu 100 EUR apmērā par notikumu, kas varētu notikt 20 % laika (pielīdzinot patiesai vērtībai 20 EUR apmērā).

22

(23)  Ja binārās opcijas tirgotājs piedāvā pastāvīgu dubultās cenas noteikšanu, ir redzama starpība starp cenu, par kādu klienti no pārdevēja var iegādāties bināro opciju (turpmāk tekstā – “pircēja cena”), un cenu, par kādu klienti var pārdot opciju pārdevējam (turpmāk tekstā – “pārdošanas cena”). Šīs divas cenas parasti atšķiras no “paredzamās nulles peļņas cenas”, proti, cenas, kuras gadījumā binārās opcijas iegāde pircējam sniegtu paredzamu nulles peļņu, jo pārdošanas cena parasti ir zemāka un pircēja cena – augstāka nekā paredzamās nulles peļņas cena. Šī starpība saistībā ar paredzamās nulles peļņas cenu parāda, ka privātais klients vidēji cietīs zaudējumus, gan iesaistoties binārās opcijas darījumā, gan izstājoties no tā pirms termiņa beigām.

23

(24)  
  ESMA jautājumu un atbilžu saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 2. sadaļā ir sīkāk aplūkoti atsevišķi šādi interešu konflikti.

24

ESMA

(25)  Piemēram, tādas binārās opcijas gadījumā, kuras ietvaros peļņas varbūtība ir 50 % un peļņas likme ir 80 % no ieguldītās summas, ja, beidzoties termiņam, opcija noslēdzas ar peļņu, ieguldītājs saskaras ar aptuveni 75 % varbūtību, ka tas cietīs kumulatīvus zaudējumus 20 darījumos. Sk. ESMA
  “Produktu intervences analīze: pasākums attiecībā uz binārajām opcijām”, 2018. gads.

25

ESMA

(26)  Datus 2015. gadā sniedza: BG-FSC, CY-CySEC, CZ-CNB, FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, LU-CSSF, MT-MFSA, NL-AFM, PT-CMVM, RO-ASF, UK-FCA; datus 2017. gadā sniedza: CY-CySEC, CZ-CNB, ES-CNMV, FR-AMF, IE-CBI, LU-CSSF, NL-AFM, MT-MFSA, NO-Finanstilsynet, SK-NBS, UK-FCA.

26

BG-FSC

CY-CySEC

CZ-CNB

FR-AMF

IE-CBI

IS-FME

LU-CSSF

MT-MFSA

NL-AFM

PT-CMVM

RO-ASF

UK-FCA

CY-CySEC

CZ-CNB

ES-CNMV

FR-AMF

IE-CBI

LU-CSSF

NL-AFM

MT-MFSA

NO-Finanstilsynet

SK-NBS

UK-FCA

(27)  Ņemot vērā apstākli, ka produktu pārdevēju darbībai bieži piemīt pārrobežu dimensija, šis skaitlis var ietvert klientus no valstīm, kas nav EEZ dalībvalstis. Jo īpaši attiecībā uz Apvienoto Karalisti cenu starpības līgumu nodrošinātāju finansētu kontu skaits ir palielinājies no 657 000 kontu 2011. gadā līdz 1 051 000 kontu 2016. gada beigās. Tomēr šie skaitļi neizslēdz neaktīvus klientu kontus vai vairākus vienam privātam klientam piederošus kontus. CY-CySEC sniegtie rādītāji ir apkopoti, pamatojoties uz kontiem, kas ir atvērti pie pārdevējiem, kuri piedāvā šos produktus un ir saņēmuši CY-CySEC atļauju.

27

CY-CySEC

CY-CySEC

(28)  Apvienotās Karalistes gadījumā šis rādītājs neietver Apvienotajā Karalistē atļauju saņēmušo sabiedrību klientus ārpus Apvienotās Karalistes, kuru aplēstais skaits 2016. gadā bija aptuveni 400 000. Pārējo dalībvalstu gadījumā, kuras sniedza datus ESMA, rādītāji var ietvert klientus no valstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis.

28

ESMA

(29)  
  CY-CySEC arī norādīja, ka sniegtie rādītāji ietvēra arī klientus no valstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis.

29

CY-CySEC

(30)  Pamatojoties uz DE-BaFin 2017. gadā sniegto informāciju, kas aptver 2016. gada datus.

30

DE-BaFin

(31)  Sk. IOSCO ziņojumu. Lai gan vispārēja statistika nav pieejama, vairākas VKI ziņoja ESMA, ka 2016. gadā klientu skaita ziņā tirgus attiecīgo valstu jurisdikcijā bija pieaudzis. Piemēram, Polija un Lietuva norādīja uz bināro opciju tirgotāju darījumu vērtības pieaugumu, un Portugāle ziņoja, ka ir palielinājies to uzņēmumu skaits, kuri sniedz šos pakalpojumus. Turklāt divas VKI iestādes, kuras iepriekš bija norādījušas, ka to jurisdikcijās nav reāla uz privātiem klientiem vērsta šādu instrumentu tirgus, īpaši norādīja uz tirgus pieaugumu šajā jomā.

31

IOSCO

ESMA

(32)  
  AT-FMA, BE-FSMA,CY-CySEC, CZ-CNB, DE-BaFin, DK-Finanstilsynet, EE-FSA, EL-HCMC, ES-CNMV, FI-FSA. FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, IT-CONSOB, LI-FMA, LT-Lietuvos Bankas, MT-MFSA, NL-AFM, NO-Finanstilsynet, PT-CMVM, RO-ASF, SE-FI, SI-ATVP, UK-FCA.

32

AT-FMA

BE-FSMA,CY-CySEC

CZ-CNB

DE-BaFin

DK-Finanstilsynet

EE-FSA

EL-HCMC

ES-CNMV

FI-FSA

FR-AMF

IE-CBI

IS-FME

IT-CONSOB

LI-FMA

LT-Lietuvos Bankas

MT-MFSA

NL-AFM

NO-Finanstilsynet

PT-CMVM

RO-ASF

SE-FI

SI-ATVP

UK-FCA

(33)  
  CZ-CNB, IT-CONSOB.

33

CZ-CNB, IT-CONSOB

(34)  Kiprā 2016. gadā tika saņemti 42 pieteikumi salīdzinājumā ar 16 pieteikumiem 2015. gadā un 28 pieteikumiem 2014. gadā. Apvienotajā Karalistē VKI ir saņēmusi kopā 27 pieteikumus no sabiedrībām, kuras vēlas saņemt atļauju piedāvāt binārās opcijas privātajiem klientiem (20 no šiem pieteikumiem tika saņemti no sabiedrībām, kuras vēlējās dažādot atļaujas, un septiņus pieteikumus iesniedza jauni pieteikuma iesniedzēji). Šajā sakarā jānorāda, ka binārās opcijas ietilpst Apvienotās Karalistes FCA darbības jomā kopš 2018. gada 3. janvāra. Pirms tam tās regulēja Apvienotās Karalistes Azartspēļu komisija.

34

FCA

(35)  
  IOSCO ziņojums, 46. lpp.

35

IOSCO

(36)  Sk. ESMA
  “Produktu intervences analīze: pasākums attiecībā uz binārajām opcijām”, 2018. gads.

36

ESMA

(37)  Iepriekš Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.), 19. panta 5. punkts.

37

(38)  Risku, iespējams, palielina pārliekas paļāvības tendence, kas ir bieži novērota nesen veiktos uzvedības pētījumos. Saskaņā ar nesen veiktu pētījumu (Li, Mingsheng and Li, Qian and Li, Yan, The Danger of Investor Overconfidence (2016. gada 14. novembris), pieejams SSRN: https://ssrn.com/abstract=2932961 ) par ieguldītāju attieksmes ietekmi uz tirgus efektivitāti tirgus sabrukuma laikā, pārlieka ieguldītāju paļāvība kavē cenu noteikšanu, palielina specifiskus riskus un kavē reakciju uz tirgu pirms tirgus sabrukuma neobjektīvas informācijas (Peng, Lin, Wei Xiong, 2006. Investor attention, overconfidence and category learning. Journal of Financial Economics 80, 563-602), kā arī ieguldītāju atribūcijas tendences (Gervais, S., and T. Odean, 2001. Learning to be Overconfident. The Review of Financial Studies, 14, 1–27.) un augstā arbitrāžas riska dēļ (Benhabit, Jess, Xuewen Liu un Penfei Wang, 2016. Sentiments, financial markets, and macroeconomic fluctuations. Journal of Financial Economics 120, 420-443. Saistībā ar šo tematu cita starpā skatiet arī: Ricciardi, Victor, 26. nodaļa The Psychology of Speculation in the Financial Markets (2017. gada 1. jūnijs). Financial Behavior: Players, Services, Products, and Markets. H. Kent Baker, Greg Filbeck, and Victor Ricciardi, editors, 481-498, New York, NY: Oxford University Press, 2017.; N. Barberis and R. H. Thaler (2003), A Survey of Behavioral Finance, in M. Harris, G.M. Constantinides and R. Stultz, “Handbook of the Economics of Finance”; D. Dorn and G. Huberman (2005), Talk and action: What individual investors say and what they do; C.H. Pan and M. Statman (2010) Beyond Risk Tolerance: Regret, Overconfidence, and Other Investor Propensities, Working Paper; A. Nosic and M. Weber (2010), How Risky do I invest: The Role of Risk Attitudes, Risk Perceptions and Overconfidence; N. Linciano (2010), How Cognitive Biases and Instability of Preferences in the Portfolio Choices of Retail Investors – Policy Implications of Behavioural Finance, A. Lefevre, and M. Chapman (2017), “Behavioural economics and financial consumer protection”, ESAO darba dokumenti par finansēm, apdrošināšanu un privātajām pensijām, Nr. 42 OECD Publishing.

38

Li, Mingsheng and Li, Qian and Li, Yan, The Danger of Investor Overconfidence

Peng, Lin, Wei Xiong

Investor attention, overconfidence and category learning

Journal of Financial Economics

Gervais, S., and T. Odean

Learning to be Overconfident

The Review of Financial Studies

Benhabit, Jess

Xuewen Liu

Penfei Wang

Sentiments, financial markets, and macroeconomic fluctuations

Journal of Financial Economics

Ricciardi, Victor

The Psychology of Speculation in the Financial Markets

Financial Behavior: Players, Services, Products, and Markets. H. Kent Baker, Greg Filbeck, and Victor Ricciardi, editors, 481-498, New York, NY: Oxford University Press, 2017.; N. Barberis and R. H. Thaler (2003), A Survey of Behavioral Finance, in M. Harris, G.M. Constantinides and R. Stultz, “Handbook of the Economics of Finance”; D. Dorn and G. Huberman (2005)

Talk and action: What individual investors say and what they do

C.H. Pan and M. Statman (2010) Beyond Risk Tolerance: Regret, Overconfidence, and Other Investor Propensities

Working Paper; A. Nosic and M. Weber (2010)

How Risky do I invest: The Role of Risk Attitudes, Risk Perceptions and Overconfidence

How Cognitive Biases and Instability of Preferences in the Portfolio Choices of Retail Investors – Policy Implications of Behavioural Finance

OECD Publishing

(39)  
  ESMA jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 3. sadaļa.

39

ESMA

(40)  Piemēram, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF, IT-CONSOB.

40

BE-FSMA

ES-CNMV

FR-AMF

IT-CONSOB

(41)  
  IOSCO ziņojums, 5. lpp.

41

IOSCO

(42)  Turpat.

42

(43)  Kā konstatējusi DE-BaFin un PL-KNF.

43

DE-BaFin

PL-KNF

(44)  Piemēram, UK-FCA un NO-Finanstilsynet.

44

UK-FCA

NO-Finanstilsynet

(45)  
  ESMA jautājumu un atbilžu saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 6. sadaļā norādīts, ka maz ticams, ka sabiedrība, kas piedāvā bonusu, kura mērķis ir veicināt privāto klientu iesaistīšanos darījumos ar sarežģītiem spekulatīviem produktiem, piemēram, līgumiem par cenu starpībām, binārajām opcijām un rolling spot ārvalstu valūtas operācijām, varētu apliecināt, ka tā rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli, ievērojot tās privāto klientu intereses.

45

ESMA

rolling spot

(46)  Kā aprakstīts IOSCO ziņojumā, 32. lpp.

46

IOSCO

(47)  Piemēram, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF, IT-CONSOB.

47

BE-FSMA

ES-CNMV

FR-AMF

IT-CONSOB

(48)  
  ESMA jautājumu un atbilžu saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 3. sadaļā ir sīkāk aplūkota informācija, kas būtu jāsniedz klientiem un potenciālajiem klientiem.

48

ESMA

(49)  
  ESMA jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā, 3. sadaļa.

49

ESMA

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp.).

50

PRIIP

(51)  Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 2. un 3. punkts.

51

(52)  Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 4. un 5. punkts.

52

(53)  Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 21. pants.

53

(54)  Direktīva 2004/39/EK. Direktīvas 2014/65/ES IV pielikumā ir sniegta tabula, kurā atspoguļota korelācija starp Direktīvas 2004/39/EK prasībām, kā arī Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībām.

54

(55)  Komisijas 2017. gada 8. marta Deleģētā regula (ES) 2017/653 ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem, nosakot regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz pamatinformācijas dokumentu noformējumu, saturu, pārskatīšanu un pārstrādāšanu un šādu dokumentu sniegšanas prasību izpildes nosacījumiem (OV L 100, 12.4.2017., 1. lpp.).

55

PRIIP

(56)  Piemēram, IE-CBI pēc tematiskas pārbaudes veikšanas pauda bažas par kritērijiem, kas tiek izmantoti, lai novērtētu zināšanas un pieredzi novērtējuma vajadzībām (dokuments pieejams tīmekļa vietnē: https://www.centralbank.ie/news/article/inspection-finds-75-percent-of-cfd-clients-lost-money). UK-FCA ir vairākkārt novērojusi pārdevēju pieļautas neatbilstības saistībā ar to piemērotības novērtējumu atbilstību un saistītām politikas programmām un procedūrām (sk. iepriekš).

56

IE-CBI

UK-FCA

(57)  
  ESMA
  2014. gada 7. februāra brīdinājums ieguldītājiem par “riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu sarežģītos produktos” https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf) un ESMA
  2016. gada 25. jūlija brīdinājums ieguldītājiem par līgumiem par starpībām, binārajām opcijām un citiem spekulatīviem produktiem (pieejams: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

57

ESMA

ESMA

(58)  Jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā.

58

(59)  Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas prakses veidiem attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus, 2014. gada 7. februāris (ESMA/2014/146).

59

(60)  
  ESMA
  2017. gada 2. jūnija
  “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (ESMA35-43-620).

60

ESMA

(61)  Finanšu un tirgu iestādes regula, kas reglamentē noteiktu atvasināto finanšu instrumentu izplatīšanu klientiem.

61

(62)  
  Article 72 de LOI no 2016-1691 du 9 décembre 2016 relative à la transparence, à la lutte contre la corruption et à la modernisation de la vie économique.

62

Article 72 de LOI no

(63)  
  ES-CNMV informēja par plānotajiem pasākumiem 2017. gada 21. marta paziņojumā “Pasākumi saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu pārdošanu privātajiem ieguldītājiem”.

63

ES-CNMV

(64)  
  HCMC apkārtraksts Nr. 56/10.5.2017.

64

HCMC

(65)  Pieejams: https://www.cysec.gov.cy/CMSPages/GetFile.aspx?guid=ebf53e28-2bb7-4494-bb3a-4cced2e3c8ba.

65

(66)  
  UK FCA
  “Brīdinājums patērētājiem par riskiem saistībā ar ieguldījumu veikšanu binārajās opcijās”, 2017. gada 14. novembris. Pieejams vietnē:https://www.fca.org.uk/news/news-stories/consumer-warning-about-risks-investing-binary-options.

66

UK FCA

(67)  Pieejams: https://www.finanstilsynet.no/contentassets/455795d40fe4445f88a3b71b35079c94/horingsnotat---produktintervensjon.pdf.

67

(68)  Piemēram, UK-FCA, IT-CONSOB, ES-CNMV, BE-FSMA, FR-AMF, DE- BaFin, DK- Finanstilsynet, LU-CSSF, NL-AFM.

68

UK-FCA

IT-CONSOB

ES-CNMV

BE-FSMA

FR-AMF

DE- BaFin

DK- Finanstilsynet

LU-CSSF

NL-AFM

(69)  Sk. 34. apsvēruma vi) apakšpunktu.

69

(70)  Sk. ESMA
  “Produktu intervences analīze: pasākums attiecībā uz binārajām opcijām”, 2018. gads.

70

ESMA

(71)  Turpat.

71

(72)  Kopīga nostāja “Izstrādātāju produktu pārraudzības un pārvaldības procesi” (JC-2013-77).

72

(73)  Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas praksēm attiecībā uz uzņēmumiem, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus, 2014. gada 7. februāris (ESMA/2014/146). Šajā atzinumā tika sniegtas konkrētas atsauces uz iespējas līgumiem un binārajām opcijām.

73

(74)  Atzinums “Strukturēti mazumtirdzniecības produkti: labas produktu pārvaldības pasākumu prakses veidi”, 2014. gada 27. marts (ESMA/2014/332).

74

(75)  
  The Responsibilities of Providers and Distributors for the Fair Treatment of Customers. Pieejams: https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/RPPD_FCA_20130401.pdf. Norādes ir saistītas ar Apvienotās Karalistes “Principiem uzņēmumiem”. Pieejams: https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/rppd/RPPD_Full_20180103.pdf.

75

The Responsibilities of Providers and Distributors for the Fair Treatment of Customers

(76)  
  ESMA savā 2017. gada 12. janvāra atzinumā “Fondu pārvaldības sabiedrību izslēgšanas no FITR intervences pilnvaru jomas ietekme” (ESMA50-1215332076-23), kurā tā pauda bažas par regulējuma arbitrāžas risku un iespējamu nākotnes intervences pasākumu efektivitātes mazināšanos, pamatojoties uz noteiktu struktūru izslēgšanu (PVKIU pārvaldes sabiedrības un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki) no attiecīgo pasākumu piemērošanas jomas, uzsvēra regulatīvās arbitrāžas risku. Komisija ir ierosinājusi grozījumus, lai šajā sakarā stiprinātu juridisko noteiktību, grozot Regulu (ES) Nr. 600/2014 (COM(2017)536/948972).

76

ESMA

(77)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

77

---

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/50

---

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES LĒMUMS (ES) 2018/796

(2018. gada 22. maijs)

par cenu starpību līgumu pagaidu ierobežošanu Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu

EIROPAS VĒRTSPAPĪRU UN TIRGU IESTĀDES UZRAUDZĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu, 43. panta 2. punktu un 44. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 40. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija Deleģēto regulu (ES) 2017/567, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem (3), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

IEVADS

| (1) | Saskaņā ar Eiropas vērtspapīru un tirgu iestādes (ESMA) un vairāku valstu kompetento iestāžu (VKI) novērojumiem pēdējos gados ir strauji palielinājusies cenu starpības līgumu (CFD) tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem visā Eiropas Savienībā. CFD ir būtībā riskanti un sarežģīti produkti, un tos bieži tirgo spekulatīvi. ESMA un VKI arī ir novērojušas, ka bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem arvien biežāk raksturo agresīvi tirdzniecības paņēmieni, kā arī pārredzamas informācijas trūkums, kā rezultātā privātie klienti nevar izprast šo produktu pamatā esošos riskus. ESMA un VKI ir paudušas plaši izplatītas bažas par arvien lielāku skaitu privāto klientu, kuri iesaistās šo produktu tirdzniecībā un zaudē naudu. Šīs bažas pamato arī daudzās sūdzības, kas saņemtas no tiem privātajiem klientiem visā ES, kas cietuši būtisku kaitējumu, tirgojot CFD. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas vērtspapīru un tirgu iestādes (ESMA) un vairāku valstu kompetento iestāžu (VKI) novērojumiem pēdējos gados ir strauji palielinājusies cenu starpības līgumu (CFD) tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem visā Eiropas Savienībā. CFD ir būtībā riskanti un sarežģīti produkti, un tos bieži tirgo spekulatīvi. ESMA un VKI arī ir novērojušas, ka bināro opciju piedāvājumu privātajiem klientiem arvien biežāk raksturo agresīvi tirdzniecības paņēmieni, kā arī pārredzamas informācijas trūkums, kā rezultātā privātie klienti nevar izprast šo produktu pamatā esošos riskus. ESMA un VKI ir paudušas plaši izplatītas bažas par arvien lielāku skaitu privāto klientu, kuri iesaistās šo produktu tirdzniecībā un zaudē naudu. Šīs bažas pamato arī daudzās sūdzības, kas saņemtas no tiem privātajiem klientiem visā ES, kas cietuši būtisku kaitējumu, tirgojot CFD.

ESMA

CFD

CFD

ESMA

ESMA

CFD

| (2) | Ņemot vērā šīs būtiskās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA ir veikusi vairākas preventīvas nesaistošas darbības. No 2015. gada jūnija ESMA ir koordinējusi darbu, ko veic kopīgā grupa, kas izveidota, lai risinātu jautājumus saistībā ar vairākiem Kiprā reģistrētiem produktu sniedzējiem, kas uz pārrobežu darbības pamata visā Savienībā privātajiem klientiem piedāvā CFD, binārās opcijas un citus spekulatīvus produktus (4). Turklāt kopš 2015. gada jūlija ESMA ir koordinējusi darba grupu, kuras sastāvu veido ESMA un VKI un kuras darbs ir vērsts uz to, lai uzraudzītu CFD un bināro opciju piedāvājumu privāto klientu tirgum, kā arī lai šajā jomā veicinātu vienotas uzraudzības pieeju visā Savienībā. ESMA arī ir veicinājusi uzraudzības konverģenci Savienībā attiecībā uz CFD piedāvājumu privātajiem klientiem, izstrādājot atzinumu (5) un vairākus jautājumus un atbildes (J&A) (6) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantu. Visbeidzot, ESMA ir publicējusi brīdinājumus, (7) kuros tā ir uzsvērusi savas bažas attiecībā uz riskiem, ko privātajiem klientiem inter alia izraisa CFD un bināro opciju nekontrolēts piedāvājums. Lai gan šiem pasākumiem bija zināma pozitīva ietekme (8), ESMA uzskata, ka joprojām pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šīs būtiskās ar ieguldītāju aizsardzību saistītās bažas, ESMA ir veikusi vairākas preventīvas nesaistošas darbības. No 2015. gada jūnija ESMA ir koordinējusi darbu, ko veic kopīgā grupa, kas izveidota, lai risinātu jautājumus saistībā ar vairākiem Kiprā reģistrētiem produktu sniedzējiem, kas uz pārrobežu darbības pamata visā Savienībā privātajiem klientiem piedāvā CFD, binārās opcijas un citus spekulatīvus produktus (4). Turklāt kopš 2015. gada jūlija ESMA ir koordinējusi darba grupu, kuras sastāvu veido ESMA un VKI un kuras darbs ir vērsts uz to, lai uzraudzītu CFD un bināro opciju piedāvājumu privāto klientu tirgum, kā arī lai šajā jomā veicinātu vienotas uzraudzības pieeju visā Savienībā. ESMA arī ir veicinājusi uzraudzības konverģenci Savienībā attiecībā uz CFD piedāvājumu privātajiem klientiem, izstrādājot atzinumu (5) un vairākus jautājumus un atbildes (J&A) (6) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantu. Visbeidzot, ESMA ir publicējusi brīdinājumus, (7) kuros tā ir uzsvērusi savas bažas attiecībā uz riskiem, ko privātajiem klientiem inter alia izraisa CFD un bināro opciju nekontrolēts piedāvājums. Lai gan šiem pasākumiem bija zināma pozitīva ietekme (8), ESMA uzskata, ka joprojām pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

ESMA

ESMA

CFD

4

ESMA

ESMA

CFD

ESMA

CFD

5

6

ESMA

7

inter alia

CFD

8

ESMA

| (3) | ESMA2018. gada 18. janvārī nāca klajā ar aicinājumu sniegt atsauksmes par saviem iespējamajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz CFD un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem (9) (“aicinājums sniegt atsauksmes”). Aicinājums sniegt atsauksmes tika slēgts 2018. gada 5. februārī. ESMA saņēma gandrīz 18 500 (10) atbildes. 82 atbildes tika saņemtas no produktu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām, biržām un brokeriem, kas iesaistīti CFD un/vai bināro opciju darījumos, 10 atbildes bija no patērētāju pārstāvjiem, un pārējās atbildes – no privātpersonām. Lielākā daļa no privātpersonu atbildēm tika rosinātas un nosūtītas ar CFD un/vai bināro opciju sniedzēju starpniecību. Aicinājums sniegt atsauksmes atklāja pirmās kategorijas respondentu un jo īpaši produktu sniedzēju vispārējas bažas par ieņēmumu samazinājumu, ko varētu izraisīt ierosinātie pasākumi, kā arī izmaksām, kas saistītas ar to īstenošanu. Turklāt bažas bija paustas arī daudzās privātpersonu atbildēs, un tās bija galvenokārt par to, ka ierosinātie sviras finansējuma ierobežojumi ir pārāk mazi. |
| --- | --- |

(3)

ESMA2018. gada 18. janvārī nāca klajā ar aicinājumu sniegt atsauksmes par saviem iespējamajiem produktu intervences pasākumiem attiecība uz CFD un bināro opciju tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem (9) (“aicinājums sniegt atsauksmes”). Aicinājums sniegt atsauksmes tika slēgts 2018. gada 5. februārī. ESMA saņēma gandrīz 18 500 (10) atbildes. 82 atbildes tika saņemtas no produktu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām, biržām un brokeriem, kas iesaistīti CFD un/vai bināro opciju darījumos, 10 atbildes bija no patērētāju pārstāvjiem, un pārējās atbildes – no privātpersonām. Lielākā daļa no privātpersonu atbildēm tika rosinātas un nosūtītas ar CFD un/vai bināro opciju sniedzēju starpniecību. Aicinājums sniegt atsauksmes atklāja pirmās kategorijas respondentu un jo īpaši produktu sniedzēju vispārējas bažas par ieņēmumu samazinājumu, ko varētu izraisīt ierosinātie pasākumi, kā arī izmaksām, kas saistītas ar to īstenošanu. Turklāt bažas bija paustas arī daudzās privātpersonu atbildēs, un tās bija galvenokārt par to, ka ierosinātie sviras finansējuma ierobežojumi ir pārāk mazi.

ESMA

CFD

9

ESMA

10

CFD

CFD

| (4) | ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs bažas. Tomēr pēc to salīdzināšanas ar konstatētajām būtiskajām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko papildus apstiprināja no patērētāju pārstāvjiem un privātpersonām saņemtās atbildes, kurās tika pausts atbalsts ierosinātajiem pasākumiem un aicināts veikt stingrākus pasākumus, ESMA uzskata, ka ir nepieciešams noteikt pagaidu ierobežojumu attiecībā uz CFD pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību privātajiem klientiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu. |
| --- | --- |

(4)

ESMA ir pienācīgi ņēmusi vērā šīs bažas. Tomēr pēc to salīdzināšanas ar konstatētajām būtiskajām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko papildus apstiprināja no patērētāju pārstāvjiem un privātpersonām saņemtās atbildes, kurās tika pausts atbalsts ierosinātajiem pasākumiem un aicināts veikt stingrākus pasākumus, ESMA uzskata, ka ir nepieciešams noteikt pagaidu ierobežojumu attiecībā uz CFD pārdošanu, izplatīšanu vai tirdzniecību privātajiem klientiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu.

ESMA

ESMA

CFD

| (5) | Pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu, ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos ir jāpārskata. Pārskatot šo pasākumu, ESMA vērsīsies pret visiem izvairīšanās prakses veidiem, kas varētu tikt konstatēti. Ja pasākums pēc trim mēnešiem netiks atjaunots, tas vairs nebūs spēkā. |
| --- | --- |

(5)

Pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantu, ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trīs mēnešos ir jāpārskata. Pārskatot šo pasākumu, ESMA vērsīsies pret visiem izvairīšanās prakses veidiem, kas varētu tikt konstatēti. Ja pasākums pēc trim mēnešiem netiks atjaunots, tas vairs nebūs spēkā.

ESMA

| (6) | Lai novērstu neskaidrības, šajā lēmumā izmantotajiem terminiem, tajā skaitā atvasināto finanšu instrumentu definīcijai, ir tāda pati nozīme kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (11) un Regulā (ES) Nr. 600/2014. |
| --- | --- |

(6)

Lai novērstu neskaidrības, šajā lēmumā izmantotajiem terminiem, tajā skaitā atvasināto finanšu instrumentu definīcijai, ir tāda pati nozīme kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (11) un Regulā (ES) Nr. 600/2014.

11

| (7) | ESMA pagaidu ierobežojums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantā, turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(7)

ESMA pagaidu ierobežojums atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. pantā, turpmāk minēto iemeslu dēļ.

ESMA

2.   
  CFD PRIVĀTO KLIENTU TIRGUS APRAKSTS UN BŪTISKU BAŽU ESAMĪBA ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS)

CFD

| (8) | Šis lēmums attiecas uz CFD (finanšu līgumi par starpību), kas ir ar naudas norēķiniem kārtoti atvasināti līgumi, kuru mērķis ir nodrošināt to turētājam riska darījumu, kurš var būt ilgtermiņa vai īstermiņa darījums un kuru nosaka pamatā esošā aktīva cenas, līmeņa vai vērtības svārstības. Šie CFD inter alia ietver pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu produktus un finanšu izsoļu starpību līgumus. Šis lēmums neattiecas uz iespēju līgumiem, regulētā tirgū tirgotiem nākotnes līgumiem, mijmaiņas darījumu līgumiem un regulētā tirgū netirgotiem procentu likmes nākotnes līgumiem. |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums attiecas uz CFD (finanšu līgumi par starpību), kas ir ar naudas norēķiniem kārtoti atvasināti līgumi, kuru mērķis ir nodrošināt to turētājam riska darījumu, kurš var būt ilgtermiņa vai īstermiņa darījums un kuru nosaka pamatā esošā aktīva cenas, līmeņa vai vērtības svārstības. Šie CFD inter alia ietver pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu produktus un finanšu izsoļu starpību līgumus. Šis lēmums neattiecas uz iespēju līgumiem, regulētā tirgū tirgotiem nākotnes līgumiem, mijmaiņas darījumu līgumiem un regulētā tirgū netirgotiem procentu likmes nākotnes līgumiem.

CFD

CFD inter alia

| (9) | Atbildot aicinājumam sniegt atsauksmes, daži respondenti lūdza sniegt papildu skaidrojumu par šā pasākuma darbības jomu. Daži no respondentiem ierosināja, lai aicinājumā sniegt atsauksmes ESMA skaidri izslēgtu no CFD definīcijas vērtspapīrizētus atvasinātos finanšu instrumentus, savukārt citi respondenti norādīja uz līdzībām starp CFD un citiem ieguldījumu produktiem un lūdza, lai tiem piemēro tādus pašus pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Atbildot aicinājumam sniegt atsauksmes, daži respondenti lūdza sniegt papildu skaidrojumu par šā pasākuma darbības jomu. Daži no respondentiem ierosināja, lai aicinājumā sniegt atsauksmes ESMA skaidri izslēgtu no CFD definīcijas vērtspapīrizētus atvasinātos finanšu instrumentus, savukārt citi respondenti norādīja uz līdzībām starp CFD un citiem ieguldījumu produktiem un lūdza, lai tiem piemēro tādus pašus pasākumus.

ESMA

CFD

CFD

| (10) | ESMA apstiprina, ka šā lēmuma darbības jomā ietilpst tikai CFD. Šā lēmuma darbības joma neietver regulētā tirgū tirgotās garantijas un “turbo” sertifikātus. ESMA atzīst, ka pastāv līdzības starp CFD un regulētā tirgū tirgotām garantijām un “turbo” sertifikātiem, bet šie produkti dažādos aspektos arī atšķiras. ESMA cieši uzraudzīs, vai līdzīgas kaitējošas sekas attiecībā uz privātajiem klientiem attīstīsies visas Eiropas līmenī, un rīkosies, kā būs nepieciešams. Vērtspapīrzētie atvasinātie finanšu instrumenti, kuri ir CFD, nav skaidri izslēgti no CFD definīcijas. Lai gan šajā posmā ESMA nav informēta par vērtspapirizētiem CFD, vērtspapīra “apvalks” un tirgojamība tirdzniecības vietā nemaina CFD galvenos raksturlielumus. Gadījumā, ja darījumi ar šādiem produktiem tiku uzsākti, šie produkti ietilptu šā lēmuma darbības jomā. |
| --- | --- |

(10)

ESMA apstiprina, ka šā lēmuma darbības jomā ietilpst tikai CFD. Šā lēmuma darbības joma neietver regulētā tirgū tirgotās garantijas un “turbo” sertifikātus. ESMA atzīst, ka pastāv līdzības starp CFD un regulētā tirgū tirgotām garantijām un “turbo” sertifikātiem, bet šie produkti dažādos aspektos arī atšķiras. ESMA cieši uzraudzīs, vai līdzīgas kaitējošas sekas attiecībā uz privātajiem klientiem attīstīsies visas Eiropas līmenī, un rīkosies, kā būs nepieciešams. Vērtspapīrzētie atvasinātie finanšu instrumenti, kuri ir CFD, nav skaidri izslēgti no CFD definīcijas. Lai gan šajā posmā ESMA nav informēta par vērtspapirizētiem CFD, vērtspapīra “apvalks” un tirgojamība tirdzniecības vietā nemaina CFD galvenos raksturlielumus. Gadījumā, ja darījumi ar šādiem produktiem tiku uzsākti, šie produkti ietilptu šā lēmuma darbības jomā.

ESMA

CFD

ESMA

CFD

ESMA

CFD

CFD

ESMA

CFD

CFD

| (11) | CFD, kas piedāvā sviras izmantošanu uz pamatā esošo aktīvu kategoriju cenas, līmeņa vai vērtības izmaiņām, dažās jurisdikcijās jau vairākus gadus ir pastāvējuši kā spekulatīvs īstermiņa ieguldījumu produkts, ko sniedz specializētiem klientiem. Tomēr pēdējos gados liels skaits VKI ir paudušas bažas par CFD izplatīšanas paplašināšanos uz privāto klientu tirgu, neskatoties uz to, ka šie produkti ir sarežģīti un nepiemēroti lielākajai daļai privāto klientu. Pamatojoties uz vairāku VKI sniegto informāciju, ESMA ir arī novērojusi, ka paaugstinās šādos privātajiem klientiem piedāvātajos produktos esošās sviras finansējuma līmeņi un klientu zaudējumu līmeņi, kas rodas, veicot ieguldījumus šajos produktos (12). Šīs bažas pastiprina tas, ka personas, kas veic CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, bieži izmanto agresīvas tirdzniecības metodes un nepiemērotu praksi, piemēram, maksājumu piedāvājumus, finansiālus vai nefinansiālus labumus vai, sniedzot neatbilstīgu informāciju par riskiem. |
| --- | --- |

(11)

CFD, kas piedāvā sviras izmantošanu uz pamatā esošo aktīvu kategoriju cenas, līmeņa vai vērtības izmaiņām, dažās jurisdikcijās jau vairākus gadus ir pastāvējuši kā spekulatīvs īstermiņa ieguldījumu produkts, ko sniedz specializētiem klientiem. Tomēr pēdējos gados liels skaits VKI ir paudušas bažas par CFD izplatīšanas paplašināšanos uz privāto klientu tirgu, neskatoties uz to, ka šie produkti ir sarežģīti un nepiemēroti lielākajai daļai privāto klientu. Pamatojoties uz vairāku VKI sniegto informāciju, ESMA ir arī novērojusi, ka paaugstinās šādos privātajiem klientiem piedāvātajos produktos esošās sviras finansējuma līmeņi un klientu zaudējumu līmeņi, kas rodas, veicot ieguldījumus šajos produktos (12). Šīs bažas pastiprina tas, ka personas, kas veic CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, bieži izmanto agresīvas tirdzniecības metodes un nepiemērotu praksi, piemēram, maksājumu piedāvājumus, finansiālus vai nefinansiālus labumus vai, sniedzot neatbilstīgu informāciju par riskiem.

CFD

CFD

ESMA

12

CFD

| (12) | Šīs bažas ir apstiprinājušās vairākās jurisdikcijās, kurās, kā liecina vairākas VKI, tipiska iezīme ir bijusi, ka lielākā daļa privāto klientu ir zaudējuši naudu (13). Cenšoties pievērsties šo bažu novēršanai, dažas VKI veica pasākumus šajā jomā (14). Tomēr, ņemot vērā inter alia šo darbību pārrobežu raksturu, ESMA pagaidu ierobežojums ir piemērotākais un efektīvākais rīks, lai novērstu būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un lai visā Savienībā ieguldītāju aizsardzībai nodrošinātu vienotu minimālo līmeni saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Šīs bažas ir apstiprinājušās vairākās jurisdikcijās, kurās, kā liecina vairākas VKI, tipiska iezīme ir bijusi, ka lielākā daļa privāto klientu ir zaudējuši naudu (13). Cenšoties pievērsties šo bažu novēršanai, dažas VKI veica pasākumus šajā jomā (14). Tomēr, ņemot vērā inter alia šo darbību pārrobežu raksturu, ESMA pagaidu ierobežojums ir piemērotākais un efektīvākais rīks, lai novērstu būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un lai visā Savienībā ieguldītāju aizsardzībai nodrošinātu vienotu minimālo līmeni saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta nosacījumiem.

13

14

inter alia

ESMA

| (13) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums paredz, ka cita starpā jābūt būtiskām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Nosakot, vai pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir izvērtējusi Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punktā uzskaitīto kritēriju un faktoru atbilstību. Pēc tam, kad ESMA bija ņēmusi vērā attiecīgos kritērijus un faktorus, tā secināja, ka turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(13)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais nosacījums paredz, ka cita starpā jābūt būtiskām bažām attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Nosakot, vai pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ir izvērtējusi Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punktā uzskaitīto kritēriju un faktoru atbilstību. Pēc tam, kad ESMA bija ņēmusi vērā attiecīgos kritērijus un faktorus, tā secināja, ka turpmāk aprakstīto iemeslu dēļ pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

ESMA

ESMA

2.1.   
  CFD sarežģītības un pārredzamības pakāpe

CFD

| (14) | CFD ir sarežģīti produkti (15), kas parasti netiek tirgoti tirdzniecības vietā. Cenu noteikšana, tirdzniecības nosacījumi un norēķini šādiem produktiem nav standartizēti, pasliktinot privāto klientu spēju saprast produkta nosacījumus. Turklāt, CFD sniedzēji bieži izvirza prasību, lai klienti atzīst, ka CFD vērtības noteikšanai izmantotās salīdzināmās cenas var atšķirties no cenas, kas ir pieejama attiecīgajā tirgū, kur tiek tirgoti esošie aktīvi, radot privātajiem klientiem grūtības apskatīt un pārbaudīt datu precizitāti par cenām, kas saņemtas no produktu sniedzēja. |
| --- | --- |

(14)

CFD ir sarežģīti produkti (15), kas parasti netiek tirgoti tirdzniecības vietā. Cenu noteikšana, tirdzniecības nosacījumi un norēķini šādiem produktiem nav standartizēti, pasliktinot privāto klientu spēju saprast produkta nosacījumus. Turklāt, CFD sniedzēji bieži izvirza prasību, lai klienti atzīst, ka CFD vērtības noteikšanai izmantotās salīdzināmās cenas var atšķirties no cenas, kas ir pieejama attiecīgajā tirgū, kur tiek tirgoti esošie aktīvi, radot privātajiem klientiem grūtības apskatīt un pārbaudīt datu precizitāti par cenām, kas saņemtas no produktu sniedzēja.

CFD

15

CFD

CFD

| (15) | CFD tirdzniecībai piemērojamās izmaksas un maksas ir sarežģītas un nepietiekami pārredzamas privātajiem klientiem. Jo īpaši privātajiem klientiem parasti ir grūti izprast un novērtēt CFD prognozētos darbības rezultātus, arī ņemot vērā sarežģītību, kas izriet no darījuma maksu ietekmes uz šādiem rezultātiem. CFD darījumu maksas parasti piemēro tirdzniecības pilnai nosacītajai vērtībai, un ieguldītājiem attiecībā pret viņu ieguldītajiem līdzekļiem augstāka sviras finansējuma līmeņa izmantošana izraisa augstākas darījumu maksas. Parasti darījuma maksas tiek ieturētas no sākotnējās drošības rezerves, ko iemaksājis klients, un augsts sviras finansējuma līmenis var izraisīt situāciju, kurā klients savā tirdzniecības kontā CFD atvēršanas brīdī konstatē augstu darījuma maksu piemērošanas rezultātā radītus būtiskus zaudējumus. Tā kā darījuma maksas pie augsta sviras finansējuma līmeņa būtiskāk samazinās klienta sākotnējo drošības rezervi, klientiem, lai gūtu peļņu, būs nepieciešams nopelnīt vairāk naudas pašas tirdzniecības rezultātā. Tas samazina klienta iespējas gūt neto peļņu pēc darījuma maksu atskaitīšanas, pakļaujot klientus lielāku zaudējumu riskam. |
| --- | --- |

(15)

CFD tirdzniecībai piemērojamās izmaksas un maksas ir sarežģītas un nepietiekami pārredzamas privātajiem klientiem. Jo īpaši privātajiem klientiem parasti ir grūti izprast un novērtēt CFD prognozētos darbības rezultātus, arī ņemot vērā sarežģītību, kas izriet no darījuma maksu ietekmes uz šādiem rezultātiem. CFD darījumu maksas parasti piemēro tirdzniecības pilnai nosacītajai vērtībai, un ieguldītājiem attiecībā pret viņu ieguldītajiem līdzekļiem augstāka sviras finansējuma līmeņa izmantošana izraisa augstākas darījumu maksas. Parasti darījuma maksas tiek ieturētas no sākotnējās drošības rezerves, ko iemaksājis klients, un augsts sviras finansējuma līmenis var izraisīt situāciju, kurā klients savā tirdzniecības kontā CFD atvēršanas brīdī konstatē augstu darījuma maksu piemērošanas rezultātā radītus būtiskus zaudējumus. Tā kā darījuma maksas pie augsta sviras finansējuma līmeņa būtiskāk samazinās klienta sākotnējo drošības rezervi, klientiem, lai gūtu peļņu, būs nepieciešams nopelnīt vairāk naudas pašas tirdzniecības rezultātā. Tas samazina klienta iespējas gūt neto peļņu pēc darījuma maksu atskaitīšanas, pakļaujot klientus lielāku zaudējumu riskam.

CFD

CFD

CFD

CFD

| (16) | Papildus darījuma maksām var tikt piemērotas cenu starpības un dažādas citas finansēšanas izmaksas un maksas (16). Tās ietver komisijas maksas (vispārēja komisijas maksa vai komisijas maksa par katru tirdzniecības darījumu vai par CFD konta atvēršanu un slēgšanu) un/vai konta pārvaldības maksas. Lai CFD saglabātu atvērtu, parasti arī nosaka finansēšanas maksas, piemēram, dienas vai nakts maksas, kurām var tikt pievienots arī uzcenojums. Šo dažādo izmaksu un maksu daudzums un sarežģītība un to ietekme uz klientu tirdzniecības darījumu rezultātiem traucē attiecībā uz CFD nodrošināt pietiekamu pārredzamību, lai privātajam klientam ļautu pieņemt pārdomātu ieguldījumu lēmumu. |
| --- | --- |

(16)

Papildus darījuma maksām var tikt piemērotas cenu starpības un dažādas citas finansēšanas izmaksas un maksas (16). Tās ietver komisijas maksas (vispārēja komisijas maksa vai komisijas maksa par katru tirdzniecības darījumu vai par CFD konta atvēršanu un slēgšanu) un/vai konta pārvaldības maksas. Lai CFD saglabātu atvērtu, parasti arī nosaka finansēšanas maksas, piemēram, dienas vai nakts maksas, kurām var tikt pievienots arī uzcenojums. Šo dažādo izmaksu un maksu daudzums un sarežģītība un to ietekme uz klientu tirdzniecības darījumu rezultātiem traucē attiecībā uz CFD nodrošināt pietiekamu pārredzamību, lai privātajam klientam ļautu pieņemt pārdomātu ieguldījumu lēmumu.

16

CFD

CFD

CFD

| (17) | Vēl vienu sarežģītību izraisa zaudējumu apturēšanas rīkojumu izmantošana. Šī produkta iezīme var sniegt privātajiem klientiem maldinošu iespaidu, ka zaudējumu apturēšanas rīkojums garantē izpildi par cenu, kādu viņi ir noteikuši (zaudējumu apturēšanas līmenis). Tomēr zaudējumu apturēšanas rīkojumi garantē nevis aizsardzības līmeni, bet “tirgus rīkojuma” iedarbināšanu gadījumā, kad CFD cena sasniedz klienta noteikto cenu. Tādējādi klienta saņemtā cena (izpildes cena) var atšķirties no cenas, kura bija noteikta zaudējumu apturēšanai (17). Lai gan zaudējumu apturēšana nav unikāla iezīme saistībā ar CFD, sviras finansējuma efekts palielina ieguldītāja drošības rezerves jutību pret esošo aktīvu cenu svārstībām, palielinot pēkšņu zaudējumu risku, un tas nozīmē, ka tādi tradicionālie tirdzniecības kontroles mehānismi kā, piemēram, zaudējumu apturēšana, nav pietiekami, lai spētu novērst bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(17)

Vēl vienu sarežģītību izraisa zaudējumu apturēšanas rīkojumu izmantošana. Šī produkta iezīme var sniegt privātajiem klientiem maldinošu iespaidu, ka zaudējumu apturēšanas rīkojums garantē izpildi par cenu, kādu viņi ir noteikuši (zaudējumu apturēšanas līmenis). Tomēr zaudējumu apturēšanas rīkojumi garantē nevis aizsardzības līmeni, bet “tirgus rīkojuma” iedarbināšanu gadījumā, kad CFD cena sasniedz klienta noteikto cenu. Tādējādi klienta saņemtā cena (izpildes cena) var atšķirties no cenas, kura bija noteikta zaudējumu apturēšanai (17). Lai gan zaudējumu apturēšana nav unikāla iezīme saistībā ar CFD, sviras finansējuma efekts palielina ieguldītāja drošības rezerves jutību pret esošo aktīvu cenu svārstībām, palielinot pēkšņu zaudējumu risku, un tas nozīmē, ka tādi tradicionālie tirdzniecības kontroles mehānismi kā, piemēram, zaudējumu apturēšana, nav pietiekami, lai spētu novērst bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

CFD

17

CFD

| (18) | Citu būtisku sarežģītību saistībā ar CFD var izraisīt attiecīgais pamatā esošo aktīvu tirgus. Piemēram, ārvalstu valūtas tirdzniecībā klienti veic spekulācijas, izmantojot vienas valūtas pirkšanu un pārdošanu pret citu valūtu. Ja neviena no šīm valūtām nav tā valūta, kuru klients lietojis CFD pozīcijas atvēršanai, jebkura peļņa, ko klients saņems, būs atkarīga no klienta veiktajiem pasākumiem nolūkā novērtēt šo trīs valūtu svārstības. Tas liecina, ka, lai veiksmīgi risinātu sarežģītos aspektus, kas raksturīgi šādai valūtas tirdzniecībai, ir vajadzīgas augsta līmeņa zināšanas par visām darījumā ietvertajām valūtām. Privātajiem klientiem šādu zināšanu parasti nav. |
| --- | --- |

(18)

Citu būtisku sarežģītību saistībā ar CFD var izraisīt attiecīgais pamatā esošo aktīvu tirgus. Piemēram, ārvalstu valūtas tirdzniecībā klienti veic spekulācijas, izmantojot vienas valūtas pirkšanu un pārdošanu pret citu valūtu. Ja neviena no šīm valūtām nav tā valūta, kuru klients lietojis CFD pozīcijas atvēršanai, jebkura peļņa, ko klients saņems, būs atkarīga no klienta veiktajiem pasākumiem nolūkā novērtēt šo trīs valūtu svārstības. Tas liecina, ka, lai veiksmīgi risinātu sarežģītos aspektus, kas raksturīgi šādai valūtas tirdzniecībai, ir vajadzīgas augsta līmeņa zināšanas par visām darījumā ietvertajām valūtām. Privātajiem klientiem šādu zināšanu parasti nav.

CFD

CFD

| (19) | CFD, kuros pamatā esošie aktīvi ir kriptovalūtas, rada atsevišķas un būtiskas bažas. Kriptovalūtas ir salīdzinoši nenobriedusi aktīvu kategorija, kas izraisa būtiskus riskus ieguldītājiem. ESMA un citi regulatori ir vairākkārt brīdinājuši (18) par riskiem, kas saistīti ar ieguldījumiem kriptovalūtās. Attiecībā uz CFD, kuri ietver kriptovalūtas, daudzas no šīm bažām joprojām ir aktuālas. Tas ir tāpēc, ka privātie klienti parasti neizprot riskus, ko ietver spekulācijas ārkārtīgi svārstīgu un salīdzinoši nenobriedušu aktīvu kategorijā, ko saasina tirdzniecība ar drošības rezervi, jo šādā tirdzniecībā klientiem jāspēj reaģēt ļoti īsā laika posmā. Ņemot vērā kriptovalūtu kā aktīvu kategorijas īpatnības, šajā lēmumā paredzētie pasākumi vajadzības gadījumā tiks rūpīgi uzraudzīti un pārskatīti. |
| --- | --- |

(19)

CFD, kuros pamatā esošie aktīvi ir kriptovalūtas, rada atsevišķas un būtiskas bažas. Kriptovalūtas ir salīdzinoši nenobriedusi aktīvu kategorija, kas izraisa būtiskus riskus ieguldītājiem. ESMA un citi regulatori ir vairākkārt brīdinājuši (18) par riskiem, kas saistīti ar ieguldījumiem kriptovalūtās. Attiecībā uz CFD, kuri ietver kriptovalūtas, daudzas no šīm bažām joprojām ir aktuālas. Tas ir tāpēc, ka privātie klienti parasti neizprot riskus, ko ietver spekulācijas ārkārtīgi svārstīgu un salīdzinoši nenobriedušu aktīvu kategorijā, ko saasina tirdzniecība ar drošības rezervi, jo šādā tirdzniecībā klientiem jāspēj reaģēt ļoti īsā laika posmā. Ņemot vērā kriptovalūtu kā aktīvu kategorijas īpatnības, šajā lēmumā paredzētie pasākumi vajadzības gadījumā tiks rūpīgi uzraudzīti un pārskatīti.

CFD

ESMA

18

CFD,

| (20) | Augsts sarežģītības līmenis, zema pārredzamības pakāpe, ietverto risku raksturs un pamatā esošo aktīvu veids – tie ir rādītāji, kas apstiprina, ka attiecībā uz šiem CFD pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(20)

Augsts sarežģītības līmenis, zema pārredzamības pakāpe, ietverto risku raksturs un pamatā esošo aktīvu veids – tie ir rādītāji, kas apstiprina, ka attiecībā uz šiem CFD pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

CFD

2.2.   
  CFD īpašās iezīmes un sastāvdaļas

CFD

| (21) | CFD galvenā iezīme ir to spēja darboties, izmantojot sviru. Kopumā, lai gan sviras finansējums var palielināt klientu iespējamo peļņu, tā var arī palielināt iespējamos zaudējumus. VKI ir atzīmējušas, ka sviras finansējuma līmeņi, ko piemēro CFD visā Savienībā, ir robežās no 3:1 līdz 500:1 (19). Ciktāl tas attiecas uz privātajiem klientiem, lielāku zaudējumu iespējamība sviras finansējuma ietekmē var palielināties vairāk nekā iespējamība gūt lielāku peļņu turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(21)

CFD galvenā iezīme ir to spēja darboties, izmantojot sviru. Kopumā, lai gan sviras finansējums var palielināt klientu iespējamo peļņu, tā var arī palielināt iespējamos zaudējumus. VKI ir atzīmējušas, ka sviras finansējuma līmeņi, ko piemēro CFD visā Savienībā, ir robežās no 3:1 līdz 500:1 (19). Ciktāl tas attiecas uz privātajiem klientiem, lielāku zaudējumu iespējamība sviras finansējuma ietekmē var palielināties vairāk nekā iespējamība gūt lielāku peļņu turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

CFD

CFD

19

| (22) | Svira ietekmē ieguldījuma rezultātus, privātajiem klientiem palielinot darījumu maksu radīto ietekmi (20). |
| --- | --- |

(22)

Svira ietekmē ieguldījuma rezultātus, privātajiem klientiem palielinot darījumu maksu radīto ietekmi (20).

20

| (23) | Cits risks attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību, kam ir pārmērīgs aizņemto līdzekļu īpatsvars, ir saistīts ar augsta sviras finansējuma līmeņa un automātiskas drošības rezerves slēgšanas (margin close-out) prakses mijiedarbību. Saskaņā ar parasti piemērotiem līguma noteikumiem CFD produktu sniedzējiem tiek piešķirta iespēja pēc saviem ieskatiem slēgt klienta kontu, kad klienta neto kapitāla vērtspapīri sasniedz noteiktu procentuālo daļu no sākotnējās drošības rezerves, kas klientam jāmaksā, lai atvērtu CFD pozīciju(-as) (21). |
| --- | --- |

(23)

Cits risks attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību, kam ir pārmērīgs aizņemto līdzekļu īpatsvars, ir saistīts ar augsta sviras finansējuma līmeņa un automātiskas drošības rezerves slēgšanas (margin close-out) prakses mijiedarbību. Saskaņā ar parasti piemērotiem līguma noteikumiem CFD produktu sniedzējiem tiek piešķirta iespēja pēc saviem ieskatiem slēgt klienta kontu, kad klienta neto kapitāla vērtspapīri sasniedz noteiktu procentuālo daļu no sākotnējās drošības rezerves, kas klientam jāmaksā, lai atvērtu CFD pozīciju(-as) (21).

margin close-out

CFD

CFD

21

| (24) | Mijiedarbība starp augstu sviras finansējuma līmeni un automātisku drošības rezerves slēgšanu ir tāda, ka tiek palielināta iespējamība, ka CFD sniedzējs īsā laika posmā automātiski slēgs klienta pozīciju, vai klientam būs jānosaka papildu drošības rezerves iemaksa cerībā uz zaudētās pozīcijas atgūšanu. Augsts sviras finansējuma līmenis palielina iespējamību, ka klientam ir nepietiekama drošības rezerve, lai atbalstītu savus atvērtos CFD, padarot klienta pozīciju(-as) jutīgu(-as) pret pamatā esošo aktīvu mazām cenu svārstībām un radot klientam nelabvēlīgāku situāciju. |
| --- | --- |

(24)

Mijiedarbība starp augstu sviras finansējuma līmeni un automātisku drošības rezerves slēgšanu ir tāda, ka tiek palielināta iespējamība, ka CFD sniedzējs īsā laika posmā automātiski slēgs klienta pozīciju, vai klientam būs jānosaka papildu drošības rezerves iemaksa cerībā uz zaudētās pozīcijas atgūšanu. Augsts sviras finansējuma līmenis palielina iespējamību, ka klientam ir nepietiekama drošības rezerve, lai atbalstītu savus atvērtos CFD, padarot klienta pozīciju(-as) jutīgu(-as) pret pamatā esošo aktīvu mazām cenu svārstībām un radot klientam nelabvēlīgāku situāciju.

CFD

CFD

| (25) | ESMA konstatē, ka tirgus praksē CFD sniedzēji drošības rezerves slēgšanu, šķiet, ir ieviesuši galvenokārt tādēļ, lai ļautu tiem vieglāk pārvaldīt klienta riska darījumus un produkta sniedzēja kredītrisku, slēdzot klienta pozīciju, pirms klientam pietrūkst līdzekļu, lai segtu savu pašreizējo riska darījumu. Automātiskā drošības rezerves slēgšana nodrošina arī zināmu aizsardzības pakāpi klientiem, jo tā samazina, bet nelikvidē risku, ka klients (jo īpaši ar augstu sviras finansējuma līmeni) var zaudēt visu sākotnējo drošības rezervi vai vēl vairāk. |
| --- | --- |

(25)

ESMA konstatē, ka tirgus praksē CFD sniedzēji drošības rezerves slēgšanu, šķiet, ir ieviesuši galvenokārt tādēļ, lai ļautu tiem vieglāk pārvaldīt klienta riska darījumus un produkta sniedzēja kredītrisku, slēdzot klienta pozīciju, pirms klientam pietrūkst līdzekļu, lai segtu savu pašreizējo riska darījumu. Automātiskā drošības rezerves slēgšana nodrošina arī zināmu aizsardzības pakāpi klientiem, jo tā samazina, bet nelikvidē risku, ka klients (jo īpaši ar augstu sviras finansējuma līmeni) var zaudēt visu sākotnējo drošības rezervi vai vēl vairāk.

ESMA

CFD

| (26) | Dažas VKI ziņoja ESMA (22), ka CFD sniedzējiem ir atšķirīgi līmeņi, kuros tie piemēro automātisko drošības rezerves slēgšanu (23). CFD sniedzēji attiecībā uz klientiem, kuri parasti veic tirdzniecību, izmantojot zemākas vērtības pasūtījumus, un kuri klientu veiktajā tirdzniecībā parasti darbojas kā tiešie darījumu partneri, iepriekš ir noteikuši drošības rezerves slēgšanas noteikumu, kas paredz līmeni no 0 līdz 30 % apmērā no sākotnējās nepieciešamās drošības rezerves. Ļaujot klienta līdzekļu apjoma kritumam pietuvoties nullei, produktu sniedzējs palielina klienta risku zaudēt vairāk naudas, nekā tas bija ieguldījis. Dažas VKI arī konstatē, ka standarta tirgus prakse ir piemērot drošības rezerves slēgšanu katram kontam (24). Tas nozīmē, ka minimālās drošības rezerves prasības tiek piemērotas, pamatojoties uz apvienoto drošības rezervi, kas nepieciešama kopā par visām klienta atvērtajām pozīcijām, kas saistītas ar CFD kontu, ietverot dažādas aktīvu kategorijas. Tas ļauj peļņu nesošām pozīcijām kompensēt ar zaudējumiem saistītās pozīcijas klienta kontā kopumā. |
| --- | --- |

(26)

Dažas VKI ziņoja ESMA (22), ka CFD sniedzējiem ir atšķirīgi līmeņi, kuros tie piemēro automātisko drošības rezerves slēgšanu (23). CFD sniedzēji attiecībā uz klientiem, kuri parasti veic tirdzniecību, izmantojot zemākas vērtības pasūtījumus, un kuri klientu veiktajā tirdzniecībā parasti darbojas kā tiešie darījumu partneri, iepriekš ir noteikuši drošības rezerves slēgšanas noteikumu, kas paredz līmeni no 0 līdz 30 % apmērā no sākotnējās nepieciešamās drošības rezerves. Ļaujot klienta līdzekļu apjoma kritumam pietuvoties nullei, produktu sniedzējs palielina klienta risku zaudēt vairāk naudas, nekā tas bija ieguldījis. Dažas VKI arī konstatē, ka standarta tirgus prakse ir piemērot drošības rezerves slēgšanu katram kontam (24). Tas nozīmē, ka minimālās drošības rezerves prasības tiek piemērotas, pamatojoties uz apvienoto drošības rezervi, kas nepieciešama kopā par visām klienta atvērtajām pozīcijām, kas saistītas ar CFD kontu, ietverot dažādas aktīvu kategorijas. Tas ļauj peļņu nesošām pozīcijām kompensēt ar zaudējumiem saistītās pozīcijas klienta kontā kopumā.

ESMA

22

CFD

23

CFD

24

CFD

| (27) | Ar sviras finansējuma izmantošanu saistītais risks ir tāds, ka klienti var zaudēt vairāk naudas, nekā viņi ir ieguldījuši. Tas ir galvenais risks, ko privātie klienti varētu nesaprast, pat neskatoties uz rakstiskiem brīdinājumiem. Klienta noteiktā drošības rezerve ir kā nodrošinājums, lai atbalstītu klienta pozīciju. Ja pamatā esošo aktīvu cena, piemēram, mainās pret klienta pozīciju, pārsniedzot sākotnēji noteikto drošības rezervi (25), klients var būt atbildīgs par zaudējumiem, kas pārsniedz viņa CFD tirdzniecības konta līdzekļus, pat pēc klienta visu citu CFD pozīciju slēgšanas. Dažas VKI ir ziņojušas ESMA, ka vairāki privātie klienti ir zaudējuši ievērojamas naudas summas Šveices franka piesaistes atcelšanas laikā 2015. gada janvārī (26). Daudzi privātie klienti neapzinājās, ka viņi varētu zaudēt vairāk naudas, nekā bija ieguldījuši (27). |
| --- | --- |

(27)

Ar sviras finansējuma izmantošanu saistītais risks ir tāds, ka klienti var zaudēt vairāk naudas, nekā viņi ir ieguldījuši. Tas ir galvenais risks, ko privātie klienti varētu nesaprast, pat neskatoties uz rakstiskiem brīdinājumiem. Klienta noteiktā drošības rezerve ir kā nodrošinājums, lai atbalstītu klienta pozīciju. Ja pamatā esošo aktīvu cena, piemēram, mainās pret klienta pozīciju, pārsniedzot sākotnēji noteikto drošības rezervi (25), klients var būt atbildīgs par zaudējumiem, kas pārsniedz viņa CFD tirdzniecības konta līdzekļus, pat pēc klienta visu citu CFD pozīciju slēgšanas. Dažas VKI ir ziņojušas ESMA, ka vairāki privātie klienti ir zaudējuši ievērojamas naudas summas Šveices franka piesaistes atcelšanas laikā 2015. gada janvārī (26). Daudzi privātie klienti neapzinājās, ka viņi varētu zaudēt vairāk naudas, nekā bija ieguldījuši (27).

25

CFD

CFD

ESMA

26

27

| (28) | Tirdzniecība, piemērojot augstu sviras finansējuma līmeni, palielina “cenu pārrāvumu” radīto ietekmi ievērojamu tirgus svārstību laikā (piemēram, sterliņu mārciņas pēkšņais vērtības kritums un Šveices franka piesaistes atcelšana). Cenu pārrāvumi rodas tad, kad notiek pēkšņas pamatā esošo aktīvu cenas izmaiņas. Attiecībā uz CFD cenu pārrāvumi nav unikāla iezīme, bet ar šādiem notikumiem saistītos riskus saasina augsts izmantotā sviras finansējuma līmenis. Ja notiek cenu pārrāvums, klients, kura ieguldījumi zaudē vērtību, iespējams, nevar slēgt atvērtu CFD par vēlamo cenu, un tas var radīt būtiskus klienta zaudējumus, (28) tirgojot ar augstu sviras finansējuma līmeni. Piemēram, Šveices franka satricinājuma gadījumā 2015. gadā tas privātajiem klientiem ir radījis zaudējumus, kas ievērojami pārsniedz sākotnēji ieguldīto summu (29). |
| --- | --- |

(28)

Tirdzniecība, piemērojot augstu sviras finansējuma līmeni, palielina “cenu pārrāvumu” radīto ietekmi ievērojamu tirgus svārstību laikā (piemēram, sterliņu mārciņas pēkšņais vērtības kritums un Šveices franka piesaistes atcelšana). Cenu pārrāvumi rodas tad, kad notiek pēkšņas pamatā esošo aktīvu cenas izmaiņas. Attiecībā uz CFD cenu pārrāvumi nav unikāla iezīme, bet ar šādiem notikumiem saistītos riskus saasina augsts izmantotā sviras finansējuma līmenis. Ja notiek cenu pārrāvums, klients, kura ieguldījumi zaudē vērtību, iespējams, nevar slēgt atvērtu CFD par vēlamo cenu, un tas var radīt būtiskus klienta zaudējumus, (28) tirgojot ar augstu sviras finansējuma līmeni. Piemēram, Šveices franka satricinājuma gadījumā 2015. gadā tas privātajiem klientiem ir radījis zaudējumus, kas ievērojami pārsniedz sākotnēji ieguldīto summu (29).

CFD

CFD

28

29

| (29) | Bieži vien augstais izmantotā sviras finansējuma līmenis, ko piedāvā privātajiem klientiem, atsevišķu pamatā esošo aktīvu svārstīgums kopā ar darījumu izmaksu piemērošanu, kas ietekmē ieguldījuma rezultātus, var izraisīt straujas izmaiņas klienta ieguldījumu pozīcijā. Tādējādi klientam ir jāveic ātra darbība, lai pārvaldītu riska darījumu, nosakot papildu drošības rezervi, lai izvairītos no tā, ka pozīcija tiek automātiski slēgta. Šādos gadījumos augsta līmeņa svira ļoti īsā laika posmā var radīt lielus zaudējumus privātajiem klientiem, un šāda svira palielina risku, ka klientu zaudējumi pārsniegs to līdzekļu apmēru, kas tika iemaksāti, lai tirgotu CFD. |
| --- | --- |

(29)

Bieži vien augstais izmantotā sviras finansējuma līmenis, ko piedāvā privātajiem klientiem, atsevišķu pamatā esošo aktīvu svārstīgums kopā ar darījumu izmaksu piemērošanu, kas ietekmē ieguldījuma rezultātus, var izraisīt straujas izmaiņas klienta ieguldījumu pozīcijā. Tādējādi klientam ir jāveic ātra darbība, lai pārvaldītu riska darījumu, nosakot papildu drošības rezervi, lai izvairītos no tā, ka pozīcija tiek automātiski slēgta. Šādos gadījumos augsta līmeņa svira ļoti īsā laika posmā var radīt lielus zaudējumus privātajiem klientiem, un šāda svira palielina risku, ka klientu zaudējumi pārsniegs to līdzekļu apmēru, kas tika iemaksāti, lai tirgotu CFD.

CFD

| (30) | Iepriekš minētie faktori apliecina, ka attiecībā uz šiem CFD pastāv būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(30)

Iepriekš minētie faktori apliecina, ka attiecībā uz šiem CFD pastāv būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību.

CFD

2.3.   Iespējamo kaitīgo seku lielums un atšķirības pakāpe starp paredzēto ienesīgumu vai peļņu ieguldītājiem un zaudējumu risku

Iespējamo kaitīgo seku lielums un atšķirības pakāpe starp paredzēto ienesīgumu vai peļņu ieguldītājiem un zaudējumu risku

| (31) | VKI sniegtajā informācijā ESMA ir norādīts, ka visā Savienībā ir palielinājies gan tādu privāto klientu skaits, kuri iegulda līdzekļus CFD, gan produktu sniedzēju skaits, kuri piedāvā šos produktus:






  i) | lielākā daļa VKI ir ziņojušas ESMA par saviem novērojumiem, ka produktu sniedzēji, kuri piedāvā CFD privātajiem klientiem, ir saņēmuši atļauju savā jurisdikcijā (30). Gandrīz visas VKI ziņoja ESMA, ka CFD sniedzēji, kas saņēmuši atļauju citā dalībvalstī, viņu jurisdikcijā piedāvā CFD (31). Dažas VKI arī minēja, ka CFD sniedzēji izmanto filiāles vai pārstāvniecības, lai saņemtu atļauju mītnes jurisdikcijās (32); |
| --- | --- | --- |

(31)

VKI sniegtajā informācijā ESMA ir norādīts, ka visā Savienībā ir palielinājies gan tādu privāto klientu skaits, kuri iegulda līdzekļus CFD, gan produktu sniedzēju skaits, kuri piedāvā šos produktus:

ESMA

CFD

i)

lielākā daļa VKI ir ziņojušas ESMA par saviem novērojumiem, ka produktu sniedzēji, kuri piedāvā CFD privātajiem klientiem, ir saņēmuši atļauju savā jurisdikcijā (30). Gandrīz visas VKI ziņoja ESMA, ka CFD sniedzēji, kas saņēmuši atļauju citā dalībvalstī, viņu jurisdikcijā piedāvā CFD (31). Dažas VKI arī minēja, ka CFD sniedzēji izmanto filiāles vai pārstāvniecības, lai saņemtu atļauju mītnes jurisdikcijās (32);

ESMA

CFD

30

ESMA

CFD

CFD

31

CFD

32

| ii) | Kipras Vērtspapīru un biržu darījumu komisija (CY-CySEC), kas ir Kipras VKI, un Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestāde (UK-FCA), kas ir Apvienotās Karalistes VKI, ir ziņojušas, ka tādu CFD sniedzēju skaits, kuri specializējas šo produktu pārrobežu pārdošanā privātajiem klientiem, no 2016. līdz 2017. gadam ir pieaudzis no 103 līdz 138 – Kiprā un no 117 līdz 143 – Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

ii)

Kipras Vērtspapīru un biržu darījumu komisija (CY-CySEC), kas ir Kipras VKI, un Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestāde (UK-FCA), kas ir Apvienotās Karalistes VKI, ir ziņojušas, ka tādu CFD sniedzēju skaits, kuri specializējas šo produktu pārrobežu pārdošanā privātajiem klientiem, no 2016. līdz 2017. gadam ir pieaudzis no 103 līdz 138 – Kiprā un no 117 līdz 143 – Apvienotajā Karalistē;

CY-CySEC

UK-FCA

CFD

| iii) | UK-FCA ir arī atzīmējusi, ka ir palielinājies ieguldījumu sabiedrību pieprasījumu skaits, lai saņemtu atļauju CFD piedāvāšanai. Arī jaunākos tirgos, piemēram, Grieķijā, Portugālē, Slovākijā un Ungārijā ir bijis vērojams tādu pieteikumu skaita pieaugums, kas saņemti no ieguldījumu sabiedrībām nolūkā saņemt atļauju CFD piedāvāšanai (33). |
| --- | --- |

iii)

UK-FCA ir arī atzīmējusi, ka ir palielinājies ieguldījumu sabiedrību pieprasījumu skaits, lai saņemtu atļauju CFD piedāvāšanai. Arī jaunākos tirgos, piemēram, Grieķijā, Portugālē, Slovākijā un Ungārijā ir bijis vērojams tādu pieteikumu skaita pieaugums, kas saņemti no ieguldījumu sabiedrībām nolūkā saņemt atļauju CFD piedāvāšanai (33).

UK-FCA

CFD

CFD

33

| (32) | Aktīvo klientu skaits attiecībā uz šiem produktiem ir nepastāvīgs, ņemot vērā salīdzinoši īso CFD klientu kontu pastāvēšanas laiku un darbību pārrobežu raksturu. Pamatojoties uz datiem, ko ESMA apkopojusi no vairākām VKI (34), ESMA lēš, ka EEZ reģistrētu CFD un bināro opciju sniedzēju izveidotu privāto klientu tirdzniecības kontu skaits ir palielinājies no 1,5 miljoniem 2015. gadā (35) līdz aptuveni 2,2 miljoniem 2017. gadā (36). |
| --- | --- |

(32)

Aktīvo klientu skaits attiecībā uz šiem produktiem ir nepastāvīgs, ņemot vērā salīdzinoši īso CFD klientu kontu pastāvēšanas laiku un darbību pārrobežu raksturu. Pamatojoties uz datiem, ko ESMA apkopojusi no vairākām VKI (34), ESMA lēš, ka EEZ reģistrētu CFD un bināro opciju sniedzēju izveidotu privāto klientu tirdzniecības kontu skaits ir palielinājies no 1,5 miljoniem 2015. gadā (35) līdz aptuveni 2,2 miljoniem 2017. gadā (36).

CFD

ESMA

34

ESMA

CFD

35

36

| (33) | Privāto klientu sūdzību dati arī liecina par pastāvīgām patērētāju bažām šajā jomā (37). |
| --- | --- |

(33)

Privāto klientu sūdzību dati arī liecina par pastāvīgām patērētāju bažām šajā jomā (37).

37

| (34) | VKI (38) ir paziņojušas ESMA par bažām, ka, tā kā dažu valstu tirgos tiek noteikti ierobežojumi saskaņā ar valstu veiktajiem pasākumiem (piemēram, Beļģijā (39) un Francijā (40)), CFD sniedzēji meklēs klientus citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(34)

VKI (38) ir paziņojušas ESMA par bažām, ka, tā kā dažu valstu tirgos tiek noteikti ierobežojumi saskaņā ar valstu veiktajiem pasākumiem (piemēram, Beļģijā (39) un Francijā (40)), CFD sniedzēji meklēs klientus citās dalībvalstīs.

38

ESMA

39

40

CFD

| (35) | Īpaši pētījumi, ko veikušas turpmāk minētās VKI un kas attiecas uz ieguldītāju rezultātiem privātajiem klientiem, kuri veic ieguldījumus CFD, liecina, ka turpmāk minētajās dalībvalstīs vairums privāto klientu, kas veic ieguldījumus šajos produktos, tirdzniecības rezultātā naudu zaudē:






  i) | CY-CySEC no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. augustam veica 18 lielāko CFD produktu sniedzēju privāto klientu kontu izlases analīzi (aptuveni 290 000 klientu konti). Tika konstatēts, ka vidēji 76 % no klientu kontiem šajā konkrētajā periodā kopumā cieta zaudējumus un aptuveni 24 % no klientu kontiem guva peļņu. Uz katru kontu vidēji tika zaudēti aptuveni 1 600 EUR; |
| --- | --- | --- |

(35)

Īpaši pētījumi, ko veikušas turpmāk minētās VKI un kas attiecas uz ieguldītāju rezultātiem privātajiem klientiem, kuri veic ieguldījumus CFD, liecina, ka turpmāk minētajās dalībvalstīs vairums privāto klientu, kas veic ieguldījumus šajos produktos, tirdzniecības rezultātā naudu zaudē:

CFD

i)

CY-CySEC no 2017. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. augustam veica 18 lielāko CFD produktu sniedzēju privāto klientu kontu izlases analīzi (aptuveni 290 000 klientu konti). Tika konstatēts, ka vidēji 76 % no klientu kontiem šajā konkrētajā periodā kopumā cieta zaudējumus un aptuveni 24 % no klientu kontiem guva peļņu. Uz katru kontu vidēji tika zaudēti aptuveni 1 600 EUR;

CY-CySEC

CFD

| ii) | Spānijas VKI Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) konstatēja, ka aptuveni 82 % privāto klientu (41) 21 mēneša posmā starp 2015. gada sākumu un 2016. gada beigām kopumā ir zaudējuši naudu. Vidējais zaudējums uz vienu privāto klientu bija 4 700 EUR (42); |
| --- | --- |

ii)

Spānijas VKI Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES-CNMV) konstatēja, ka aptuveni 82 % privāto klientu (41) 21 mēneša posmā starp 2015. gada sākumu un 2016. gada beigām kopumā ir zaudējuši naudu. Vidējais zaudējums uz vienu privāto klientu bija 4 700 EUR (42);

Comisión Nacional del Mercado de Valores

ES-CNMV

41

42

| iii) | Francijas VKI Autorité des marchés financiers (FR-AMF) konstatēja, ka vairāk nekā 89 % privāto ieguldītāju četru gadu laikā no 2009. gada līdz 2013. gadam kopumā zaudēja naudu un ka vidējie zaudējumi uz vienu privāto klientu bija 10 887 EUR (43). Turklāt saskaņā ar FR-AMF sniegtajiem Ombuda biroja datiem tika konstatēts, ka 2016. gadā CFD sūdzību iesniedzēju vidējie gada zaudējumi kopumā veidoja 15 207 EUR. Turklāt Ombuds norādīja, ka īpaši 2016. un 2017. gadā regulēto produktu sniedzēju prakse kļuva vēl agresīvāka un arvien vairāk tika virzīta uz ieguldītājiem, kuri, iespējams, varētu veikt ievērojamus maksājumus. Vairāki sūdzību pieteikumi par aizskaršanas un manipulāciju gadījumiem tika saņemti no personām, kurām ir ievērojami ietaupījumi. Šķiet, ka iepriekšminēto papildina par 2016. gada mediācijas procesiem Francijas ombudā saņemtie dati, kuri rāda, ka vidējā atgūtā summa ir palielinājusies līdz 11 938 EUR un puse no visām lietām attiecas uz summām, kas pārsniedz 5 000 EUR. Dažu ieguldītāju zaudējumi sasniedza 90 000 EUR, un kopējie zaudējumi lietās, kas tika izskatītas pēc būtības un kurās bija iesaistītas atļauju saņēmušas sabiedrības, pārsniedza 1 miljonu EUR. FR-AMF arī konstatēja, ka vislielākos zaudējumus cieta tie privātie ieguldītāji, kuri nodarbojās ar tirdzniecību visvairāk (spriežot pēc tirdzniecības darījumu skaita, darījumu vidējā lieluma vai kopējā apjoma). Tas pats attiecas arī uz tiem, kuri laika gaitā turpina ieguldīt, kas norāda, ka mācība nav gūta; |
| --- | --- |

iii)

Francijas VKI Autorité des marchés financiers (FR-AMF) konstatēja, ka vairāk nekā 89 % privāto ieguldītāju četru gadu laikā no 2009. gada līdz 2013. gadam kopumā zaudēja naudu un ka vidējie zaudējumi uz vienu privāto klientu bija 10 887 EUR (43). Turklāt saskaņā ar FR-AMF sniegtajiem Ombuda biroja datiem tika konstatēts, ka 2016. gadā CFD sūdzību iesniedzēju vidējie gada zaudējumi kopumā veidoja 15 207 EUR. Turklāt Ombuds norādīja, ka īpaši 2016. un 2017. gadā regulēto produktu sniedzēju prakse kļuva vēl agresīvāka un arvien vairāk tika virzīta uz ieguldītājiem, kuri, iespējams, varētu veikt ievērojamus maksājumus. Vairāki sūdzību pieteikumi par aizskaršanas un manipulāciju gadījumiem tika saņemti no personām, kurām ir ievērojami ietaupījumi. Šķiet, ka iepriekšminēto papildina par 2016. gada mediācijas procesiem Francijas ombudā saņemtie dati, kuri rāda, ka vidējā atgūtā summa ir palielinājusies līdz 11 938 EUR un puse no visām lietām attiecas uz summām, kas pārsniedz 5 000 EUR. Dažu ieguldītāju zaudējumi sasniedza 90 000 EUR, un kopējie zaudējumi lietās, kas tika izskatītas pēc būtības un kurās bija iesaistītas atļauju saņēmušas sabiedrības, pārsniedza 1 miljonu EUR. FR-AMF arī konstatēja, ka vislielākos zaudējumus cieta tie privātie ieguldītāji, kuri nodarbojās ar tirdzniecību visvairāk (spriežot pēc tirdzniecības darījumu skaita, darījumu vidējā lieluma vai kopējā apjoma). Tas pats attiecas arī uz tiem, kuri laika gaitā turpina ieguldīt, kas norāda, ka mācība nav gūta;

Autorité des marchés financiers

FR-AMF

43

FR-AMF

CFD

FR-AMF

| iv) | Horvātijas VKI Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (HR-HANFA) veica pētījumu par zaudējumiem uz vienu klientu saistībā ar kādu Horvātijas ieguldījumu sabiedrību, kas saviem klientiem piedāvā CFD. Pētījumā tika veikts vērtējums par 267 privāto klientu veiktās tirdzniecības zaudējumiem vai peļņu laika posmā no 2016. gada janvāra līdz 2016. gada septembrim. HR-HANFA konstatēja, ka kopējie klientu zaudējumi šajā posmā veidoja aptuveni 1 017 900 EUR, bet kopējā privāto klientu peļņa bija aptuveni 420 000 EUR; |
| --- | --- |

iv)

Horvātijas VKI Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (HR-HANFA) veica pētījumu par zaudējumiem uz vienu klientu saistībā ar kādu Horvātijas ieguldījumu sabiedrību, kas saviem klientiem piedāvā CFD. Pētījumā tika veikts vērtējums par 267 privāto klientu veiktās tirdzniecības zaudējumiem vai peļņu laika posmā no 2016. gada janvāra līdz 2016. gada septembrim. HR-HANFA konstatēja, ka kopējie klientu zaudējumi šajā posmā veidoja aptuveni 1 017 900 EUR, bet kopējā privāto klientu peļņa bija aptuveni 420 000 EUR;

Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga

HR-HANFA

CFD

HR-HANFA

| v) | Īrijas VKI Īrijas Centrālā banka (IE-CBI) 2015. gadā veica tematisko pārskatu, kurā tika noskaidrots, ka 75 % privāto klientu, kas 2013. un 2014. gadā tirgoja CFD, cieta zaudējumus, kuru vidējais apmērs šiem klientiem veidoja 6 900 EUR. Pārskatam sekojošajā pārbaudē, kurā izlases veidā pārbaudīja Īrijas lielākos CFD sniedzējus, tika konstatēts, ka divu gadu posmā no 2015. līdz 2016. gadam naudu zaudēja 74 % privāto klientu un vidējais zaudējumu rādītājs bija 2 700 EUR (44); |
| --- | --- |

v)

Īrijas VKI Īrijas Centrālā banka (IE-CBI) 2015. gadā veica tematisko pārskatu, kurā tika noskaidrots, ka 75 % privāto klientu, kas 2013. un 2014. gadā tirgoja CFD, cieta zaudējumus, kuru vidējais apmērs šiem klientiem veidoja 6 900 EUR. Pārskatam sekojošajā pārbaudē, kurā izlases veidā pārbaudīja Īrijas lielākos CFD sniedzējus, tika konstatēts, ka divu gadu posmā no 2015. līdz 2016. gadam naudu zaudēja 74 % privāto klientu un vidējais zaudējumu rādītājs bija 2 700 EUR (44);

IE-CBI

CFD

CFD

44

| vi) | Itālijas VKI Commisione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB) 2016. gadā veiktais darbs ir parādījis, ka 2014.–2015. gadā 78 % no Itālijas konkrēta CFD sniedzēja privātajiem klientiem zaudēja naudu, veicot ieguldījumus CFD, un 75 % klientu zaudēja naudu, veicot ieguldījumus pārnesamos valūtas tirdzniecības līgumos, un vidējais zaudējumu rādītājs bija 2 800 EUR. Tika arī konstatēts, ka pastāv pozitīva saistība starp privāto klientu veikto tirdzniecības darījumu skaitu un esošo zaudējumu apmēru. Pēc tam sekojošajā apsekojumā, ko 2017. gada martā veica IT-CONSOB uzdevumā un kas attiecās uz piecām CFD produktu sniedzēju Itālijas filiālēm, tika konstatēts, ka 2016. gadā privāto klientu zaudējumi sasniedza 83 % un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija aptuveni 7 000 EUR; |
| --- | --- |

vi)

Itālijas VKI Commisione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB) 2016. gadā veiktais darbs ir parādījis, ka 2014.–2015. gadā 78 % no Itālijas konkrēta CFD sniedzēja privātajiem klientiem zaudēja naudu, veicot ieguldījumus CFD, un 75 % klientu zaudēja naudu, veicot ieguldījumus pārnesamos valūtas tirdzniecības līgumos, un vidējais zaudējumu rādītājs bija 2 800 EUR. Tika arī konstatēts, ka pastāv pozitīva saistība starp privāto klientu veikto tirdzniecības darījumu skaitu un esošo zaudējumu apmēru. Pēc tam sekojošajā apsekojumā, ko 2017. gada martā veica IT-CONSOB uzdevumā un kas attiecās uz piecām CFD produktu sniedzēju Itālijas filiālēm, tika konstatēts, ka 2016. gadā privāto klientu zaudējumi sasniedza 83 % un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija aptuveni 7 000 EUR;

Commisione Nazionale per le Società e la Borsa

IT-CONSOB

CFD

CFD

IT-CONSOB

CFD

| vii) | Polijas VKI Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF) 2017. gada pirmajā ceturksnī veica pētījumu (45), pamatojoties uz datiem, ko sniedza 10 ieguldījumu sabiedrības, kas piedāvā CFD produktus (pamatojoties uz 130 399 klientu kontiem, no kuriem 38 691 bija aktīvie konti), un šajā pētījumā tika secināts, ka 2016. gadā 79,28 % klientu bija zaudējuši naudu. Zaudējumu uz vienu klientu vidējais rādītājs bija 10 060 PLN. Turklāt līdzīgs pētījums, ko PL-KNF veica 2018. gada pirmajā ceturksnī un kura pamatā bija dati, ko sniedza septiņas ieguldījumu sabiedrības, kas 2017. gadā Polijā bija piedāvājušas CFD produktus (177 883 klientu konti, no kuriem 40 209 bija aktīvie konti), parādīja, ka 79,69 % klientu 2017. gadā bija zaudējuši naudu. 2017. gadā zaudējumu uz vienu klientu vidējais rādītājs bija 12 156 PLN. Aktīvo klient (46), kuri zaudējuši naudu, procentuālā daļa sasniedza 81 % (2012. gadā), 81 % (2013. gadā), 80 % (2014. gadā), 82 % (2015. gadā), 79 % (2016. gadā) un 80 % (2017. gadā); |
| --- | --- |

vii)

Polijas VKI Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF) 2017. gada pirmajā ceturksnī veica pētījumu (45), pamatojoties uz datiem, ko sniedza 10 ieguldījumu sabiedrības, kas piedāvā CFD produktus (pamatojoties uz 130 399 klientu kontiem, no kuriem 38 691 bija aktīvie konti), un šajā pētījumā tika secināts, ka 2016. gadā 79,28 % klientu bija zaudējuši naudu. Zaudējumu uz vienu klientu vidējais rādītājs bija 10 060 PLN. Turklāt līdzīgs pētījums, ko PL-KNF veica 2018. gada pirmajā ceturksnī un kura pamatā bija dati, ko sniedza septiņas ieguldījumu sabiedrības, kas 2017. gadā Polijā bija piedāvājušas CFD produktus (177 883 klientu konti, no kuriem 40 209 bija aktīvie konti), parādīja, ka 79,69 % klientu 2017. gadā bija zaudējuši naudu. 2017. gadā zaudējumu uz vienu klientu vidējais rādītājs bija 12 156 PLN. Aktīvo klient (46), kuri zaudējuši naudu, procentuālā daļa sasniedza 81 % (2012. gadā), 81 % (2013. gadā), 80 % (2014. gadā), 82 % (2015. gadā), 79 % (2016. gadā) un 80 % (2017. gadā);

Komisja Nadzoru Finansowego

PL-KNF

45

CFD

PL-KNF

CFD

46

| viii) | Saskaņā ar Luksemburgas VKI Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU-CSSF) veikto pētījumu 2017. gada septembrī tika konstatēts, ka no diviem LU-CSSF atļauju saņēmušiem produktu sniedzējiem, kas piedāvā CFD, vidējie zaudējumi uz vienu privāto klientu ir attiecīgi 4 500 EUR un aptuveni 1 700 EUR; |
| --- | --- |

viii)

Saskaņā ar Luksemburgas VKI Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU-CSSF) veikto pētījumu 2017. gada septembrī tika konstatēts, ka no diviem LU-CSSF atļauju saņēmušiem produktu sniedzējiem, kas piedāvā CFD, vidējie zaudējumi uz vienu privāto klientu ir attiecīgi 4 500 EUR un aptuveni 1 700 EUR;

Commission de Surveillance du Secteur Financier

LU-CSSF

LU-CSSF

CFD

| ix) | UK-FCA 2014. gadā veiktā analīze, kurā bez konsultēšanās tika atlasīti 8 CFD sniedzēju privāto klientu konti, parādīja, ka 82 % privāto klientu zaudēja naudu darījumos ar šiem produktiem un ka gada vidējais rezultāts bija zaudējumi 2 200 GBP apmērā uz vienu privāto klientu. UK-FCA 2016. gada decembra apspriešanās procesā saņemtā informācija arī konstatēja saistību starp augstāku sviras finansējuma līmeni un zaudējumu lielāku iespējamību un apmēru (47). UK-FCA 2016.–2017. gadā veiktajā papildu pētījumā attiecībā uz konsultāciju un diskrecionāriem pakalpojumiem, kas nodrošināti CFD, vairāk nekā 12 mēnešu periodā konstatēja turpmākas atsauksmes par privāto klientu darījumu vājiem rezultātiem. Pārskatā secināts, ka visās sabiedrībās, kuras piedāvā CFD konsultāciju un diskrecionāros pakalpojumos, 76 % privāto klientu ir zaudējuši naudu, un radīto zaudējumu vidējais apmērs bijis 9 000 GBP. Pat tad, ja tika ņemti vērā privātie klienti, kuru darījumi bija rentabli, tipisks privātais klients, kas veicis ieguldījumus, izmantojot konsultējoši vai diskrecionāri pārvaldītu kontu, vidēji bija zaudējis aptuveni 4 100 GBP (48); |
| --- | --- |

ix)

UK-FCA 2014. gadā veiktā analīze, kurā bez konsultēšanās tika atlasīti 8 CFD sniedzēju privāto klientu konti, parādīja, ka 82 % privāto klientu zaudēja naudu darījumos ar šiem produktiem un ka gada vidējais rezultāts bija zaudējumi 2 200 GBP apmērā uz vienu privāto klientu. UK-FCA 2016. gada decembra apspriešanās procesā saņemtā informācija arī konstatēja saistību starp augstāku sviras finansējuma līmeni un zaudējumu lielāku iespējamību un apmēru (47). UK-FCA 2016.–2017. gadā veiktajā papildu pētījumā attiecībā uz konsultāciju un diskrecionāriem pakalpojumiem, kas nodrošināti CFD, vairāk nekā 12 mēnešu periodā konstatēja turpmākas atsauksmes par privāto klientu darījumu vājiem rezultātiem. Pārskatā secināts, ka visās sabiedrībās, kuras piedāvā CFD konsultāciju un diskrecionāros pakalpojumos, 76 % privāto klientu ir zaudējuši naudu, un radīto zaudējumu vidējais apmērs bijis 9 000 GBP. Pat tad, ja tika ņemti vērā privātie klienti, kuru darījumi bija rentabli, tipisks privātais klients, kas veicis ieguldījumus, izmantojot konsultējoši vai diskrecionāri pārvaldītu kontu, vidēji bija zaudējis aptuveni 4 100 GBP (48);

UK-FCA

CFD

UK-FCA

47

UK-FCA

CFD

CFD

48

| x) | Portugāles VKI Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) konstatēja, ka uz ieguldītāju pozīcijas nosacīto vērtību 44 700 EUR miljoni apmērā 2016. gadā un 44 200 miljoni EUR – 2017. gadā saistītie zaudējumi privātajiem ieguldītājiem bija 66,8 miljoni EUR un 47,7 miljoni EUR attiecīgi 2016. un 2017. gadā. |
| --- | --- |

x)

Portugāles VKI Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM) konstatēja, ka uz ieguldītāju pozīcijas nosacīto vērtību 44 700 EUR miljoni apmērā 2016. gadā un 44 200 miljoni EUR – 2017. gadā saistītie zaudējumi privātajiem ieguldītājiem bija 66,8 miljoni EUR un 47,7 miljoni EUR attiecīgi 2016. un 2017. gadā.

Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários

PT-CMVM

| (36) | Turklāt Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) bija veikusi pētījumu par 6 CFD sniedzēju klientu tirdzniecības darījumu rezultātiem 2016. gadā. Pētījumā bija iekļauti aptuveni 1 000 privāto klientu (49), kuri veica tirdzniecību ar CFD no viena līdz diviem gadiem, sākot ar 2014. gada janvāri un beidzot ar posmu no 2014. gada decembra līdz 2015. gada decembrim (tirdzniecības periods vidēji bija 1,5 gadi). Pētījumā tika secināts, ka 82 % no šiem klientiem zaudēja naudu, un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija 29 000 EUR apmērā. Darījuma izmaksu vidējais rādītājs, salīdzinot ar klienta kapitālu, bija 37 % (augsta sviras finansējuma līmeņa un biežu tirdzniecības darījumu dēļ) (50). |
| --- | --- |

(36)

Turklāt Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) bija veikusi pētījumu par 6 CFD sniedzēju klientu tirdzniecības darījumu rezultātiem 2016. gadā. Pētījumā bija iekļauti aptuveni 1 000 privāto klientu (49), kuri veica tirdzniecību ar CFD no viena līdz diviem gadiem, sākot ar 2014. gada janvāri un beidzot ar posmu no 2014. gada decembra līdz 2015. gada decembrim (tirdzniecības periods vidēji bija 1,5 gadi). Pētījumā tika secināts, ka 82 % no šiem klientiem zaudēja naudu, un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija 29 000 EUR apmērā. Darījuma izmaksu vidējais rādītājs, salīdzinot ar klienta kapitālu, bija 37 % (augsta sviras finansējuma līmeņa un biežu tirdzniecības darījumu dēļ) (50).

Finanstilsynet

NO-Finanstilsynet

CFD

49

CFD

50

| (37) | Īpaši jāatzīmē, ka konsekventais zaudējumu vidējā apmēra modelis, kas laika gaitā un dažādās valstīs ir skāris CFD privātos klientus, ir pastāvējis, neskatoties uz to, ka daudzos attiecīgajos gados privātajiem klientiem bija pozitīvs ienesīgums, veicot ieguldījumus citos finanšu produktos. AMF pētījuma 35.iii) apsvērumā minēto privāto klientu, kuri ik gadu no 2009. līdz 2013. gadam ir zaudējuši naudu, procentuālā daļa ir ļoti konsekventa, neraugoties uz dažādu ikgadējo peļņu akciju tirgū un, piemēram, preču indeksiem tajā pašā periodā (51). Privāto klientu zaudējumu modeļa noturība CFD jomā norāda uz peļņas profila struktūras iezīmi pretstatā tam pozitīvajam vēsturiskajam ienesīgumam, kas ir vērojams (ilgtermiņa) ieguldījumiem citos finanšu produktos, piemēram, kapitāla ieguldījumu fondos. |
| --- | --- |

(37)

Īpaši jāatzīmē, ka konsekventais zaudējumu vidējā apmēra modelis, kas laika gaitā un dažādās valstīs ir skāris CFD privātos klientus, ir pastāvējis, neskatoties uz to, ka daudzos attiecīgajos gados privātajiem klientiem bija pozitīvs ienesīgums, veicot ieguldījumus citos finanšu produktos. AMF pētījuma 35.iii) apsvērumā minēto privāto klientu, kuri ik gadu no 2009. līdz 2013. gadam ir zaudējuši naudu, procentuālā daļa ir ļoti konsekventa, neraugoties uz dažādu ikgadējo peļņu akciju tirgū un, piemēram, preču indeksiem tajā pašā periodā (51). Privāto klientu zaudējumu modeļa noturība CFD jomā norāda uz peļņas profila struktūras iezīmi pretstatā tam pozitīvajam vēsturiskajam ienesīgumam, kas ir vērojams (ilgtermiņa) ieguldījumiem citos finanšu produktos, piemēram, kapitāla ieguldījumu fondos.

CFD

AMF

51

CFD

| (38) | Šie pētījumi sniedz pilnīgu priekšstatu par tām būtiskajām bažām saistībā ar ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa šo CFD piedāvājums privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(38)

Šie pētījumi sniedz pilnīgu priekšstatu par tām būtiskajām bažām saistībā ar ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa šo CFD piedāvājums privātajiem klientiem.

CFD

2.4.   Iesaistīto klientu tips

Iesaistīto klientu tips

| (39) | CFD tirgo, izplata vai pārdod gan privātiem, gan profesionāliem klientiem. Tomēr privātajiem (atšķirībā no profesionāliem) klientiem parasti nav pieredzes, zināšanu un kompetences, lai pieņemtu ieguldījumu lēmumus, pienācīgi novērtējot riskus, ar ko tie saskaras attiecībā uz sarežģītajiem CFD, kurus ierobežo šis lēmums. |
| --- | --- |

(39)

CFD tirgo, izplata vai pārdod gan privātiem, gan profesionāliem klientiem. Tomēr privātajiem (atšķirībā no profesionāliem) klientiem parasti nav pieredzes, zināšanu un kompetences, lai pieņemtu ieguldījumu lēmumus, pienācīgi novērtējot riskus, ar ko tie saskaras attiecībā uz sarežģītajiem CFD, kurus ierobežo šis lēmums.

CFD tirgo

CFD

| (40) | Patiesi, vienā dalībvalsts pētījumā ir norādīts, ka vislielākais maksimālais sviras finansējuma līmenis bieži tika piedāvāts privātajiem klientiem, bet profesionālajiem klientiem un tiesīgiem darījumu partneriem tika piedāvāts zemāks maksimālais sviras finansējuma līmenis (52). Ņemot vērā atsauksmes par zaudējumiem, kurus ESMA ir konstatējusi šajā lēmumā aprakstītajos privāto klientu kontos, ir skaidrs, ka pastāv būtiskas bažas par investoru aizsardzību attiecībā uz CFD neierobežotu tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu šīs kategorijas klientiem. |
| --- | --- |

(40)

Patiesi, vienā dalībvalsts pētījumā ir norādīts, ka vislielākais maksimālais sviras finansējuma līmenis bieži tika piedāvāts privātajiem klientiem, bet profesionālajiem klientiem un tiesīgiem darījumu partneriem tika piedāvāts zemāks maksimālais sviras finansējuma līmenis (52). Ņemot vērā atsauksmes par zaudējumiem, kurus ESMA ir konstatējusi šajā lēmumā aprakstītajos privāto klientu kontos, ir skaidrs, ka pastāv būtiskas bažas par investoru aizsardzību attiecībā uz CFD neierobežotu tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu šīs kategorijas klientiem.

52

ESMA

CFD

2.5.   Tirdzniecības un izplatīšanas darbības saistībā ar CFD

Tirdzniecības un izplatīšanas darbības saistībā ar CFD

| (41) | Lai gan CFD ir sarežģīti produkti, tie privātajiem klientiem visbiežāk tiek piedāvāti, izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas, un bez ieguldījumu konsultāciju sniegšanas vai portfeļa pārvaldības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu šādos gadījumos ir nepieciešams atbilstības novērtējums (53). Tomēr šis novērtējums neliedz CFD sniedzējiem vai to klientiem, vai iespējamiem klientiem turpināt darījumu, ja klients tiek vienkārši brīdināts. Tas var notikt gadījumā, ja klients pārdevējam nav sniedzis informāciju vai ir sniedzis nepietiekamu informāciju par viņa zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā ar konkrēto produktu tipu, kā arī tad, ja pārdevējs ir secinājis, ka produkts klientam nav atbilstošs. Tas dod iespēju privātajiem klientiem piekļūt tādiem produktiem kā, piemēram, CFD, kurus to īpatnību dēļ nevajadzētu izplatīt šiem klientiem (54). |
| --- | --- |

(41)

Lai gan CFD ir sarežģīti produkti, tie privātajiem klientiem visbiežāk tiek piedāvāti, izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas, un bez ieguldījumu konsultāciju sniegšanas vai portfeļa pārvaldības. Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu šādos gadījumos ir nepieciešams atbilstības novērtējums (53). Tomēr šis novērtējums neliedz CFD sniedzējiem vai to klientiem, vai iespējamiem klientiem turpināt darījumu, ja klients tiek vienkārši brīdināts. Tas var notikt gadījumā, ja klients pārdevējam nav sniedzis informāciju vai ir sniedzis nepietiekamu informāciju par viņa zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā ar konkrēto produktu tipu, kā arī tad, ja pārdevējs ir secinājis, ka produkts klientam nav atbilstošs. Tas dod iespēju privātajiem klientiem piekļūt tādiem produktiem kā, piemēram, CFD, kurus to īpatnību dēļ nevajadzētu izplatīt šiem klientiem (54).

CFD

53

CFD

CFD

54

| (42) | UK-FCA konstatēja atkārtotus trūkumus CFD sniedzēju pieejā atbilstības novērtējuma veikšanai, tai skaitā trūkumus pašā novērtējumā, nepiemērotus riska brīdinājumus tiem privātajiem klientiem, kuru atbilstība novērtējumā netika apstiprināta, un tāda procesa izveides trūkumu, kurā tiktu izvērtēts, vai klientiem, kuru atbilstība novērtējumā netika apstiprināta, bet kuri tomēr vēlas veikt CFD tirdzniecību, būtu jāļauj turpināt veikt CFD darījumus (55). 2016. gada beigās pievēršoties šim jautājumam atkārtoti, UK-FCA konstatēja, ka ievērojams skaits ieguldījumu sabiedrību pēc iepriekšējo apsvērumu saņemšanas nebija pievērsušās minēto trūkumu risināšanai (56). |
| --- | --- |

(42)

UK-FCA konstatēja atkārtotus trūkumus CFD sniedzēju pieejā atbilstības novērtējuma veikšanai, tai skaitā trūkumus pašā novērtējumā, nepiemērotus riska brīdinājumus tiem privātajiem klientiem, kuru atbilstība novērtējumā netika apstiprināta, un tāda procesa izveides trūkumu, kurā tiktu izvērtēts, vai klientiem, kuru atbilstība novērtējumā netika apstiprināta, bet kuri tomēr vēlas veikt CFD tirdzniecību, būtu jāļauj turpināt veikt CFD darījumus (55). 2016. gada beigās pievēršoties šim jautājumam atkārtoti, UK-FCA konstatēja, ka ievērojams skaits ieguldījumu sabiedrību pēc iepriekšējo apsvērumu saņemšanas nebija pievērsušās minēto trūkumu risināšanai (56).

UK-FCA

CFD

CFD

CFD

55

UK-FCA

56

| (43) | Turklāt VKI ir paudušas bažas par CFD sniedzēju atbilstību viņu pienākumiem sniegt klientiem skaidru un nemaldinošu informāciju vai rīkoties klientu interesēs (57). VKI ir paudušas bažas arī par atbilstības pārbaužu (58) nepiemērotu praktisko izpildi un par nepiemērotiem klientu brīdinājumiem gadījumos, kad piemērotības pārbaudē atbilstība netiek apstiprināta (59). ESMA izstrādātā jautājumu un atbilžu sadaļa, kas attiecas uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem klientiem saskaņā ar FITD, pamatojas uz šiem sliktas prakses piemēriem un sniedz šo piemēru apskatu (60). |
| --- | --- |

(43)

Turklāt VKI ir paudušas bažas par CFD sniedzēju atbilstību viņu pienākumiem sniegt klientiem skaidru un nemaldinošu informāciju vai rīkoties klientu interesēs (57). VKI ir paudušas bažas arī par atbilstības pārbaužu (58) nepiemērotu praktisko izpildi un par nepiemērotiem klientu brīdinājumiem gadījumos, kad piemērotības pārbaudē atbilstība netiek apstiprināta (59). ESMA izstrādātā jautājumu un atbilžu sadaļa, kas attiecas uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem klientiem saskaņā ar FITD, pamatojas uz šiem sliktas prakses piemēriem un sniedz šo piemēru apskatu (60).

CFD

57

58

59

ESMA

CFD

60

| (44) | VKI ir novērojušas arī agresīvus tirdzniecības pasākumus, kā arī maldinošus tirdzniecības paziņojumus šajā tirgus nozarē (61). Tie ietver, piemēram, sponsorēšanas pasākumu vai saistību izmantošanu attiecībā uz lielākajām sporta komandām, kas rada maldinošu iespaidu, ka tādi sarežģīti un spekulatīvi produkti kā CFD, ir piemēroti privāto klientu tirgum, veicinot vispārējo zīmola nosaukuma atpazīstamību. Turklāt tie ietver arī tādu maldinošu paziņojumu izmantošanu kā, piemēram, “Tirdzniecība nekad nav bijusi tik viegla”, “Sāciet savu tirgotāja karjeru tūlīt”, “Nopelniet GBP 13 000 24 stundās! Sāciet!” (62). |
| --- | --- |

(44)

VKI ir novērojušas arī agresīvus tirdzniecības pasākumus, kā arī maldinošus tirdzniecības paziņojumus šajā tirgus nozarē (61). Tie ietver, piemēram, sponsorēšanas pasākumu vai saistību izmantošanu attiecībā uz lielākajām sporta komandām, kas rada maldinošu iespaidu, ka tādi sarežģīti un spekulatīvi produkti kā CFD, ir piemēroti privāto klientu tirgum, veicinot vispārējo zīmola nosaukuma atpazīstamību. Turklāt tie ietver arī tādu maldinošu paziņojumu izmantošanu kā, piemēram, “Tirdzniecība nekad nav bijusi tik viegla”, “Sāciet savu tirgotāja karjeru tūlīt”, “Nopelniet GBP 13 000 24 stundās! Sāciet!” (62).

61

CFD

62

| (45) | Saistībā ar CFD jautājumu un atbilžu izstrādi dažas VKI ir ziņojušas ESMA, ka CFD sniedzēji bieži vien pienācīgi neizskaidro ar šiem produktiem saistītos riskus (63). Dažas VKI (64) jo īpaši ir konstatējušas, ka CFD sniedzēji nav piemēroti aprakstījuši to, ka pastāv iespējamība strauji ciest zaudējumus, kas varētu pārsniegt viņu ieguldītos līdzekļus. |
| --- | --- |

(45)

Saistībā ar CFD jautājumu un atbilžu izstrādi dažas VKI ir ziņojušas ESMA, ka CFD sniedzēji bieži vien pienācīgi neizskaidro ar šiem produktiem saistītos riskus (63). Dažas VKI (64) jo īpaši ir konstatējušas, ka CFD sniedzēji nav piemēroti aprakstījuši to, ka pastāv iespējamība strauji ciest zaudējumus, kas varētu pārsniegt viņu ieguldītos līdzekļus.

CFD

ESMA

CFD

63

64

CFD

| (46) | Arī šajā kontekstā dažas VKI turklāt ir izteikušas bažas par dažu CFD sniedzēju uzņēmējdarbības modeļu “spekulatīvo” raksturu (65). Apstāklis, ka klienta konta pastāvēšanas laiks var būt salīdzinoši īss, pārdevējiem var radīt zināmu spiedienu nodrošināt stabilu jaunu klientu pieplūdumu, un tas pārdevējus varētu mudināt piemērot agresīvas tirdzniecības un pārdošanas metodes, kas nav privāto klientu interesēs. |
| --- | --- |

(46)

Arī šajā kontekstā dažas VKI turklāt ir izteikušas bažas par dažu CFD sniedzēju uzņēmējdarbības modeļu “spekulatīvo” raksturu (65). Apstāklis, ka klienta konta pastāvēšanas laiks var būt salīdzinoši īss, pārdevējiem var radīt zināmu spiedienu nodrošināt stabilu jaunu klientu pieplūdumu, un tas pārdevējus varētu mudināt piemērot agresīvas tirdzniecības un pārdošanas metodes, kas nav privāto klientu interesēs.

CFD

65

| (47) | CFD nozares pieņemto tirdzniecības un pārdošanas metožu kopīga iezīme ir (finansiālu un nefinansiālu) tirdzniecības labumu piedāvājumi, piemēram, papildatlīdzības, lai piesaistītu un pamudinātu privātos klientus veikt ieguldījumus CFD, dāvanu piedāvājumi (piemēram, brīvdienas, automobiļi, elektroniskās preces), tirdzniecības mācību līdzekļi vai samazinātas izmaksas (piemēram, starpība vai maksas) (66). |
| --- | --- |

(47)

CFD nozares pieņemto tirdzniecības un pārdošanas metožu kopīga iezīme ir (finansiālu un nefinansiālu) tirdzniecības labumu piedāvājumi, piemēram, papildatlīdzības, lai piesaistītu un pamudinātu privātos klientus veikt ieguldījumus CFD, dāvanu piedāvājumi (piemēram, brīvdienas, automobiļi, elektroniskās preces), tirdzniecības mācību līdzekļi vai samazinātas izmaksas (piemēram, starpība vai maksas) (66).

CFD

CFD

66

| (48) | Bonusi un citas tirdzniecības priekšrocības var būt noderīgi, lai novērstu uzmanību no lielā ar produktu saistītā riska. Parasti to mērķis ir piesaistīt privātos klientus un stimulēt operācijas. Privātie klienti var uzskatīt šos pārdošanas veicināšanas paņēmienus par centrāliem produkta elementiem, iespējams, pienācīgi nenovērtējot ar produktu saistīto risku līmeņus. |
| --- | --- |

(48)

Bonusi un citas tirdzniecības priekšrocības var būt noderīgi, lai novērstu uzmanību no lielā ar produktu saistītā riska. Parasti to mērķis ir piesaistīt privātos klientus un stimulēt operācijas. Privātie klienti var uzskatīt šos pārdošanas veicināšanas paņēmienus par centrāliem produkta elementiem, iespējams, pienācīgi nenovērtējot ar produktu saistīto risku līmeņus.

| (49) | Turklāt šādi tirdzniecības labumi atvērtiem CFD tirdzniecības kontiem bieži paredz, ka klientiem jāiemaksā līdzekļi produktu sniedzējam un jāveic noteikts skaits darījumu konkrētā laika posmā. Ņemot vērā, ka saskaņā ar liecībām lielākā daļa privāto klientu CFD tirdzniecībā naudu zaudē, tas bieži nozīmē, ka, tirgojot CFD biežāk, klienti zaudē vairāk naudas, nekā tie būtu zaudējuši, ja šāds papildatlīdzības piedāvājums nebūtu saņemts. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt šādi tirdzniecības labumi atvērtiem CFD tirdzniecības kontiem bieži paredz, ka klientiem jāiemaksā līdzekļi produktu sniedzējam un jāveic noteikts skaits darījumu konkrētā laika posmā. Ņemot vērā, ka saskaņā ar liecībām lielākā daļa privāto klientu CFD tirdzniecībā naudu zaudē, tas bieži nozīmē, ka, tirgojot CFD biežāk, klienti zaudē vairāk naudas, nekā tie būtu zaudējuši, ja šāds papildatlīdzības piedāvājums nebūtu saņemts.

CFD

CFD

CFD

| (50) | Vairāku VKI uzraudzības darbā ir ticis atklāts, ka veicināšanas piedāvājumu noteikumi un nosacījumi nereti ir maldinoši un ka daudzi klienti neapzinājās nosacījumus, kas attiecas uz piekļuvi piedāvātājiem(-ām) labumiem/papildatlīdzībām. Visbeidzot jāmin, ka vairāki klienti ziņoja par grūtībām līdzekļu izņemšanā, mēģinot izmantot šādas papildatlīdzības (67). |
| --- | --- |

(50)

Vairāku VKI uzraudzības darbā ir ticis atklāts, ka veicināšanas piedāvājumu noteikumi un nosacījumi nereti ir maldinoši un ka daudzi klienti neapzinājās nosacījumus, kas attiecas uz piekļuvi piedāvātājiem(-ām) labumiem/papildatlīdzībām. Visbeidzot jāmin, ka vairāki klienti ziņoja par grūtībām līdzekļu izņemšanā, mēģinot izmantot šādas papildatlīdzības (67).

67

| (51) | Papildus iepriekš minētajiem faktoriem daudzas VKI (68) konstatēja, ka šajā tirgus nozarē novērotajiem izplatīšanas modeļiem ir zināmi interešu konflikti (69). Spriedze, ko izraisa vajadzība uzturēt jaunu klientu plūsmu, palielina interešu konfliktu rašanās iespējamību. Ar interešu konfliktiem ir saistīts fakts, kas varētu būt to pamatā, proti, ka daži CFD produktu sniedzēji ir klientu tirdzniecības darījumu partneri bez savu riska darījumu nodrošināšanas, un tādējādi viņu intereses nonāk tiešā pretrunā ar viņu klientu interesēm. Šiem produktu sniedzējiem ir lielāks risks, kā arī stimuls manipulēt vai izmantot mazāk pārredzamas salīdzināmās cenas, vai īstenot citu apšaubāmu praksi, piemēram, atcelt peļņu nesošus darījumus, izmantojot nepamatotu aizbildināšanos. Pastāv arī risks, ka produktu sniedzēji varētu censties izmantot asimetriskās novirzes (piemēram, visus noviržu rezultātā radušos zaudējumus nodot tālāk klientam, vienlaikus saglabājot noviržu rezultātā radušos peļņu). Produktu sniedzēji var mērķtiecīgi aizkavēt laiku starp CFD tirdzniecības darījumu piedāvājumiem un to izpildi, lai vēl vairāk izmantotu šo praksi. VKI ir arī konstatējušas praksi, kad CFD sniedzēji piemēro asimetrisku vai neatbilstīgu uzcenojumu pamata starpībām. |
| --- | --- |

(51)

Papildus iepriekš minētajiem faktoriem daudzas VKI (68) konstatēja, ka šajā tirgus nozarē novērotajiem izplatīšanas modeļiem ir zināmi interešu konflikti (69). Spriedze, ko izraisa vajadzība uzturēt jaunu klientu plūsmu, palielina interešu konfliktu rašanās iespējamību. Ar interešu konfliktiem ir saistīts fakts, kas varētu būt to pamatā, proti, ka daži CFD produktu sniedzēji ir klientu tirdzniecības darījumu partneri bez savu riska darījumu nodrošināšanas, un tādējādi viņu intereses nonāk tiešā pretrunā ar viņu klientu interesēm. Šiem produktu sniedzējiem ir lielāks risks, kā arī stimuls manipulēt vai izmantot mazāk pārredzamas salīdzināmās cenas, vai īstenot citu apšaubāmu praksi, piemēram, atcelt peļņu nesošus darījumus, izmantojot nepamatotu aizbildināšanos. Pastāv arī risks, ka produktu sniedzēji varētu censties izmantot asimetriskās novirzes (piemēram, visus noviržu rezultātā radušos zaudējumus nodot tālāk klientam, vienlaikus saglabājot noviržu rezultātā radušos peļņu). Produktu sniedzēji var mērķtiecīgi aizkavēt laiku starp CFD tirdzniecības darījumu piedāvājumiem un to izpildi, lai vēl vairāk izmantotu šo praksi. VKI ir arī konstatējušas praksi, kad CFD sniedzēji piemēro asimetrisku vai neatbilstīgu uzcenojumu pamata starpībām.

68

69

CFD

CFD

CFD

| (52) | Iepriekš aprakstītā tirdzniecības un izplatīšanas prakse, kas saistīta ar CFD, apstiprina, ka pastāv būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību attiecībā uz šiem CFD. |
| --- | --- |

(52)

Iepriekš aprakstītā tirdzniecības un izplatīšanas prakse, kas saistīta ar CFD, apstiprina, ka pastāv būtiskas bažas par ieguldītāju aizsardzību attiecībā uz šiem CFD.

CFD

CFD

3.   PIEMĒROJAMĀS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU PRASĪBAS NENOVĒRŠ KONSTATĒTĀS BŪTISKĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

PIEMĒROJAMĀS SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU PRASĪBAS NENOVĒRŠ KONSTATĒTĀS BŪTISKĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

| (53) | Kā noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ESMA ir apsvērusi to, vai Savienībā spēkā esošās normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš attiecīgos draudus. Piemērojamās spēkā esošās normatīvās prasības ir izklāstītas Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (70). Tās jo īpaši tie ietver: i) Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. un 4. punktā noteikto prasību par attiecīgas informācijas sniegšanu klientiem (71); ii) Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības par piemērotību un atbilstību (72); iii) Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā noteiktās prasības par izpildi (73); iv) Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā noteiktās prasības par produkta pārvaldību; un v) Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5.–14. pantā noteiktās prasības par informācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

(53)

Kā noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ESMA ir apsvērusi to, vai Savienībā spēkā esošās normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš attiecīgos draudus. Piemērojamās spēkā esošās normatīvās prasības ir izklāstītas Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2014 (70). Tās jo īpaši tie ietver: i) Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. un 4. punktā noteikto prasību par attiecīgas informācijas sniegšanu klientiem (71); ii) Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. un 3. punktā noteiktās prasības par piemērotību un atbilstību (72); iii) Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā noteiktās prasības par izpildi (73); iv) Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā noteiktās prasības par produkta pārvaldību; un v) Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5.–14. pantā noteiktās prasības par informācijas atklāšanu.

ESMA

70

71

72

73

| (54) | Daži pārdevēji, brokeri un tirdzniecības organizācijas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes, skaidri norādīja, ka ESMA pirms jebkādu produkta intervences pasākumu piemērošanas ir jāaplūko jauno tiesību aktu, jo īpaši nesen pieņemtās FITD II un PRIIP (īpaši produktu pārvaldības noteikumu) ietekme. |
| --- | --- |

(54)

Daži pārdevēji, brokeri un tirdzniecības organizācijas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes, skaidri norādīja, ka ESMA pirms jebkādu produkta intervences pasākumu piemērošanas ir jāaplūko jauno tiesību aktu, jo īpaši nesen pieņemtās FITD II un PRIIP (īpaši produktu pārvaldības noteikumu) ietekme.

ESMA

PRIIP

| (55) | Būtu jāatzīmē, ka vairākām piemērojamām normatīvām prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014, un prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2004/39/EK, ir līdzīga darbības joma un līdzīgs saturs (74). Lai gan Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 pieņemšanas mērķis bija uzlabot vairākus svarīgus ieguldījumu pakalpojumu un darbību aspektus, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību (tostarp izmantojot produktu intervences pilnvaras), vairākos svarīgos noteikumos veiktie uzlabojumi nenovērš šajā lēmumā aprakstītās konkrētās bažas. No šajā lēmumā aplūkotās risku un ieguldītājam radītā kaitējuma perspektīvas vairāki noteikumi būtībā ir palikuši nemainīti. |
| --- | --- |

(55)

Būtu jāatzīmē, ka vairākām piemērojamām normatīvām prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014, un prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2004/39/EK, ir līdzīga darbības joma un līdzīgs saturs (74). Lai gan Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 pieņemšanas mērķis bija uzlabot vairākus svarīgus ieguldījumu pakalpojumu un darbību aspektus, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību (tostarp izmantojot produktu intervences pilnvaras), vairākos svarīgos noteikumos veiktie uzlabojumi nenovērš šajā lēmumā aprakstītās konkrētās bažas. No šajā lēmumā aplūkotās risku un ieguldītājam radītā kaitējuma perspektīvas vairāki noteikumi būtībā ir palikuši nemainīti.

74

| (56) | Direktīvā 2014/65/ES ir sīkāk izklāstītas prasības sniegt klientiem atbilstošu informāciju, nodrošinot būtisku uzlabojumu izmaksu un maksājumu informācijas atklāšanas jomā un paredzot, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāsniedz klientiem apkopota informācija par visām izmaksām un maksām saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem un finanšu instrumentiem. Tomēr uz informācijas atklāšanu pamatoti noteikumi vien – ietverot arī uzlabotu informāciju par izmaksām – ir acīmredzami nepietiekami, lai risinātu sarežģīto risku, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(56)

Direktīvā 2014/65/ES ir sīkāk izklāstītas prasības sniegt klientiem atbilstošu informāciju, nodrošinot būtisku uzlabojumu izmaksu un maksājumu informācijas atklāšanas jomā un paredzot, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir jāsniedz klientiem apkopota informācija par visām izmaksām un maksām saistībā ar ieguldījumu pakalpojumiem un finanšu instrumentiem. Tomēr uz informācijas atklāšanu pamatoti noteikumi vien – ietverot arī uzlabotu informāciju par izmaksām – ir acīmredzami nepietiekami, lai risinātu sarežģīto risku, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem.

CFD

| (57) | Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. punktā cita starpā ir noteikta prasība ieguldījumu brokeru sabiedrībām nodrošināt, lai visa informācija, tostarp klientiem vai potenciālajiem klientiem adresētie tirgvedības paziņojumi, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir savlaicīgi jāsniedz klientiem vai potenciāliem klientiem attiecīga informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajam ieguldījumu stratēģijām, izpildes vietām un visām izmaksām un saistītajiem maksājumiem, tostarp jo īpaši norādes un brīdinājumi par riskiem, kas ir saistīti ar ieguldījumu veikšanu šajos finanšu instrumentos, kā arī to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātajiem vai profesionālajiem klientiem. |
| --- | --- |

(57)

Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 3. punktā cita starpā ir noteikta prasība ieguldījumu brokeru sabiedrībām nodrošināt, lai visa informācija, tostarp klientiem vai potenciālajiem klientiem adresētie tirgvedības paziņojumi, ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā ir noteikts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībai ir savlaicīgi jāsniedz klientiem vai potenciāliem klientiem attiecīga informācija par ieguldījumu brokeru sabiedrību un tās pakalpojumiem, finanšu instrumentiem un piedāvātajam ieguldījumu stratēģijām, izpildes vietām un visām izmaksām un saistītajiem maksājumiem, tostarp jo īpaši norādes un brīdinājumi par riskiem, kas ir saistīti ar ieguldījumu veikšanu šajos finanšu instrumentos, kā arī to, vai finanšu instruments ir paredzēts privātajiem vai profesionālajiem klientiem.

| (58) | ESMA arī ir ņēmusi vērā Regulā (ES) Nr. 1286/2014 paredzēto informācijas atklāšanas noteikumu atbilstību. Regulā (ES) Nr. 1286/2014 ir paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem paredzētu komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentu formātu un saturu, lai tiem palīdzētu izprast un salīdzināt PRIIP galvenās iezīmes un riskus. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5. pants, kas turpmāk ir īstenots Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 (75), nosaka inter alia metodiku risku kopsavilkuma rādītāja un papildu skaidrojumu noformēšanai, tostarp par to, vai privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu un vai viņam var rasties papildu finansiālās saistības. Tomēr šāda veida informācijas atklāšana nepietiekami pievērš privāto klientu uzmanību sekām, kuras jo īpaši izraisa CFD ieguldījumu veikšana. Piemēram, darbības rezultātu koeficients ir saistīts tikai ar atsevišķu CFD produktu, un tas nenodrošina klientam informāciju par tādu privāto klientu kontu kopējo procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību. Turklāt risku kopsavilkuma rādītājs neietver tiešu informāciju par produkta līdzšinējiem rezultātiem, un šī informācija var nebūt sniegta papildu aprakstošajos skaidrojumos, jo PRIIPS izveidotājam ir saglabāta zināma rīcības brīvība attiecībā uz to, kādā apjomā būtu jāiekļauj noteikti apraksti. |
| --- | --- |

(58)

ESMA arī ir ņēmusi vērā Regulā (ES) Nr. 1286/2014 paredzēto informācijas atklāšanas noteikumu atbilstību. Regulā (ES) Nr. 1286/2014 ir paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem paredzētu komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentu formātu un saturu, lai tiem palīdzētu izprast un salīdzināt PRIIP galvenās iezīmes un riskus. Jo īpaši Regulas (ES) Nr. 1286/2014 5. pants, kas turpmāk ir īstenots Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/653 (75), nosaka inter alia metodiku risku kopsavilkuma rādītāja un papildu skaidrojumu noformēšanai, tostarp par to, vai privātais ieguldītājs var zaudēt visu ieguldīto kapitālu un vai viņam var rasties papildu finansiālās saistības. Tomēr šāda veida informācijas atklāšana nepietiekami pievērš privāto klientu uzmanību sekām, kuras jo īpaši izraisa CFD ieguldījumu veikšana. Piemēram, darbības rezultātu koeficients ir saistīts tikai ar atsevišķu CFD produktu, un tas nenodrošina klientam informāciju par tādu privāto klientu kontu kopējo procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību. Turklāt risku kopsavilkuma rādītājs neietver tiešu informāciju par produkta līdzšinējiem rezultātiem, un šī informācija var nebūt sniegta papildu aprakstošajos skaidrojumos, jo PRIIPS izveidotājam ir saglabāta zināma rīcības brīvība attiecībā uz to, kādā apjomā būtu jāiekļauj noteikti apraksti.

ESMA

PRIIP

PRIIP

75

inter alia

CFD

CFD

CFD

PRIIPS

| (59) | ESMA ir apsvērusi to, vai šīs prasības varētu novērst dažas vai visas bažas attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātiem klientiem vai vismaz likvidēt vajadzību ieviest riska brīdinājumus šajā lēmumā. Tomēr šīs prasības nenodrošina, ka privātajiem klientiem visā Savienībā tiek sniegta vienota un efektīva informācija par riskiem, kas saistīti ar CFD tirdzniecību. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā minētie norādījumi un brīdinājumi, šķiet, nenovērš šīs bažas, ņemot vērā atšķirības informācijā, ko var sniegt klientiem un kas var būt nepietiekama, lai pievērstu klientu uzmanību konkrētām sekām, kas izriet no CFD tirdzniecības. Šajā lēmumā ieviestie riska brīdinājumi sniegtu privātajiem klientiem svarīgu informāciju, proti, datus par tādu privāto kontu procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību ar katru konkrēto sabiedrību. Turklāt tiktu saskaņota pārrobežu uzņēmējdarbības prakse, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgu informācijas līmeni ieguldītājiem visā Savienībā. |
| --- | --- |

(59)

ESMA ir apsvērusi to, vai šīs prasības varētu novērst dažas vai visas bažas attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātiem klientiem vai vismaz likvidēt vajadzību ieviest riska brīdinājumus šajā lēmumā. Tomēr šīs prasības nenodrošina, ka privātajiem klientiem visā Savienībā tiek sniegta vienota un efektīva informācija par riskiem, kas saistīti ar CFD tirdzniecību. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 24. panta 4. punktā minētie norādījumi un brīdinājumi, šķiet, nenovērš šīs bažas, ņemot vērā atšķirības informācijā, ko var sniegt klientiem un kas var būt nepietiekama, lai pievērstu klientu uzmanību konkrētām sekām, kas izriet no CFD tirdzniecības. Šajā lēmumā ieviestie riska brīdinājumi sniegtu privātajiem klientiem svarīgu informāciju, proti, datus par tādu privāto kontu procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību ar katru konkrēto sabiedrību. Turklāt tiktu saskaņota pārrobežu uzņēmējdarbības prakse, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgu informācijas līmeni ieguldītājiem visā Savienībā.

ESMA

CFD

CFD

CFD

CFD

| (60) | Direktīvā 2014/65/ES ir arī stiprinātas prasības attiecībā uz atbilstību, nosakot, ka klientam ir jāsniedz atbilstības ziņojums paredzot sīkākas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktā ir noteikts, ka CFD sniedzējiem jāiegūst vajadzīgā informācija par klienta vai potenciālā klienta zināšanām vai pieredzi ieguldījumu jomā saistībā inter alia ar konkrētā veida produktu, klienta vai potenciālā klienta finansiālo stāvokli, tostarp tā spēju ciest zaudējumus, un ieguldījumu mērķiem, ņemot vērā arī tā noturību pret risku, lai CFD sniedzējs varētu ieteikt klientam vai potenciālajam klientam finanšu produktus, kas ir tam piemēroti un jo īpaši atbilst tā noturībai pret risku un spējai ciest zaudējumus. Tomēr piemērotības prasības attiecas tikai uz ieguldījumu konsultāciju un portfeļa pārvaldības nodrošināšanu, un tāpēc tās parasti nav būtiskas attiecībā uz CFD tirdzniecību, kas galvenokārt tiek veikta ar elektronisko platformu starpniecību, nenodrošinot ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa pārvaldības sniegšanu. |
| --- | --- |

(60)

Direktīvā 2014/65/ES ir arī stiprinātas prasības attiecībā uz atbilstību, nosakot, ka klientam ir jāsniedz atbilstības ziņojums paredzot sīkākas prasības attiecībā uz atbilstības novērtēšanu. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 2. punktā ir noteikts, ka CFD sniedzējiem jāiegūst vajadzīgā informācija par klienta vai potenciālā klienta zināšanām vai pieredzi ieguldījumu jomā saistībā inter alia ar konkrētā veida produktu, klienta vai potenciālā klienta finansiālo stāvokli, tostarp tā spēju ciest zaudējumus, un ieguldījumu mērķiem, ņemot vērā arī tā noturību pret risku, lai CFD sniedzējs varētu ieteikt klientam vai potenciālajam klientam finanšu produktus, kas ir tam piemēroti un jo īpaši atbilst tā noturībai pret risku un spējai ciest zaudējumus. Tomēr piemērotības prasības attiecas tikai uz ieguldījumu konsultāciju un portfeļa pārvaldības nodrošināšanu, un tāpēc tās parasti nav būtiskas attiecībā uz CFD tirdzniecību, kas galvenokārt tiek veikta ar elektronisko platformu starpniecību, nenodrošinot ieguldījumu konsultāciju vai portfeļa pārvaldības sniegšanu.

CFD

inter alia

CFD

CFD

| (61) | Turklāt salīdzinājumā ar Direktīvā 2004/39/EK paredzēto režīmu piemērotības novērtēšanas mērķi (produktu izvērtēšana, ņemot vērā klienta zināšanas un pieredzi, finansiālo situāciju un ieguldījumu mērķus) būtībā nav mainīti un, kā liecina šis lēmums, nav bijuši pietiekami, lai novērstu konstatēto kaitējumu ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt salīdzinājumā ar Direktīvā 2004/39/EK paredzēto režīmu piemērotības novērtēšanas mērķi (produktu izvērtēšana, ņemot vērā klienta zināšanas un pieredzi, finansiālo situāciju un ieguldījumu mērķus) būtībā nav mainīti un, kā liecina šis lēmums, nav bijuši pietiekami, lai novērstu konstatēto kaitējumu ieguldītājiem.

| (62) | Līdzīgā kārtā Direktīvā 2014/65/ES ir noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz atbilstību, galvenokārt saīsinot nekomplekso produktu sarakstu un tādējādi ierobežojot tādu produktu klāstu, kurus izplata tikai to izpildes nolūkā. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktā ir noteikts, ka CFD sniedzējiem jālūdz saviem klientiem vai potenciāliem klientiem sniegt informāciju par to zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā inter alia ar konkrēto piedāvāto vai pieprasīto produktu, lai produktu sniedzējs varētu noteikt, vai šis produkts ir piemērots klientam vai potenciālajam klientam. Ja pārdevējs uzskata, ka produkts klientam vai potenciālajam klientam nav piemērots, pārdevējs viņu brīdina. CFD ir kvalificējami kā sarežģīti finanšu produkti, un tāpēc tiem piemēro atbilstības pārbaudi saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(62)

Līdzīgā kārtā Direktīvā 2014/65/ES ir noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz atbilstību, galvenokārt saīsinot nekomplekso produktu sarakstu un tādējādi ierobežojot tādu produktu klāstu, kurus izplata tikai to izpildes nolūkā. Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktā ir noteikts, ka CFD sniedzējiem jālūdz saviem klientiem vai potenciāliem klientiem sniegt informāciju par to zināšanām un pieredzi ieguldījumu jomā saistībā inter alia ar konkrēto piedāvāto vai pieprasīto produktu, lai produktu sniedzējs varētu noteikt, vai šis produkts ir piemērots klientam vai potenciālajam klientam. Ja pārdevējs uzskata, ka produkts klientam vai potenciālajam klientam nav piemērots, pārdevējs viņu brīdina. CFD ir kvalificējami kā sarežģīti finanšu produkti, un tāpēc tiem piemēro atbilstības pārbaudi saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 3. punktu.

CFD

inter alia

CFD

| (63) | Tomēr šāda kārtība bija spēkā jau saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, kurā bija paredzēts būtībā tāds pats piemērotības tests kā Direktīvā 2014/65/ES noteiktais. Kā ir apliecināts šajā lēmumā un kā ir parādījusi VKI uzraudzības pieredze (76), atbilstības pārbaude nav bijusi pietiekama, lai novērstu šajā lēmumā aprakstītās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(63)

Tomēr šāda kārtība bija spēkā jau saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, kurā bija paredzēts būtībā tāds pats piemērotības tests kā Direktīvā 2014/65/ES noteiktais. Kā ir apliecināts šajā lēmumā un kā ir parādījusi VKI uzraudzības pieredze (76), atbilstības pārbaude nav bijusi pietiekama, lai novērstu šajā lēmumā aprakstītās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

76

| (64) | Tādēļ gan piemērotības, gan atbilstības pārbaude saskaņā ar spēkā esošajām normatīvajām prasībām, visticamāk, nepanāk to, ka privātie klienti veic CFD tirdzniecību tādā veidā, kas nodrošina, ka būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību ir novērstas. |
| --- | --- |

(64)

Tādēļ gan piemērotības, gan atbilstības pārbaude saskaņā ar spēkā esošajām normatīvajām prasībām, visticamāk, nepanāk to, ka privātie klienti veic CFD tirdzniecību tādā veidā, kas nodrošina, ka būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību ir novērstas.

CFD

| (65) | Saistībā ar labāko izpildi lielākā daļa noteikumu par labāko izpildi paši par sevi jau bija spēkā saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tomēr šie noteikumi Direktīvā 2014/65/ES ir darīti stingrāki. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā ir paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām jāveic “visi pietiekamie pasākumi” (un ne vairs “visi pamatotie pasākumi”), lai rīkojumu izpildē gūtu labākos iespējamos rezultātus saviem klientiem. Turklāt tirgus dalībniekiem ir jāpublicē papildu informācija, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām jo īpaši ir jāatklāj svarīgākās piecas vietas, kur tie izpilda klientu rīkojumus, kā arī šo rīkojumu izpildē panāktie rezultāti. |
| --- | --- |

(65)

Saistībā ar labāko izpildi lielākā daļa noteikumu par labāko izpildi paši par sevi jau bija spēkā saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tomēr šie noteikumi Direktīvā 2014/65/ES ir darīti stingrāki. Jo īpaši Direktīvas 2014/65/ES 27. pantā ir paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām jāveic “visi pietiekamie pasākumi” (un ne vairs “visi pamatotie pasākumi”), lai rīkojumu izpildē gūtu labākos iespējamos rezultātus saviem klientiem. Turklāt tirgus dalībniekiem ir jāpublicē papildu informācija, un ieguldījumu brokeru sabiedrībām jo īpaši ir jāatklāj svarīgākās piecas vietas, kur tie izpilda klientu rīkojumus, kā arī šo rīkojumu izpildē panāktie rezultāti.

| (66) | ESMA ir apsvērusi, vai pārskatītie labākās izpildes noteikumi var novērst vismaz daļu no bažām, kas konstatētas attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem. Uzlabota pārredzamība saistībā ar rīkojumu izpildi palīdz klientiem labāk izprast no novērtēt sabiedrības izpildes prakses kvalitāti un tādējādi labāk novērtēt vispārējā tiem nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti. Turklāt uzlabota informācija par to, kā sabiedrības izpilde klientu rīkojumus, palīdz klientiem, uzraugot, vai sabiedrība ir veikusi visus pasākumus, kas pietiekami, lai nodrošinātu klientam labākos iespējamos rezultātus. Prasības saistībā ar labāko izpildi arī stiprina labākās izpildes standartu saistībā ar ārpusbiržas produktiem, paredzot, ka sabiedrībām, izpildot rīkojumus vai pieņemot lēmumus par ārpusbiržas produktu, tostarp individuālu produktu, tirdzniecību, ir jāpārbauda klientam piedāvātās cenas taisnīgums. Direktīvas 2014/65/ES prasības paredz tirgus datu apkopošanu, lai tos izmantotu šādu produktu cenas aplēšanai, ja iespējams, salīdzinot ar līdzīgiem vai salīdzināmiem produktiem. Tomēr labākās izpildes noteikumi paši par sevi nenovērš riskus, kas ir saistīti ar produkta īpatnībām, kas nav izpilde, kā arī šo produktu plašo tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(66)

ESMA ir apsvērusi, vai pārskatītie labākās izpildes noteikumi var novērst vismaz daļu no bažām, kas konstatētas attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem. Uzlabota pārredzamība saistībā ar rīkojumu izpildi palīdz klientiem labāk izprast no novērtēt sabiedrības izpildes prakses kvalitāti un tādējādi labāk novērtēt vispārējā tiem nodrošinātā pakalpojuma kvalitāti. Turklāt uzlabota informācija par to, kā sabiedrības izpilde klientu rīkojumus, palīdz klientiem, uzraugot, vai sabiedrība ir veikusi visus pasākumus, kas pietiekami, lai nodrošinātu klientam labākos iespējamos rezultātus. Prasības saistībā ar labāko izpildi arī stiprina labākās izpildes standartu saistībā ar ārpusbiržas produktiem, paredzot, ka sabiedrībām, izpildot rīkojumus vai pieņemot lēmumus par ārpusbiržas produktu, tostarp individuālu produktu, tirdzniecību, ir jāpārbauda klientam piedāvātās cenas taisnīgums. Direktīvas 2014/65/ES prasības paredz tirgus datu apkopošanu, lai tos izmantotu šādu produktu cenas aplēšanai, ja iespējams, salīdzinot ar līdzīgiem vai salīdzināmiem produktiem. Tomēr labākās izpildes noteikumi paši par sevi nenovērš riskus, kas ir saistīti ar produkta īpatnībām, kas nav izpilde, kā arī šo produktu plašo tirdzniecību, izplatīšanu un pārdošanu privātajiem klientiem.

ESMA

CFD

| (67) | Attiecībā uz šīm būtībā līdzīgajām spēkā esošajām normatīvajām prasībām ESMA vairākkārt ir norādījusi uz iepriekš aprakstītajiem riskiem ieguldītāju brīdinājumos, jautājumos un atbildēs (J&A) (77) un atzinumā par “FITD piemērošanas praksi sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus”. ESMA ir veikusi arī uzraudzības konverģences darbu, piedaloties inter alia kopīgā grupā un CFD darba grupā. Neskatoties uz to, ka ESMA ir plaši izmantojusi tās rīcībā esošos nesaistošos instrumentus, lai nodrošinātu atbilstīgu un efektīvu piemērojamo spēkā esošo normatīvo prasību piemērošanu, bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību joprojām pastāv. Tas izceļ apstākli, ka šajā sadaļā aprakstīto iemeslu dēļ šīs prasības nenovērš konstatētās bažas. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz šīm būtībā līdzīgajām spēkā esošajām normatīvajām prasībām ESMA vairākkārt ir norādījusi uz iepriekš aprakstītajiem riskiem ieguldītāju brīdinājumos, jautājumos un atbildēs (J&A) (77) un atzinumā par “FITD piemērošanas praksi sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus”. ESMA ir veikusi arī uzraudzības konverģences darbu, piedaloties inter alia kopīgā grupā un CFD darba grupā. Neskatoties uz to, ka ESMA ir plaši izmantojusi tās rīcībā esošos nesaistošos instrumentus, lai nodrošinātu atbilstīgu un efektīvu piemērojamo spēkā esošo normatīvo prasību piemērošanu, bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību joprojām pastāv. Tas izceļ apstākli, ka šajā sadaļā aprakstīto iemeslu dēļ šīs prasības nenovērš konstatētās bažas.

ESMA

77

ESMA

inter alia

CFD

ESMA

| (68) | ESMA ir aplūkojusi Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā paredzēto produktu pārvaldības noteikumu iespējamo ietekmi. Šie noteikumi paredz, ka produktu sniedzējiem, kas izstrādā finanšu instrumentus (tādējādi ietverot CFD) pārdošanai klientiem, ir jānodrošina, ka minētie produkti tiek izstrādāti tā, lai apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības; ka produktu izplatīšanas stratēģija atbilst konkrētajam mērķtirgum; un ka produktu sniedzējs veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū un periodiski izvērtē produkta mērķtirgu un šā produkta ienesīgumu. CFD produktu sniedzēji saprot finanšu instrumentus, kurus tie piedāvā vai iesaka, novērtē finanšu instrumenta atbilstību to klientu vajadzībām, kuriem tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī galaklientu konkrēto mērķtirgu, un nodrošina, lai finanšu instrumentus piedāvātu vai ieteiktu tikai tad, ja tas atbilst klienta interesēm. Turklāt CFD produktu sniedzēji, kas izplatītu citu izstrādātu finanšu instrumentu, izveido attiecīgu kārtību, kā iegūt un novērtēt attiecīgo informāciju par produkta apstiprināšanas procesu, cita starpā par apzināto piedāvātā vai ieteiktā produkta mērķtirgu un produkta īpatnībām. CFD sniedzēji, kas izplata finanšu instrumentus, kurus izveidojuši tādi produktu sniedzēji, uz kuriem neattiecas Direktīvā 2014/65/ES noteiktās produktu pārvaldības prasības, vai trešo valstu produktu sniedzēji, arī ievieš attiecīgu kārtību, kā iegūt pietiekamu informāciju par šiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(68)

ESMA ir aplūkojusi Direktīvas 2014/65/ES 16. panta 3. punktā un 24. panta 2. punktā paredzēto produktu pārvaldības noteikumu iespējamo ietekmi. Šie noteikumi paredz, ka produktu sniedzējiem, kas izstrādā finanšu instrumentus (tādējādi ietverot CFD) pārdošanai klientiem, ir jānodrošina, ka minētie produkti tiek izstrādāti tā, lai apmierinātu konkrētā mērķtirgus attiecīgās klientu kategorijas galaklientu vajadzības; ka produktu izplatīšanas stratēģija atbilst konkrētajam mērķtirgum; un ka produktu sniedzējs veic saprātīgus pasākumus, garantējot finanšu instrumentu izplatīšanu konkrētā mērķtirgū un periodiski izvērtē produkta mērķtirgu un šā produkta ienesīgumu. CFD produktu sniedzēji saprot finanšu instrumentus, kurus tie piedāvā vai iesaka, novērtē finanšu instrumenta atbilstību to klientu vajadzībām, kuriem tie sniedz ieguldījumu pakalpojumus, ņemot vērā arī galaklientu konkrēto mērķtirgu, un nodrošina, lai finanšu instrumentus piedāvātu vai ieteiktu tikai tad, ja tas atbilst klienta interesēm. Turklāt CFD produktu sniedzēji, kas izplatītu citu izstrādātu finanšu instrumentu, izveido attiecīgu kārtību, kā iegūt un novērtēt attiecīgo informāciju par produkta apstiprināšanas procesu, cita starpā par apzināto piedāvātā vai ieteiktā produkta mērķtirgu un produkta īpatnībām. CFD sniedzēji, kas izplata finanšu instrumentus, kurus izveidojuši tādi produktu sniedzēji, uz kuriem neattiecas Direktīvā 2014/65/ES noteiktās produktu pārvaldības prasības, vai trešo valstu produktu sniedzēji, arī ievieš attiecīgu kārtību, kā iegūt pietiekamu informāciju par šiem finanšu instrumentiem.

ESMA

CFD

CFD

CFD

CFD

| (69) | ESMA atzīmē, ka ar Direktīvu 2014/65/ES Savienības tiesību aktos produktu pārvaldības prasības tiek ieviestas pirmo reizi. ESMA2017. gada 2. jūnijā publicēja “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (78), kurās veidotājiem un izstrādātājiem ir sniegti norādījumi mērķtirgus novērtēšanai. |
| --- | --- |

(69)

ESMA atzīmē, ka ar Direktīvu 2014/65/ES Savienības tiesību aktos produktu pārvaldības prasības tiek ieviestas pirmo reizi. ESMA2017. gada 2. jūnijā publicēja “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (78), kurās veidotājiem un izstrādātājiem ir sniegti norādījumi mērķtirgus novērtēšanai.

ESMA

ESMA

78

| (70) | Lai gan šīs prasības varētu sašaurināt to klientu loku (mērķtirgu), kuriem CFD būtu piemēroti un kuriem tos varētu izplatīt, tās nenovērš šajā lēmumā aprakstītos galvenos riskus, kas saistīti ar produkta iezīmēm (piemēram, augsts sviras finansējuma līmenis) vai saistīto praksi (piemēram, papildu maksājumu saistību atļaušana vai papildatlīdzību piedāvāšana). Tās arī konkrēti neierobežo produktu ar iepriekšminētajām iezīmēm izplatīšanu plaša patēriņa tirgū. Turpretī klientiem radītais kaitējums apliecina, ka CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana nav piemērota privāto klientu tirgum, ja vien šiem darījumiem nenosaka zināmus ierobežojumus, kurus produktu pārvaldības prasības konkrēti neprecizē. Kad, atbildot uz aicinājumu sniegt atsauksmes, respondenti taisnīgi paziņo, ka produktu pārvaldības prasības ir svarīgs aspekts mērķtirgus noteikšanā un izplatīšanas stratēģijas saskaņošanā ar šo mērķtirgu, no dažu produktu sniedzēju atbildēm uz aicinājumu sniegt atsauksmes skaidrs ir arī tas, ka tie uzskata, ka CFD ar augstiem sviras finansējuma ierobežojumiem (piemēram, 100:1 (79)), pat tad, ja ir piemērojamas produktu pārvaldības prasības, ir privātajiem klientiem piemērots produkts (viņi secina, ka šīs konkrētā sviras finansējuma CFD mērķtirgus ir plaša patēriņa tirgus). Vairākas sabiedrības pēc Direktīvas 2014/65/ES un tajā noteikto produktu pārvaldības prasību īstenošanas CFD ar šādu augstu sviras finansējuma līmeni joprojām tirgo plaša patēriņa tirgū (vērtējot tikai atbilstību). ESMA un VKI nepiekrīt šādai pieejai. Tas parāda, ka produktu pārvaldības prasības individuāliem pakalpojumu sniedzējiem joprojām sniedz zināmu rīcības brīvības rezervi to produktu īpašību noteikšanā, kurus tie plāno piedāvāt saviem klientiem. Tādējādi ieguldītāju aizsardzībai joprojām nepastāv kopējs minimālais līmenis visā Savienībā. |
| --- | --- |

(70)

Lai gan šīs prasības varētu sašaurināt to klientu loku (mērķtirgu), kuriem CFD būtu piemēroti un kuriem tos varētu izplatīt, tās nenovērš šajā lēmumā aprakstītos galvenos riskus, kas saistīti ar produkta iezīmēm (piemēram, augsts sviras finansējuma līmenis) vai saistīto praksi (piemēram, papildu maksājumu saistību atļaušana vai papildatlīdzību piedāvāšana). Tās arī konkrēti neierobežo produktu ar iepriekšminētajām iezīmēm izplatīšanu plaša patēriņa tirgū. Turpretī klientiem radītais kaitējums apliecina, ka CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana nav piemērota privāto klientu tirgum, ja vien šiem darījumiem nenosaka zināmus ierobežojumus, kurus produktu pārvaldības prasības konkrēti neprecizē. Kad, atbildot uz aicinājumu sniegt atsauksmes, respondenti taisnīgi paziņo, ka produktu pārvaldības prasības ir svarīgs aspekts mērķtirgus noteikšanā un izplatīšanas stratēģijas saskaņošanā ar šo mērķtirgu, no dažu produktu sniedzēju atbildēm uz aicinājumu sniegt atsauksmes skaidrs ir arī tas, ka tie uzskata, ka CFD ar augstiem sviras finansējuma ierobežojumiem (piemēram, 100:1 (79)), pat tad, ja ir piemērojamas produktu pārvaldības prasības, ir privātajiem klientiem piemērots produkts (viņi secina, ka šīs konkrētā sviras finansējuma CFD mērķtirgus ir plaša patēriņa tirgus). Vairākas sabiedrības pēc Direktīvas 2014/65/ES un tajā noteikto produktu pārvaldības prasību īstenošanas CFD ar šādu augstu sviras finansējuma līmeni joprojām tirgo plaša patēriņa tirgū (vērtējot tikai atbilstību). ESMA un VKI nepiekrīt šādai pieejai. Tas parāda, ka produktu pārvaldības prasības individuāliem pakalpojumu sniedzējiem joprojām sniedz zināmu rīcības brīvības rezervi to produktu īpašību noteikšanā, kurus tie plāno piedāvāt saviem klientiem. Tādējādi ieguldītāju aizsardzībai joprojām nepastāv kopējs minimālais līmenis visā Savienībā.

CFD

CFD

CFD

79

CFD

CFD

ESMA

| (71) | Neskatoties uz šo normatīvo prasību esamību, fakti liecina, ka privātie klienti turpina un turpinās zaudēt naudu darījumos ar CFD. Tāpēc šis pasākums ir vajadzīgs apdraudējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(71)

Neskatoties uz šo normatīvo prasību esamību, fakti liecina, ka privātie klienti turpina un turpinās zaudēt naudu darījumos ar CFD. Tāpēc šis pasākums ir vajadzīgs apdraudējuma novēršanai.

CFD

4.   KOMPETENTĀS IESTĀDES NAV RĪKOJUŠĀS, LAI NOVĒRSTU DRAUDUS, VAI ARĪ VEIKTIE PASĀKUMI PIENĀCĪGI NENOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

KOMPETENTĀS IESTĀDES NAV RĪKOJUŠĀS, LAI NOVĒRSTU DRAUDUS, VAI ARĪ VEIKTIE PASĀKUMI PIENĀCĪGI NENOVĒRŠ APDRAUDĒJUMU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS)

| (72) | Viens no iemesliem, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu. |
| --- | --- |

(72)

Viens no iemesliem, kāpēc ESMA šā lēmuma ietvaros ir pieņēmusi ierobežojumu, ir apstāklis, ka kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu apdraudējumu, vai veiktie pasākumi pienācīgi nenovērš šo apdraudējumu.

ESMA

| (73) | Ar ieguldītāju aizsardzību saistīto šajā lēmumā aprakstīto bažu rezultātā dažas VKI ir organizējušas apspriedes par šo jautājumu vai veikušas valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem:






  i) | kopš 2016. gada augusta Beļģijas Finanšu pakalpojumu un tirgu iestāde (BE-FSMA), Beļģijas VKI, ir ieviesusi aizliegumu komercializēt privātajiem klientiem noteiktus ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu līgumus (tostarp CFD). Turklāt FSMA ir aizliegusi vairākas agresīvas vai neatbilstīgas izplatīšanas metodes, piemēram, reklāmas pa tālruni, izmantojot ārējo pakalpojumu zvanu centrus, neatbilstīgas atlīdzības formas un fiktīvas dāvanas vai papildatlīdzības (80); |
| --- | --- | --- |

(73)

Ar ieguldītāju aizsardzību saistīto šajā lēmumā aprakstīto bažu rezultātā dažas VKI ir organizējušas apspriedes par šo jautājumu vai veikušas valsts līmeņa pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem:

CFD

i)

kopš 2016. gada augusta Beļģijas Finanšu pakalpojumu un tirgu iestāde (BE-FSMA), Beļģijas VKI, ir ieviesusi aizliegumu komercializēt privātajiem klientiem noteiktus ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu līgumus (tostarp CFD). Turklāt FSMA ir aizliegusi vairākas agresīvas vai neatbilstīgas izplatīšanas metodes, piemēram, reklāmas pa tālruni, izmantojot ārējo pakalpojumu zvanu centrus, neatbilstīgas atlīdzības formas un fiktīvas dāvanas vai papildatlīdzības (80);

BE-FSMA

CFD

FSMA

80

| ii) | Kopš 2016. gada novembra CY-CySEC ir noteikusi CFD sniedzējiem prasību izstrādāt sviras finansējuma līmeņu politiku un privātajiem klientiem piemērot sviras finansējuma ierobežojumus, kas nepārsniedz 50:1, ja klientam ar attiecīgām zināšanām un pieredzi nav nepieciešams augstāks sviras finansējuma līmenis (81). CY-CySEC arī izvirza prasību produktu sniedzējiem, lai katram CFD kontam būtu aizsardzība pret negatīvu bilanci. Turklāt kopš 2017. gada marta vidus ir ieviests papildatlīdzību veicināšanas aizliegums (82); |
| --- | --- |

ii)

Kopš 2016. gada novembra CY-CySEC ir noteikusi CFD sniedzējiem prasību izstrādāt sviras finansējuma līmeņu politiku un privātajiem klientiem piemērot sviras finansējuma ierobežojumus, kas nepārsniedz 50:1, ja klientam ar attiecīgām zināšanām un pieredzi nav nepieciešams augstāks sviras finansējuma līmenis (81). CY-CySEC arī izvirza prasību produktu sniedzējiem, lai katram CFD kontam būtu aizsardzība pret negatīvu bilanci. Turklāt kopš 2017. gada marta vidus ir ieviests papildatlīdzību veicināšanas aizliegums (82);

CY-CySEC

CFD

81

CY-CySEC

CFD

82

| iii) | kopš 2016. gada decembra Francijas tiesību aktos ir noteikts aizliegums ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju tirdzniecības paziņojumiem privātpersonām attiecībā uz CFD, kuri neierobežo klienta zaudējumus katrā pozīcijā (83); |
| --- | --- |

iii)

kopš 2016. gada decembra Francijas tiesību aktos ir noteikts aizliegums ieguldījumu pakalpojumu sniedzēju tirdzniecības paziņojumiem privātpersonām attiecībā uz CFD, kuri neierobežo klienta zaudējumus katrā pozīcijā (83);

CFD

83

| iv) | kopš 2015. gada jūlija PL-KNF ir noteikusi prasību, ka CFD produktu sniedzējiem attiecībā uz privāto klientu CFD jābūt sviras finansējuma ierobežojumam, kas nav augstāks par 100:1 (84). Polijas Finanšu ministrija 2017. gada jūlijā publicēja projektu par izmaiņām Finanšu instrumentu tirdzniecības aktā, lai visām aktīvu kategorijām un finanšu instrumentiem, kurus tirgo privātie klienti bez centrālā darījuma partnera (CCP) norēķiniem, noteiktu maksimālo sviras finansējuma līmeni 25:1 (85). Pēc projekta plašas sabiedriskās apspriešanas, kas notika no 2017. gada jūlija līdz 2017. gada novembrim, Polijas Finanšu ministrija 2017. gada 13. decembrī paziņoja par projekta koriģēšanu ar tai sekojošu sabiedrisko apspriešanu no 2017. gada 13. līdz 22. decembrim. Jaunais projekts ieviesīs divus dažādus maksimālos sviras finansējuma ierobežojumus: 100:1 pieredzējušiem privātajiem klientiem (tiem, kuri veikuši vismaz 40 darījumus 24 mēnešos pirms dienas, kurā tiek uzsākts jauns darījums, par kuru tiek noteikts sviras finansējuma ierobežojums) un 50:1 nepieredzējušiem privātajiem klientiem (86); |
| --- | --- |

iv)

kopš 2015. gada jūlija PL-KNF ir noteikusi prasību, ka CFD produktu sniedzējiem attiecībā uz privāto klientu CFD jābūt sviras finansējuma ierobežojumam, kas nav augstāks par 100:1 (84). Polijas Finanšu ministrija 2017. gada jūlijā publicēja projektu par izmaiņām Finanšu instrumentu tirdzniecības aktā, lai visām aktīvu kategorijām un finanšu instrumentiem, kurus tirgo privātie klienti bez centrālā darījuma partnera (CCP) norēķiniem, noteiktu maksimālo sviras finansējuma līmeni 25:1 (85). Pēc projekta plašas sabiedriskās apspriešanas, kas notika no 2017. gada jūlija līdz 2017. gada novembrim, Polijas Finanšu ministrija 2017. gada 13. decembrī paziņoja par projekta koriģēšanu ar tai sekojošu sabiedrisko apspriešanu no 2017. gada 13. līdz 22. decembrim. Jaunais projekts ieviesīs divus dažādus maksimālos sviras finansējuma ierobežojumus: 100:1 pieredzējušiem privātajiem klientiem (tiem, kuri veikuši vismaz 40 darījumus 24 mēnešos pirms dienas, kurā tiek uzsākts jauns darījums, par kuru tiek noteikts sviras finansējuma ierobežojums) un 50:1 nepieredzējušiem privātajiem klientiem (86);

PL-KNF

CFD

CFD

84

CCP

85

86

| v) | Maltas Finanšu pakalpojumu iestāde (MT-MFSA), Maltas VKI, kopš 2017. gada oktobra ir ieviesusi tiešsaistes valūtas tirgus politiku, ar kuru saskaņā CFD, pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu un citu sarežģītu spekulatīvu produktu sniedzējiem ir jānosaka šādi sviras finansējuma ierobežojumi: 50:1 privātajiem klientiem un 100:1 privātajiem klientiem, kuri izvēlas, lai tos uzskata par profesionāliem klientiem (87); |
| --- | --- |

v)

Maltas Finanšu pakalpojumu iestāde (MT-MFSA), Maltas VKI, kopš 2017. gada oktobra ir ieviesusi tiešsaistes valūtas tirgus politiku, ar kuru saskaņā CFD, pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu un citu sarežģītu spekulatīvu produktu sniedzējiem ir jānosaka šādi sviras finansējuma ierobežojumi: 50:1 privātajiem klientiem un 100:1 privātajiem klientiem, kuri izvēlas, lai tos uzskata par profesionāliem klientiem (87);

MT-MFSA

CFD

87

| vi) | Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) 2017. gada maijā aizliedza tādu CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, kuros nav izslēgtas papildu maksājumu saistības (88); |
| --- | --- |

vi)

Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) 2017. gada maijā aizliedza tādu CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, kuros nav izslēgtas papildu maksājumu saistības (88);

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

DE-BaFin

CFD

88

| vii) | ES-CNMV 2017. gada martā pieprasīja vienībām, kuras privātajiem klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Spānijā, tirgo CFD vai valūtas tirgus produktus, izmantojot vairāk nekā desmitkārtēju sviras finansējuma līmeni, vai binārās opcijas, skaidri informēt šādus klientus, ka ES-CNMV uzskata, ka šo produktu sarežģītības un riska līmeņa dēļ to iegāde nav piemērota privātajiem klientiem. Šīm vienībām ir arī pieprasīts nodrošināt, lai klienti, iegādājoties šādus produktus, tiktu informēti par izmaksām, kuras klientiem būtu jāuzņemas, ja tie nolemtu slēgt savu pozīciju, un CFD un valūtas tirgus produktu gadījumā, – lai klienti tiktu brīdināti, ka sviras finansējuma dēļ to zaudējumi var pārsniegt summu, kas sākotnēji samaksāta, pērkot attiecīgo produktu. Turklāt šīm struktūrām no klienta ir jāsaņem rakstisks vai ierakstīts mutisks paziņojums, kas tām ļauj pierādīt, ka klients apzinās, ka produkts, ko tas gatavojas iegādāties, ir īpaši sarežģīts un ka ES-CNMV to uzskata par privātam klientam nepiemērotu. Turklāt reklāmas materiālos, kurus izmanto vienības, uz kurām attiecas minētie ES-CNMV pasākumi, un kuru izmantošanas mērķis ir veicināt minētos produktus, vienmēr jābūt iekļautam brīdinājumam par to, ka ir grūti izprast šos produktus, un faktam, ka ES-CNMV uzskata, ka šie produkti sarežģītības un riska līmeņa dēļ nav piemēroti privātajiem klientiem. ES-CNMV arī lūdza, lai CY-CySEC un UK-FCA informē CFD sniedzējus par šīm prasībām, mudinot produktu sniedzējus, kas sniedz šo produktu pakalpojumus Spānijā, iekļaut tādu pašu brīdinājumu (89); |
| --- | --- |

vii)

ES-CNMV 2017. gada martā pieprasīja vienībām, kuras privātajiem klientiem, kas veic uzņēmējdarbību Spānijā, tirgo CFD vai valūtas tirgus produktus, izmantojot vairāk nekā desmitkārtēju sviras finansējuma līmeni, vai binārās opcijas, skaidri informēt šādus klientus, ka ES-CNMV uzskata, ka šo produktu sarežģītības un riska līmeņa dēļ to iegāde nav piemērota privātajiem klientiem. Šīm vienībām ir arī pieprasīts nodrošināt, lai klienti, iegādājoties šādus produktus, tiktu informēti par izmaksām, kuras klientiem būtu jāuzņemas, ja tie nolemtu slēgt savu pozīciju, un CFD un valūtas tirgus produktu gadījumā, – lai klienti tiktu brīdināti, ka sviras finansējuma dēļ to zaudējumi var pārsniegt summu, kas sākotnēji samaksāta, pērkot attiecīgo produktu. Turklāt šīm struktūrām no klienta ir jāsaņem rakstisks vai ierakstīts mutisks paziņojums, kas tām ļauj pierādīt, ka klients apzinās, ka produkts, ko tas gatavojas iegādāties, ir īpaši sarežģīts un ka ES-CNMV to uzskata par privātam klientam nepiemērotu. Turklāt reklāmas materiālos, kurus izmanto vienības, uz kurām attiecas minētie ES-CNMV pasākumi, un kuru izmantošanas mērķis ir veicināt minētos produktus, vienmēr jābūt iekļautam brīdinājumam par to, ka ir grūti izprast šos produktus, un faktam, ka ES-CNMV uzskata, ka šie produkti sarežģītības un riska līmeņa dēļ nav piemēroti privātajiem klientiem. ES-CNMV arī lūdza, lai CY-CySEC un UK-FCA informē CFD sniedzējus par šīm prasībām, mudinot produktu sniedzējus, kas sniedz šo produktu pakalpojumus Spānijā, iekļaut tādu pašu brīdinājumu (89);

ES-CNMV

CFD

ES-CNMV

CFD

ES-CNMV

ES-CNMV

ES-CNMV

ES-CNMV

CY-CySEC

UK-FCA

CFD

89

| viii) | 2017. gada 6. martāIE-CBI izdeva apspriešanās dokumentu, kurā tā aicināja paust viedokļus par divām galvenajām iespējām: i) aizliegumu pārdot vai izplatīt CFD privātajiem klientiem vai ii) pastiprinātu ieguldītāju aizsardzības pasākumu īstenošanu, ietverot sviras finansējuma ierobežojumus un prasību, ka privātie klienti nevar zaudēt vairāk par summu, ko tie noguldījuši attiecībā uz konkrēto pozīciju (90); |
| --- | --- |

viii)

2017. gada 6. martāIE-CBI izdeva apspriešanās dokumentu, kurā tā aicināja paust viedokļus par divām galvenajām iespējām: i) aizliegumu pārdot vai izplatīt CFD privātajiem klientiem vai ii) pastiprinātu ieguldītāju aizsardzības pasākumu īstenošanu, ietverot sviras finansējuma ierobežojumus un prasību, ka privātie klienti nevar zaudēt vairāk par summu, ko tie noguldījuši attiecībā uz konkrēto pozīciju (90);

IE-CBI

CFD

90

| ix) | Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) 2017. gada 10. maijā izdeva apkārtrakstu par ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu (ietverot valūtas tirgus produktus, CFD un binārās opcijas) ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas (91); un |
| --- | --- |

ix)

Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC) 2017. gada 10. maijā izdeva apkārtrakstu par ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu (ietverot valūtas tirgus produktus, CFD un binārās opcijas) ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, izmantojot elektroniskās tirdzniecības platformas (91); un

Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς

EL-HCMC

CFD

91

| x) | PT-CMVM 2018. gada februārī izdeva apkārtrakstu, kurā paziņots, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības atturas sniegt tirdzniecības pakalpojumus attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kas saistīti ar kriptovalūtām, ja tās nespēj nodrošināt visu to pienākumu atbilstīgu izpildi, kas attiecas uz klienta informēšanu par šo produktu īpašībām. |
| --- | --- |

x)

PT-CMVM 2018. gada februārī izdeva apkārtrakstu, kurā paziņots, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības atturas sniegt tirdzniecības pakalpojumus attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kas saistīti ar kriptovalūtām, ja tās nespēj nodrošināt visu to pienākumu atbilstīgu izpildi, kas attiecas uz klienta informēšanu par šo produktu īpašībām.

PT-CMVM

| (74) | Turklāt jāmin, ka Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) 2018. gada 26. februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā attiecībā uz CFD tika inter alia ierosināti pasākumi, kas ir līdzīgi ESMA aicinājumā sniegt atsauksmes ierosinātajiem pasākumiem. Apspriešanās posms ir no 2018. gada 26. februāra līdz 2018. gada 26. martam (92). |
| --- | --- |

(74)

Turklāt jāmin, ka Norvēģijas VKI Finanstilsynet (NO-Finanstilsynet) 2018. gada 26. februārī publicēja apspriešanās dokumentu, kurā attiecībā uz CFD tika inter alia ierosināti pasākumi, kas ir līdzīgi ESMA aicinājumā sniegt atsauksmes ierosinātajiem pasākumiem. Apspriešanās posms ir no 2018. gada 26. februāra līdz 2018. gada 26. martam (92).

Finanstilsynet

NO-Finanstilsynet

CFD

inter alia

ESMA

92

| (75) | Citas VKI ir brīdinājušas privātos klientus saistībā ar CFD. Jo īpaši:






  i) | AT-FMA 2016. gada decembrī izdeva brīdinājumu par riskiem, kas saistīti ar CFD, pārnesamiem valūtas tirdzniecības līgumiem un binārajām opcijām; |
| --- | --- | --- |

(75)

Citas VKI ir brīdinājušas privātos klientus saistībā ar CFD. Jo īpaši:

CFD

i)

AT-FMA 2016. gada decembrī izdeva brīdinājumu par riskiem, kas saistīti ar CFD, pārnesamiem valūtas tirdzniecības līgumiem un binārajām opcijām;

AT-FMA

CFD

| ii) | IT-CONSOB 2017. gada februārī izdeva īpašu paziņojumu, lai brīdinātu Itālijas privātos klientus par riskiem, kas saistīti ar CFD (93); un |
| --- | --- |

ii)

IT-CONSOB 2017. gada februārī izdeva īpašu paziņojumu, lai brīdinātu Itālijas privātos klientus par riskiem, kas saistīti ar CFD (93); un

IT-CONSOB

CFD

93

| iii) | UK-FCA 2017. gada novembrī izdeva brīdinājumu par riskiem, kas saistīti ar kriptovalūtu CFD (94). |
| --- | --- |

iii)

UK-FCA 2017. gada novembrī izdeva brīdinājumu par riskiem, kas saistīti ar kriptovalūtu CFD (94).

UK-FCA

CFD

94

| (76) | Turklāt NO- Finanstilsynet pēc pārbaudes uz vietas ir atcēlusi kādam CFD sniedzējam piešķirto atļauju. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt NO- Finanstilsynet pēc pārbaudes uz vietas ir atcēlusi kādam CFD sniedzējam piešķirto atļauju.

NO- Finanstilsynet

CFD

| (77) | Kā liecina iepriekš minētie fakti, no 28 dalībvalstīm 13 dalībvalstu VKI ir veikušas vai apsvērušas noteiktus pasākumus, lai novērstu tās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem. Šie pasākumi būtiski atšķiras un ietver inter alia aizliegumu par CFD komercializāciju privātajiem klientiem, noteiktu sviras finansējuma ierobežojumu ieviešanu, tirdzniecības ierobežojumus un prasību nodrošināt aizsardzību pret negatīvu bilanci. Tomēr, lai gan šiem pasākumiem ir bijusi zināma ietekme, joprojām pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(77)

Kā liecina iepriekš minētie fakti, no 28 dalībvalstīm 13 dalībvalstu VKI ir veikušas vai apsvērušas noteiktus pasākumus, lai novērstu tās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem. Šie pasākumi būtiski atšķiras un ietver inter alia aizliegumu par CFD komercializāciju privātajiem klientiem, noteiktu sviras finansējuma ierobežojumu ieviešanu, tirdzniecības ierobežojumus un prasību nodrošināt aizsardzību pret negatīvu bilanci. Tomēr, lai gan šiem pasākumiem ir bijusi zināma ietekme, joprojām pastāv būtiskas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību.

CFD

inter alia

CFD

| (78) | Piemēram, Francijā, kur tika pieņemti vieni no stingrākajiem pasākumiem Savienībā, FR-AMF apstiprina, ka tai joprojām ir bažas saistībā ar šo produktu īpašībām un šo produktu piedāvājuma turpināšanu attiecībā uz privātiem klientiem. Piemēram, lai gan FR-AMF 2017. gadā ir reģistrējusi sūdzību skaita samazinājumu, tā joprojām konstatē, ka ievērojams skaits (33 %) (95) sūdzību attiecas uz šiem produktiem, salīdzinot ar sūdzību kopējo skaitu, ko iestāde saņem attiecībā uz citiem ieguldījumu produktiem un pakalpojumiem. Polijā 2015. gada jūlijā pieņemtie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai novērstu bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Kā iepriekš minēts, PL-KNF 2018. gada pirmajā ceturksnī veiktajā pētījumā tika konstatēts, ka 79,69 % klientu 2017. gadā bija zaudējuši naudu, un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija palielinājušies. |
| --- | --- |

(78)

Piemēram, Francijā, kur tika pieņemti vieni no stingrākajiem pasākumiem Savienībā, FR-AMF apstiprina, ka tai joprojām ir bažas saistībā ar šo produktu īpašībām un šo produktu piedāvājuma turpināšanu attiecībā uz privātiem klientiem. Piemēram, lai gan FR-AMF 2017. gadā ir reģistrējusi sūdzību skaita samazinājumu, tā joprojām konstatē, ka ievērojams skaits (33 %) (95) sūdzību attiecas uz šiem produktiem, salīdzinot ar sūdzību kopējo skaitu, ko iestāde saņem attiecībā uz citiem ieguldījumu produktiem un pakalpojumiem. Polijā 2015. gada jūlijā pieņemtie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai novērstu bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Kā iepriekš minēts, PL-KNF 2018. gada pirmajā ceturksnī veiktajā pētījumā tika konstatēts, ka 79,69 % klientu 2017. gadā bija zaudējuši naudu, un vidējie zaudējumi uz vienu klientu bija palielinājušies.

FR-AMF

FR-AMF

95

PL-KNF

| (79) | Savukārt Beļģijā BE-FSMA ir apmierināta ar savu veikto pasākumu rezultātu; tomēr BE-FSMA ieviesa aizliegumu komercializēt CFD attiecībā uz privātajiem klientiem, un tāpēc Beļģijā šo produktu piedāvāšana privātajiem klientiem vairs nav likumīga. |
| --- | --- |

(79)

Savukārt Beļģijā BE-FSMA ir apmierināta ar savu veikto pasākumu rezultātu; tomēr BE-FSMA ieviesa aizliegumu komercializēt CFD attiecībā uz privātajiem klientiem, un tāpēc Beļģijā šo produktu piedāvāšana privātajiem klientiem vairs nav likumīga.

BE-FSMA

BE-FSMA

CFD

| (80) | ESMA rīcībā nav pierādījumu tam, ka šajā posmā ir nepieciešams aizliegt, nevis ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem Savienības līmenī. Tomēr, ņemot vērā, ka līdz šim veiktajos valstu pasākumos piemērotie atsevišķie ierobežojumi, kas ietvēra tikai dažus no šajā pasākumā iekļautajiem elementiem (piemēram, konkrētus sviras finansējuma ierobežojumus vai tirdzniecības ierobežojumus), izrādījās nepietiekami, lai atrisinātu konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata, ka katra no šā lēmuma prasībām ir jānosaka kā dokumentu kopums ar mērķi panākt privāto klientu minimālo aizsardzības līmeni visā Savienībā. |
| --- | --- |

(80)

ESMA rīcībā nav pierādījumu tam, ka šajā posmā ir nepieciešams aizliegt, nevis ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem Savienības līmenī. Tomēr, ņemot vērā, ka līdz šim veiktajos valstu pasākumos piemērotie atsevišķie ierobežojumi, kas ietvēra tikai dažus no šajā pasākumā iekļautajiem elementiem (piemēram, konkrētus sviras finansējuma ierobežojumus vai tirdzniecības ierobežojumus), izrādījās nepietiekami, lai atrisinātu konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata, ka katra no šā lēmuma prasībām ir jānosaka kā dokumentu kopums ar mērķi panākt privāto klientu minimālo aizsardzības līmeni visā Savienībā.

ESMA

CFD

ESMA

| (81) | Turklāt CFD parasti tiek tirgoti, izplatīti vai pārdoti, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības kontus. Tādēļ, ja CFD sniedzēji darbojas citās dalībvalstīs, valsts līmeņa aizliegums vai ierobežojums nav pietiekams, lai aizsargātu privātos klientus dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā tiek piemērots konkrētais aizliegums vai ierobežojums. Kā liecina UK-FCA un CY-CySEC (96) apkopotie dati, CFD sniedzēji, darbojoties tiešsaistē, ir spējuši viegli un ātri piesaistīt jaunus klientus visā Savienībā. Kā papildu piemērs, kas apstiprina šīs jomas uzņēmējdarbības pastāvīgo ES dimensiju, jāmin tas, ka IT-CONSOB ziņoja ESMA, ka visas sūdzības, ko tā no 2017. gada septembra līdz 2018. gada februārim bija saņēmusi par CFD un binārajām opcijām, pilnībā attiecās uz piecu dažādu dalībvalstu CFD sniedzējiem, kuri darbojas Itālijā, pamatojoties uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas vai darbību veikšanas brīvību vai tiesībām izveidot filiāli citās dalībvalstīs (97). |
| --- | --- |

(81)

Turklāt CFD parasti tiek tirgoti, izplatīti vai pārdoti, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības kontus. Tādēļ, ja CFD sniedzēji darbojas citās dalībvalstīs, valsts līmeņa aizliegums vai ierobežojums nav pietiekams, lai aizsargātu privātos klientus dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kurā tiek piemērots konkrētais aizliegums vai ierobežojums. Kā liecina UK-FCA un CY-CySEC (96) apkopotie dati, CFD sniedzēji, darbojoties tiešsaistē, ir spējuši viegli un ātri piesaistīt jaunus klientus visā Savienībā. Kā papildu piemērs, kas apstiprina šīs jomas uzņēmējdarbības pastāvīgo ES dimensiju, jāmin tas, ka IT-CONSOB ziņoja ESMA, ka visas sūdzības, ko tā no 2017. gada septembra līdz 2018. gada februārim bija saņēmusi par CFD un binārajām opcijām, pilnībā attiecās uz piecu dažādu dalībvalstu CFD sniedzējiem, kuri darbojas Itālijā, pamatojoties uz ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas vai darbību veikšanas brīvību vai tiesībām izveidot filiāli citās dalībvalstīs (97).

CFD

CFD

UK-FCA

CY-CySEC

96

CFD

IT-CONSOB

ESMA

CFD

CFD

97

| (82) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai valsts pasākumi būtu efektīvi attiecībā uz privātajiem patērētājiem visā Savienībā, VKI visās dalībvalstīs būtu jāveic darbība, kuras mērķis ir īsā laika periodā ieviest kopīgu minimālo patērētāju aizsardzības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Tā kā tas nav noticis un, ņemot vērā to, ka ir steidzami jārisina konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata, ka tai jāizmanto savas produktu intervences pagaidu pilnvaras. Pašreizējais sadrumstalotais satvars privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic ieguldījumu vienādos sarežģītos produktos, ko dažkārt nodrošina vieni un tie paši pārdevēji, nesniedz nekādu aizsardzību vai atšķirīga līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai valsts pasākumi būtu efektīvi attiecībā uz privātajiem patērētājiem visā Savienībā, VKI visās dalībvalstīs būtu jāveic darbība, kuras mērķis ir īsā laika periodā ieviest kopīgu minimālo patērētāju aizsardzības līmeni, kā paredzēts šajā lēmumā. Tā kā tas nav noticis un, ņemot vērā to, ka ir steidzami jārisina konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata, ka tai jāizmanto savas produktu intervences pagaidu pilnvaras. Pašreizējais sadrumstalotais satvars privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic ieguldījumu vienādos sarežģītos produktos, ko dažkārt nodrošina vieni un tie paši pārdevēji, nesniedz nekādu aizsardzību vai atšķirīga līmeņa aizsardzību.

ESMA

| (83) | Visbeidzot, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 69. pantu piešķirto un, piemēram, šā panta 2. punkta f) apakšpunktā (profesionālās darbības pagaidu aizliegšana) un t) apakšpunktā (tirdzniecības vai pārdošanas apturēšana produkta apstiprināšanas procesa prasību neievērošanas dēļ) minēto VKI uzraudzības pilnvaru izmantošana arī nenovērstu būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Produktu intervences pasākums attiecas uz produktu vai ar produktu saistītu darbību, un tādējādi tas skar visas ieguldījumu sabiedrības, kas nodrošina šo produktu vai darbību, nevis uz konkrētu atsevišķas ieguldījumu sabiedrības neatbilstību. Savienības līmenī pievēršoties to risku novēršanai, kurus izraisa CFD piedāvājums privātajiem klientiem, šis intervences pasākums ir efektīvāks nekā VKI centieni rīkoties pret katru ieguldījumu brokeru sabiedrību atsevišķi. Kā iepriekš norādīts, dati liecina, ka šis ir tirgu visaptverošs jautājums, jo problēma neaprobežojas ar konkrētu produktu sniedzēju īpatnībām, un ka galvenie riski ir raksturīgi produktam un produktu sniedzēju uzņēmējdarbības modelim. Tādējādi dažādas atsevišķas uzraudzības darbības uzreiz nenodrošinātu turpmāka privātajiem klientiem radīta kaitējuma novēršanu un nenodrošinātu atbilstošas alternatīvas ESMA intervences pilnvaru izmantošanai. CFD izplatīšanas pārrobežu raksturs, fakts, ka CFD ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, CFD izplatīšanas paplašināšanās jaunās jurisdikcijās un dažādu valstu pasākumu izvēršana, lai risinātu līdzīgas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību (kas savukārt var veicināt regulējuma arbitrāžas risku), noved pie secinājuma, ka ir vajadzīgi Savienības mēroga pasākumi, lai nodrošinātu kopēju aizsardzības līmeni visā Savienībā. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot, saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 69. pantu piešķirto un, piemēram, šā panta 2. punkta f) apakšpunktā (profesionālās darbības pagaidu aizliegšana) un t) apakšpunktā (tirdzniecības vai pārdošanas apturēšana produkta apstiprināšanas procesa prasību neievērošanas dēļ) minēto VKI uzraudzības pilnvaru izmantošana arī nenovērstu būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību. Produktu intervences pasākums attiecas uz produktu vai ar produktu saistītu darbību, un tādējādi tas skar visas ieguldījumu sabiedrības, kas nodrošina šo produktu vai darbību, nevis uz konkrētu atsevišķas ieguldījumu sabiedrības neatbilstību. Savienības līmenī pievēršoties to risku novēršanai, kurus izraisa CFD piedāvājums privātajiem klientiem, šis intervences pasākums ir efektīvāks nekā VKI centieni rīkoties pret katru ieguldījumu brokeru sabiedrību atsevišķi. Kā iepriekš norādīts, dati liecina, ka šis ir tirgu visaptverošs jautājums, jo problēma neaprobežojas ar konkrētu produktu sniedzēju īpatnībām, un ka galvenie riski ir raksturīgi produktam un produktu sniedzēju uzņēmējdarbības modelim. Tādējādi dažādas atsevišķas uzraudzības darbības uzreiz nenodrošinātu turpmāka privātajiem klientiem radīta kaitējuma novēršanu un nenodrošinātu atbilstošas alternatīvas ESMA intervences pilnvaru izmantošanai. CFD izplatīšanas pārrobežu raksturs, fakts, ka CFD ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, CFD izplatīšanas paplašināšanās jaunās jurisdikcijās un dažādu valstu pasākumu izvēršana, lai risinātu līdzīgas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību (kas savukārt var veicināt regulējuma arbitrāžas risku), noved pie secinājuma, ka ir vajadzīgi Savienības mēroga pasākumi, lai nodrošinātu kopēju aizsardzības līmeni visā Savienībā.

CFD

ESMA

CFD

CFD

CFD

5.   
  ESMA PASĀKUMS RISINA BŪTISKAS KONSTATĒTĀS BAŽAS ATTIECĪBĀ UZ IEGULDĪTĀJU AIZSARDZĪBU UN NERADA AR TĀ LABVĒLĪGO IETEKMI NESAMĒRĪGU KAITĒJUMU FINANŠU TIRGU EFEKTIVITĀTEI VAI IEGULDĪTĀJIEM (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 2. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS UN 3. PUNKTA a) APAKŠPUNKTS).

ESMA

| (84) | Ņemot vērā konstatēto būtisko bažu apmēru un raksturu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata par nepieciešamu un samērīgu uz laiku ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, nosakot apstākļus, kad īstenojas vairāki nosacījumi. |
| --- | --- |

(84)

Ņemot vērā konstatēto būtisko bažu apmēru un raksturu attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA uzskata par nepieciešamu un samērīgu uz laiku ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, nosakot apstākļus, kad īstenojas vairāki nosacījumi.

ESMA

CFD

| (85) | ESMA ierobežojums novērš konstatētās būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, nodrošinot atbilstīgu un vienotu minimālo aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic CFD tirdzniecību. Turklāt tam nav negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla šāda pasākuma ieguvumiem. |
| --- | --- |

(85)

ESMA ierobežojums novērš konstatētās būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, nodrošinot atbilstīgu un vienotu minimālo aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri Savienībā veic CFD tirdzniecību. Turklāt tam nav negatīvas ietekmes uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla šāda pasākuma ieguvumiem.

ESMA

CFD

| (86) | Galvenie ieguvumi saistībā ar ESMA pagaidu intervences pasākumiem ir šādi:






  i) | CFD neveiksmīgas pārdošanas riska un ar to saistīto finansiālo seku samazināšana. Tas ir būtisks ieguvums privātajiem klientiem un finanšu tirgiem kopumā; |
| --- | --- | --- |

(86)

Galvenie ieguvumi saistībā ar ESMA pagaidu intervences pasākumiem ir šādi:

ESMA

i)

CFD neveiksmīgas pārdošanas riska un ar to saistīto finansiālo seku samazināšana. Tas ir būtisks ieguvums privātajiem klientiem un finanšu tirgiem kopumā;

CFD

| ii) | tiek samazināti riski, kas saistīti ar regulējuma vai uzraudzības arbitrāžu dažādās struktūrās un jurisdikcijās; |
| --- | --- |

ii)

tiek samazināti riski, kas saistīti ar regulējuma vai uzraudzības arbitrāžu dažādās struktūrās un jurisdikcijās;

| iii) | tiek atjaunota ieguldītāju uzticība finanšu tirgiem, arī uzticība produktu sniedzējiem, kuru reputācijai varētu būt nodarīts kaitējums to problēmu dēļ, ar kurām saskārušies ieguldītāji. |
| --- | --- |

iii)

tiek atjaunota ieguldītāju uzticība finanšu tirgiem, arī uzticība produktu sniedzējiem, kuru reputācijai varētu būt nodarīts kaitējums to problēmu dēļ, ar kurām saskārušies ieguldītāji.

| (87) | ESMA uzskata, ka iespējamām finansiālajām sekām un izmaksām, ar kurām produktu sniedzēji varētu saskarties, īstenojot šajā lēmumā paredzētos intervences pasākumus, visticamāk, būs gan vienreizējs, gan pastāvīgs raksturs, un tās inter alia būs saistītas ar:






  i) | sākotnējām un pastāvīgām IT izmaksām; |
| --- | --- | --- |

(87)

ESMA uzskata, ka iespējamām finansiālajām sekām un izmaksām, ar kurām produktu sniedzēji varētu saskarties, īstenojot šajā lēmumā paredzētos intervences pasākumus, visticamāk, būs gan vienreizējs, gan pastāvīgs raksturs, un tās inter alia būs saistītas ar:

ESMA

inter alia

i)

sākotnējām un pastāvīgām IT izmaksām;

| ii) | spēkā esošo procesuālo un organizatorisko pasākumu atjaunināšanu/pārskatīšanu; |
| --- | --- |

ii)

spēkā esošo procesuālo un organizatorisko pasākumu atjaunināšanu/pārskatīšanu;

| iii) | attiecīgām cilvēkresursu izmaksām, kas saistītas ar ESMA intervences pasākumu īstenošanu (ietverot atbilstības funkcijas personālu un darbiniekus, kas nodrošina attiecīgus ieguldījumu pakalpojumus vai informāciju par produktiem); |
| --- | --- |

iii)

attiecīgām cilvēkresursu izmaksām, kas saistītas ar ESMA intervences pasākumu īstenošanu (ietverot atbilstības funkcijas personālu un darbiniekus, kas nodrošina attiecīgus ieguldījumu pakalpojumus vai informāciju par produktiem);

ESMA

| iv) | noslēgto līgumu iespējamu pārskatīšanu un atjaunināšanu (dokumentu atkārtota sagatavošanu); un |
| --- | --- |

iv)

noslēgto līgumu iespējamu pārskatīšanu un atjaunināšanu (dokumentu atkārtota sagatavošanu); un

| v) | pārdošanas apjomu samazināšanos produktiem, uz kuriem attiecas ESMA intervences pasākumi. |
| --- | --- |

v)

pārdošanas apjomu samazināšanos produktiem, uz kuriem attiecas ESMA intervences pasākumi.

ESMA

| (88) | Ir iespējams, ka dažas no izmaksām tiks novirzītas ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(88)

Ir iespējams, ka dažas no izmaksām tiks novirzītas ieguldītājiem.

| (89) | Turpmāk ir izklāstītas papildu atsauces uz šā intervences pasākuma prognozēto ietekmi. |
| --- | --- |

(89)

Turpmāk ir izklāstītas papildu atsauces uz šā intervences pasākuma prognozēto ietekmi.

5.1.   Sākotnējās drošības rezerves aizsardzība

Sākotnējās drošības rezerves aizsardzība

| (90) | ESMA uzskata, ka ir nepieciešams ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, piemērojot noteiktus konkrētus sviras finansējuma ierobežojumus atkarībā no pamatā esošajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(90)

ESMA uzskata, ka ir nepieciešams ierobežot CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, piemērojot noteiktus konkrētus sviras finansējuma ierobežojumus atkarībā no pamatā esošajiem aktīviem.

CFD

| (91) | Šo sviras finansējuma ierobežojumu ieviešana aizsargās klientus, paredzot tiem veikt minimālu sākotnējās drošības rezerves iemaksu CFD darījumu uzsākšanai. Šī prasība tiek dēvēta par “sākotnējās drošības rezerves aizsardzību”. Tā ierobežos klienta nosacītos ieguldījumu riska darījumus attiecībā uz ieguldīto naudas summu. Tā kā izmaksas, ar kurām klients saskaras, pieaug nosacītos ieguldījumu riska darījumos, sākotnējā drošības rezerve samazinās klienta zaudējumu varbūtību salīdzinājumā ar tiem zaudējumiem, kas klientam varētu rasties, ja tas veiktu tirdzniecību ar augstāku sviras finansējuma līmeni (98). Kā paskaidrots turpmāk tekstā, empīriskā akadēmiskā pētījumā ir apstiprināta šī analīze un noteikts, ka sviras finansējuma ierobežojumi uzlabo ieguldītāju darījumu vidējos rezultātus (99). |
| --- | --- |

(91)

Šo sviras finansējuma ierobežojumu ieviešana aizsargās klientus, paredzot tiem veikt minimālu sākotnējās drošības rezerves iemaksu CFD darījumu uzsākšanai. Šī prasība tiek dēvēta par “sākotnējās drošības rezerves aizsardzību”. Tā ierobežos klienta nosacītos ieguldījumu riska darījumus attiecībā uz ieguldīto naudas summu. Tā kā izmaksas, ar kurām klients saskaras, pieaug nosacītos ieguldījumu riska darījumos, sākotnējā drošības rezerve samazinās klienta zaudējumu varbūtību salīdzinājumā ar tiem zaudējumiem, kas klientam varētu rasties, ja tas veiktu tirdzniecību ar augstāku sviras finansējuma līmeni (98). Kā paskaidrots turpmāk tekstā, empīriskā akadēmiskā pētījumā ir apstiprināta šī analīze un noteikts, ka sviras finansējuma ierobežojumi uzlabo ieguldītāju darījumu vidējos rezultātus (99).

CFD

98

99

| (92) | Lai nonāktu pie secinājumiem, ESMA ir ņēmusi vērā atbildes, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes. Produktu sniedzēju, tirdzniecības organizāciju un citu ieinteresēto personu atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes kopumā ar dažiem izņēmumiem bija pausta negatīva nostāja attiecībā uz ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Galvenā ierosināto sviras finansējuma ierobežojumu noteikšanas ietekme uz produktu sniedzējiem bija paredzamais ieņēmumu samazinājums. Tomēr daudzi no šiem respondentiem norādīja, ka viņi neiebilst pret sviras finansējuma ierobežojumiem kā intervences pasākumu kopumā, bet nepiekrīt konkrētiem ierosinātajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(92)

Lai nonāktu pie secinājumiem, ESMA ir ņēmusi vērā atbildes, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes. Produktu sniedzēju, tirdzniecības organizāciju un citu ieinteresēto personu atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes kopumā ar dažiem izņēmumiem bija pausta negatīva nostāja attiecībā uz ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Galvenā ierosināto sviras finansējuma ierobežojumu noteikšanas ietekme uz produktu sniedzējiem bija paredzamais ieņēmumu samazinājums. Tomēr daudzi no šiem respondentiem norādīja, ka viņi neiebilst pret sviras finansējuma ierobežojumiem kā intervences pasākumu kopumā, bet nepiekrīt konkrētiem ierosinātajiem ierobežojumiem.

ESMA

| (93) | Patērētāju pārstāvji bija kopumā pozitīvi noskaņoti attiecībā uz ierosinātajiem pasākumiem saistībā ar CFD, tajā skaitā attiecībā uz ESMA ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Tomēr gandrīz puse no patērētāju pārstāvjiem savās atbildēs bija ierosinājuši pastiprināt ESMA ierosinātos pasākumus, pieņemot stingrākus pasākumus, piemēram, stingrākus sviras finansējuma ierobežojumus vai pilnīgu aizliegumu tirgot, izplatīt vai pārdot CFD privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(93)

Patērētāju pārstāvji bija kopumā pozitīvi noskaņoti attiecībā uz ierosinātajiem pasākumiem saistībā ar CFD, tajā skaitā attiecībā uz ESMA ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Tomēr gandrīz puse no patērētāju pārstāvjiem savās atbildēs bija ierosinājuši pastiprināt ESMA ierosinātos pasākumus, pieņemot stingrākus pasākumus, piemēram, stingrākus sviras finansējuma ierobežojumus vai pilnīgu aizliegumu tirgot, izplatīt vai pārdot CFD privātajiem klientiem.

CFD

ESMA

ESMA

CFD

| (94) | Lielākajā daļā privātpersonu atbilžu bija pausta vispārēja, bieži vien ļoti īsa, piekrišana vai nepiekrišana ierosinātajiem pasākumiem, un tikai ļoti neliels skaits respondentu sniedza būtiskākus komentārus. Lielākā daļa šo privātpersonu pauda negatīvu attieksmi pret ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Dažas no nedaudzajām privātpersonām, kuras atbalstīja ESMA ierosinātos pasākumus attiecībā uz CFD, pauda uzskatu, ka privātajiem klientiem, veicot šo finanšu instrumentu tirdzniecību, ir vajadzīga papildu “aizsardzības kārta”. Dažas personas atsaucās uz CFD tirdzniecības radīto zaudējumu apmēru vai sūdzējās par dažu sabiedrību veikto agresīvo darbību. Atsevišķos gadījumos ieguldītāji apgalvoja, ka viņi ir bijuši krāpšanas upuri. |
| --- | --- |

(94)

Lielākajā daļā privātpersonu atbilžu bija pausta vispārēja, bieži vien ļoti īsa, piekrišana vai nepiekrišana ierosinātajiem pasākumiem, un tikai ļoti neliels skaits respondentu sniedza būtiskākus komentārus. Lielākā daļa šo privātpersonu pauda negatīvu attieksmi pret ierosinātajiem sviras finansējuma ierobežojumiem. Dažas no nedaudzajām privātpersonām, kuras atbalstīja ESMA ierosinātos pasākumus attiecībā uz CFD, pauda uzskatu, ka privātajiem klientiem, veicot šo finanšu instrumentu tirdzniecību, ir vajadzīga papildu “aizsardzības kārta”. Dažas personas atsaucās uz CFD tirdzniecības radīto zaudējumu apmēru vai sūdzējās par dažu sabiedrību veikto agresīvo darbību. Atsevišķos gadījumos ieguldītāji apgalvoja, ka viņi ir bijuši krāpšanas upuri.

ESMA

CFD

CFD

| (95) | Daži aicinājuma sniegt atsauksmes respondenti norādīja, ka viņi atzinīgi novērtētu, ja tiktu papildus precizētas kategorijas, kas tiek izmantotas sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai. Viens respondents norādīja, ka vairākiem konkrētiem pamatā esošajiem aktīviem jāveic pārklasificēšana to svārstīguma dēļ. Pēc papildu kvantitatīvās analīzes ESMA galveno indeksu aktīvu kategorijai ir atkārtoti piešķīrusi indeksu EuroSTOXX50. Galveno indeksu aktīvu kategorijai ir pievienots arī NASDAQ-100. |
| --- | --- |

(95)

Daži aicinājuma sniegt atsauksmes respondenti norādīja, ka viņi atzinīgi novērtētu, ja tiktu papildus precizētas kategorijas, kas tiek izmantotas sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai. Viens respondents norādīja, ka vairākiem konkrētiem pamatā esošajiem aktīviem jāveic pārklasificēšana to svārstīguma dēļ. Pēc papildu kvantitatīvās analīzes ESMA galveno indeksu aktīvu kategorijai ir atkārtoti piešķīrusi indeksu EuroSTOXX50. Galveno indeksu aktīvu kategorijai ir pievienots arī NASDAQ-100.

ESMA

EuroSTOXX50

NASDAQ-100.

| (96) | Esošie pētījumi liecina, ka zemāks sviras finansējuma līmenis ir saistīts ar labākiem klientu darījumu rezultātiem, ietverot mazākus zaudējumus uz katru darījumu un zemākas kopējās darījumu maksas atkarībā no mazāka tirdzniecības darījumu apmēra (100). |
| --- | --- |

(96)

Esošie pētījumi liecina, ka zemāks sviras finansējuma līmenis ir saistīts ar labākiem klientu darījumu rezultātiem, ietverot mazākus zaudējumus uz katru darījumu un zemākas kopējās darījumu maksas atkarībā no mazāka tirdzniecības darījumu apmēra (100).

100

| (97) | Jo īpaši pētījumā, ko veikuši Rawley Z. Heimer un Alp Simsek un kurā salīdzināti klientu darījumu rezultāti pirms un pēc sviras finansējuma ierobežojumu piemērošanas ASV tirgū, ir secināts, ka sviras finansējuma ierobežojumi bija par 18 procentu punktiem mēnesī uzlabojuši darījumu rezultātus un par 40 % samazinājuši zaudējumus tiem klientiem, kuriem bija visaugstākie sviras finansējuma līmeņi (101). Šis padziļinātais akadēmiskais pētījums parāda pozitīvu saistību starp zemāku sviras finansējuma līmeni un mazākiem tirdzniecības apjomiem, kas ir veicinājusi patērētāju darījumu rezultātu uzlabošanos. |
| --- | --- |

(97)

Jo īpaši pētījumā, ko veikuši Rawley Z. Heimer un Alp Simsek un kurā salīdzināti klientu darījumu rezultāti pirms un pēc sviras finansējuma ierobežojumu piemērošanas ASV tirgū, ir secināts, ka sviras finansējuma ierobežojumi bija par 18 procentu punktiem mēnesī uzlabojuši darījumu rezultātus un par 40 % samazinājuši zaudējumus tiem klientiem, kuriem bija visaugstākie sviras finansējuma līmeņi (101). Šis padziļinātais akadēmiskais pētījums parāda pozitīvu saistību starp zemāku sviras finansējuma līmeni un mazākiem tirdzniecības apjomiem, kas ir veicinājusi patērētāju darījumu rezultātu uzlabošanos.

Rawley Z. Heimer

Alp Simsek

101

| (98) | ESMA respondentu atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes nav saņēmusi nekādus kvantitatīvus datus, kas apliecinātu, ka sākotnējās drošības rezerves aizsardzības ieviešanas rezultātā privātajiem klientiem samazinātos peļņa no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(98)

ESMA respondentu atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes nav saņēmusi nekādus kvantitatīvus datus, kas apliecinātu, ka sākotnējās drošības rezerves aizsardzības ieviešanas rezultātā privātajiem klientiem samazinātos peļņa no ieguldījumiem.

ESMA

| (99) | Turklāt prasība par minimālo sākotnējo drošības rezervi novērsīs dažus ar CFD saistītus izplatīšanas riskus, nodrošinot, ka šo produktu tirdzniecību var veikt tikai tie privātie klienti, kuri spēj noteikt pietiekami augstu drošības rezervi (102). |
| --- | --- |

(99)

Turklāt prasība par minimālo sākotnējo drošības rezervi novērsīs dažus ar CFD saistītus izplatīšanas riskus, nodrošinot, ka šo produktu tirdzniecību var veikt tikai tie privātie klienti, kuri spēj noteikt pietiekami augstu drošības rezervi (102).

CFD

102

| (100) | Šajā ziņā ir paredzams, ka sākotnējās drošības rezerves aizsardzība arī samazinās iespējamību, ka CFD sniedzēji varētu piesaistīt plaša patēriņa tirgus privātos klientus, izmantojot mazāka apjoma kontus ar augstāku sviras finansējuma līmeni. Tas, iespējams, mudinās ieguldījumu sabiedrības pievērsties pieredzējušiem privātiem klientiem un profesionāliem klientiem, nevis “spekulatīvām darbībām” uz mazāk pieredzējušu privāto klientu rēķina. Ierosinātā sākotnējās drošības rezerves aizsardzība tādējādi palīdzēs nodrošināt, ka CFD sniedzēji darbojas saskaņā ar nosacījumiem, kas ir viņu klientu interesēs, nevis cenšas piesaistīt jaunus klientus vai paplašināt tirgus daļu, izmantojot augstākus sviras finansējuma līmeņus. |
| --- | --- |

(100)

Šajā ziņā ir paredzams, ka sākotnējās drošības rezerves aizsardzība arī samazinās iespējamību, ka CFD sniedzēji varētu piesaistīt plaša patēriņa tirgus privātos klientus, izmantojot mazāka apjoma kontus ar augstāku sviras finansējuma līmeni. Tas, iespējams, mudinās ieguldījumu sabiedrības pievērsties pieredzējušiem privātiem klientiem un profesionāliem klientiem, nevis “spekulatīvām darbībām” uz mazāk pieredzējušu privāto klientu rēķina. Ierosinātā sākotnējās drošības rezerves aizsardzība tādējādi palīdzēs nodrošināt, ka CFD sniedzēji darbojas saskaņā ar nosacījumiem, kas ir viņu klientu interesēs, nevis cenšas piesaistīt jaunus klientus vai paplašināt tirgus daļu, izmantojot augstākus sviras finansējuma līmeņus.

CFD

CFD

| (101) | Turklāt sākotnējās drošības rezerves aizsardzība palīdzēs novērst iespējamo interešu konfliktu risku, jo īpaši tad, ja CFD sniedzēji nenodrošina savu klientu darījumus un tādējādi gūst tiešu labumu no klientu zaudējumiem, samazinot tādu risku, ko rada ieguldījumu sabiedrības, kas gūst peļņu no klientu neveiksmīgiem darījumiem un prognozētās tirdzniecības darījumu peļņas. Tā atspoguļo kopēju pieeju ieguldītāju aizsardzībai, ko pieņēmušas vairākas citas starptautiskās jurisdikcijas (103). |
| --- | --- |

(101)

Turklāt sākotnējās drošības rezerves aizsardzība palīdzēs novērst iespējamo interešu konfliktu risku, jo īpaši tad, ja CFD sniedzēji nenodrošina savu klientu darījumus un tādējādi gūst tiešu labumu no klientu zaudējumiem, samazinot tādu risku, ko rada ieguldījumu sabiedrības, kas gūst peļņu no klientu neveiksmīgiem darījumiem un prognozētās tirdzniecības darījumu peļņas. Tā atspoguļo kopēju pieeju ieguldītāju aizsardzībai, ko pieņēmušas vairākas citas starptautiskās jurisdikcijas (103).

CFD

103

| (102) | Sākotnējās drošības rezerves aizsardzība katram pamatā esošajam aktīvam ir noteikta saskaņā ar attiecīgā aktīva svārstīgumu, izmantojot simulācijas modeli, ar kuru tiek novērtēta iespējamība, ka klients zaudē 50 % no sava sākotnējā ieguldījuma atvērtās pozīcijas turēšana speriodā (104). Konkrēti ESMA veica kvantitatīvu simulāciju par tādas peļņas sadali, ko ieguldītājs, veicot ieguldījumus vienā CFD, varētu prognozēti saņemt ar dažādiem sviras finansējuma līmeņiem. Simulācijas sākuma punkts bija aptuveni 10 gadu laikā reģistrēti tirgus cenu dati par katru dienu (vairumā gadījumu) dažādiem pamatā esošo aktīvu veidiem, kurus parasti izmanto privātajiem klientiem pārdotajos CFD (105). Lai veiktu analīzi, ESMA izmantoja CFD, kas tiek automātiski slēgts, ja tā drošības rezerve sasniedz 50 % no sākotnējās vērtības. Simulētā slēgšanas varbūtība ir atkarīga no noteiktā sviras finansējuma līmeņa (un tā attiecīgi palielinās atkarībā no sviras finansējuma līmeņa). Tika pārbaudīti rādītāji attiecībā uz (automātiskas) slēgšanas varbūtību atkarībā no sviras finansējuma līmeņa. Šie rādītāji ļauj noteikt sviras finansējuma ierobežojumus saskaņā ar modeli, kas ir paredzēts, lai pastāvīgi novērstu apdraudējumu dažādiem pamatā esošo aktīvu veidiem. |
| --- | --- |

(102)

Sākotnējās drošības rezerves aizsardzība katram pamatā esošajam aktīvam ir noteikta saskaņā ar attiecīgā aktīva svārstīgumu, izmantojot simulācijas modeli, ar kuru tiek novērtēta iespējamība, ka klients zaudē 50 % no sava sākotnējā ieguldījuma atvērtās pozīcijas turēšana speriodā (104). Konkrēti ESMA veica kvantitatīvu simulāciju par tādas peļņas sadali, ko ieguldītājs, veicot ieguldījumus vienā CFD, varētu prognozēti saņemt ar dažādiem sviras finansējuma līmeņiem. Simulācijas sākuma punkts bija aptuveni 10 gadu laikā reģistrēti tirgus cenu dati par katru dienu (vairumā gadījumu) dažādiem pamatā esošo aktīvu veidiem, kurus parasti izmanto privātajiem klientiem pārdotajos CFD (105). Lai veiktu analīzi, ESMA izmantoja CFD, kas tiek automātiski slēgts, ja tā drošības rezerve sasniedz 50 % no sākotnējās vērtības. Simulētā slēgšanas varbūtība ir atkarīga no noteiktā sviras finansējuma līmeņa (un tā attiecīgi palielinās atkarībā no sviras finansējuma līmeņa). Tika pārbaudīti rādītāji attiecībā uz (automātiskas) slēgšanas varbūtību atkarībā no sviras finansējuma līmeņa. Šie rādītāji ļauj noteikt sviras finansējuma ierobežojumus saskaņā ar modeli, kas ir paredzēts, lai pastāvīgi novērstu apdraudējumu dažādiem pamatā esošo aktīvu veidiem.

104

ESMA

CFD,

CFD

105

ESMA

CFD

| (103) | ESMA uzskatīja, ka, ņemot vērā ieguldītāju privāto ieguldījumu veidu un statistiku par CFD dalības posmu sadalījumu (izmantojot VKI apkopotos datus), sākotnējās drošības rezerves aizsardzību bija lietderīgi noteikt, pieņemot, ka privātie klienti notur aktīvu vismaz vienu dienu. Lai nodrošinātu atbilstīgu atsauces punktu, ESMA pēc tam dažādiem pamatā esošiem aktīviem veica simulāciju par to, kāda svira izraisītu drošības rezerves slēgšanu ar 5 % varbūtību. Iegūto rezultātu diapazons katrā aktīvu kategorijā sniedza vajadzīgo informāciju, lai izvēlētos sviras finansējuma ierobežojumus. Vairumā gadījumu ierobežojumi tika piesardzīgi noteikti rezultātu spektra zemākā līmeņa virzienā. Tika apsvērts tas, cik plaši tirgo dažādus aktīvus. Piemēram, attiecībā uz CFD uz precēm plaši izplatīti privāto klientu tirdzniecības aktīvi ir nafta un zelts, bet simulācijās iegūtie dati norāda, ka sviras finansējuma līmenis, kas paredz 5 % drošības rezerves slēgšanas varbūtību, cenu starpības līgumiem attiecībā uz zeltu ir aptuveni divreiz augstāks nekā cenu starpības līgumiem attiecībā uz naftu. Saskaņā ar to sviras finansējuma ierobežojums CFD attiecībā uz zeltu atšķiras no sviras finansējuma ierobežojuma, kas noteikts CFD attiecībā uz naftu un citām precēm. Šāda sākotnējās drošības rezerves aizsardzības noteikšana, jo īpaši, izmantojot simulētas pozīcijas, kuru ilgums ir vismaz viena diena, nodrošina atbilstīgu un nepieciešamu aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri tirdzniecības dienas gaitā, iespējams, pietiekami aktīvi neuzrauga savu pozīciju vai nespēj izvērtēt ātras reaģēšanas nepieciešamību, ņemot vērā pamatā esošo aktīvu tirgus svārstīgumu. Dati liecina, ka attiecībā uz CFD uz akcijām atvērto pozīciju turēšanas periods parasti ir ilgāks nekā attiecībā uz CFD uz citiem aktīviem, un tika apsvērti atvērto pozīciju turēšanas posmi, kuru ilgums ir līdz 5 dienām. |
| --- | --- |

(103)

ESMA uzskatīja, ka, ņemot vērā ieguldītāju privāto ieguldījumu veidu un statistiku par CFD dalības posmu sadalījumu (izmantojot VKI apkopotos datus), sākotnējās drošības rezerves aizsardzību bija lietderīgi noteikt, pieņemot, ka privātie klienti notur aktīvu vismaz vienu dienu. Lai nodrošinātu atbilstīgu atsauces punktu, ESMA pēc tam dažādiem pamatā esošiem aktīviem veica simulāciju par to, kāda svira izraisītu drošības rezerves slēgšanu ar 5 % varbūtību. Iegūto rezultātu diapazons katrā aktīvu kategorijā sniedza vajadzīgo informāciju, lai izvēlētos sviras finansējuma ierobežojumus. Vairumā gadījumu ierobežojumi tika piesardzīgi noteikti rezultātu spektra zemākā līmeņa virzienā. Tika apsvērts tas, cik plaši tirgo dažādus aktīvus. Piemēram, attiecībā uz CFD uz precēm plaši izplatīti privāto klientu tirdzniecības aktīvi ir nafta un zelts, bet simulācijās iegūtie dati norāda, ka sviras finansējuma līmenis, kas paredz 5 % drošības rezerves slēgšanas varbūtību, cenu starpības līgumiem attiecībā uz zeltu ir aptuveni divreiz augstāks nekā cenu starpības līgumiem attiecībā uz naftu. Saskaņā ar to sviras finansējuma ierobežojums CFD attiecībā uz zeltu atšķiras no sviras finansējuma ierobežojuma, kas noteikts CFD attiecībā uz naftu un citām precēm. Šāda sākotnējās drošības rezerves aizsardzības noteikšana, jo īpaši, izmantojot simulētas pozīcijas, kuru ilgums ir vismaz viena diena, nodrošina atbilstīgu un nepieciešamu aizsardzības līmeni privātajiem klientiem, kuri tirdzniecības dienas gaitā, iespējams, pietiekami aktīvi neuzrauga savu pozīciju vai nespēj izvērtēt ātras reaģēšanas nepieciešamību, ņemot vērā pamatā esošo aktīvu tirgus svārstīgumu. Dati liecina, ka attiecībā uz CFD uz akcijām atvērto pozīciju turēšanas periods parasti ir ilgāks nekā attiecībā uz CFD uz citiem aktīviem, un tika apsvērti atvērto pozīciju turēšanas posmi, kuru ilgums ir līdz 5 dienām.

ESMA

CFD

ESMA

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

| (104) | ESMA apsvēra alternatīvas pieejas sākotnējās drošības rezerves aizsardzības kalibrēšanai. Piemēram, alternatīva iespēja būtu visiem CFD neatkarīgi no to pamatā esošajiem aktīviem noteikt vienotu sviras finansējuma ierobežojumu. Tomēr ESMA uzskatīja, ka ir lietderīgi nošķirt dažādus pamatā esošo aktīvu veidus, ņemot vērā vēsturisko cenu svārstību atšķirības dažādu pamatā esošo aktīvu kategoriju starpā, kas papildina atšķirības starp pašreizējo CFD sabiedrību raksturīgajām maksu struktūrām (106) un klientu raksturīgās izturēšanās atšķirības. |
| --- | --- |

(104)

ESMA apsvēra alternatīvas pieejas sākotnējās drošības rezerves aizsardzības kalibrēšanai. Piemēram, alternatīva iespēja būtu visiem CFD neatkarīgi no to pamatā esošajiem aktīviem noteikt vienotu sviras finansējuma ierobežojumu. Tomēr ESMA uzskatīja, ka ir lietderīgi nošķirt dažādus pamatā esošo aktīvu veidus, ņemot vērā vēsturisko cenu svārstību atšķirības dažādu pamatā esošo aktīvu kategoriju starpā, kas papildina atšķirības starp pašreizējo CFD sabiedrību raksturīgajām maksu struktūrām (106) un klientu raksturīgās izturēšanās atšķirības.

ESMA

CFD

ESMA

CFD

106

| (105) | Lai gan sākotnējās drošības rezerves aizsardzības īstenošana radīs noteiktas izmaksas tiem CFD sniedzējiem, kuriem būs jāpielāgo privātajiem klientiem pašlaik pieejamie sviras finansējuma ierobežojumi, ESMA prognozē, ka šīs izmaksas būs proporcionālas ieguvumiem, ko sniegs šādas aizsardzības ieviešana. ESMA arī norāda, ka klientiem piedāvātā sviras finansējuma līmeņa regulāru izmaiņu veikšana, pamatojoties uz noteiktu aktīvu riska profila izmaiņām, CFD sniedzējiem jau ir ieraksta prakse. |
| --- | --- |

(105)

Lai gan sākotnējās drošības rezerves aizsardzības īstenošana radīs noteiktas izmaksas tiem CFD sniedzējiem, kuriem būs jāpielāgo privātajiem klientiem pašlaik pieejamie sviras finansējuma ierobežojumi, ESMA prognozē, ka šīs izmaksas būs proporcionālas ieguvumiem, ko sniegs šādas aizsardzības ieviešana. ESMA arī norāda, ka klientiem piedāvātā sviras finansējuma līmeņa regulāru izmaiņu veikšana, pamatojoties uz noteiktu aktīvu riska profila izmaiņām, CFD sniedzējiem jau ir ieraksta prakse.

CFD

ESMA

ESMA

CFD

5.2.   Drošības rezerves slēgšanas aizsardzība

Drošības rezerves slēgšanas aizsardzība

| (106) | Vēl viens privāto klientu aizsardzības pasākums ir drošības rezerves slēgšanas aizsardzība. Šis pasākums papildina sākotnējās drošības rezerves aizsardzības ieviešanu un normālos tirgus apstākļos mazina risku, ka privātie klienti varētu zaudēt ievērojamus līdzekļus, pārsniedzot to līdzekļu apjomu, ko viņi būtu ieguldījuši CFD produktos. |
| --- | --- |

(106)

Vēl viens privāto klientu aizsardzības pasākums ir drošības rezerves slēgšanas aizsardzība. Šis pasākums papildina sākotnējās drošības rezerves aizsardzības ieviešanu un normālos tirgus apstākļos mazina risku, ka privātie klienti varētu zaudēt ievērojamus līdzekļus, pārsniedzot to līdzekļu apjomu, ko viņi būtu ieguldījuši CFD produktos.

CFD

| (107) | Drošības rezerves slēgšanas aizsardzības nodrošināšana un tā procentuālā īpatsvara standartizācija, kura CFD sniedzējiem ir jāievēro, lemjot par klienta atvērtā CFD slēgšanu (50 % no sākotnējās nepieciešamās drošības rezerves), ir arī paredzēta, lai novērstu CFD sniedzēju drošības rezerves slēgšanas darbību neatbilstīgu piemērošanu. Dažas VKI ir konstatējušas, ka CFD sniedzēji ļauj savu klientu līdzekļiem samazināties līdz līmenim, kas ir no 0 līdz 30 % no CFD atvēršanai nepieciešamās sākotnējās drošības rezerves (107). Ļaujot klientiem samazināt savu drošības rezervi gandrīz līdz nullei, produktu sniedzēji, jo īpaši cenu pārrāvuma gadījumā, pakļauj klientus riskam, ka tie varētu zaudēt vairāk līdzekļu, nekā ir noguldījuši. Savukārt pārāk augsts drošības rezerves slēgšanas līmenis izraisītu klientu pozīciju biežu slēgšanu, kas varētu nebūt viņu interesēs. ESMA pasākumā noteiktā 50 % robežvērtība mazina privāto klientu būtisku zaudējumu risku, un tāpēc tā ir proporcionāla. |
| --- | --- |

(107)

Drošības rezerves slēgšanas aizsardzības nodrošināšana un tā procentuālā īpatsvara standartizācija, kura CFD sniedzējiem ir jāievēro, lemjot par klienta atvērtā CFD slēgšanu (50 % no sākotnējās nepieciešamās drošības rezerves), ir arī paredzēta, lai novērstu CFD sniedzēju drošības rezerves slēgšanas darbību neatbilstīgu piemērošanu. Dažas VKI ir konstatējušas, ka CFD sniedzēji ļauj savu klientu līdzekļiem samazināties līdz līmenim, kas ir no 0 līdz 30 % no CFD atvēršanai nepieciešamās sākotnējās drošības rezerves (107). Ļaujot klientiem samazināt savu drošības rezervi gandrīz līdz nullei, produktu sniedzēji, jo īpaši cenu pārrāvuma gadījumā, pakļauj klientus riskam, ka tie varētu zaudēt vairāk līdzekļu, nekā ir noguldījuši. Savukārt pārāk augsts drošības rezerves slēgšanas līmenis izraisītu klientu pozīciju biežu slēgšanu, kas varētu nebūt viņu interesēs. ESMA pasākumā noteiktā 50 % robežvērtība mazina privāto klientu būtisku zaudējumu risku, un tāpēc tā ir proporcionāla.

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

107

ESMA

| (108) | ESMA aicinājumā sniegt atsauksmes aprakstīja drošības rezerves slēgšanas aizsardzību par katru atsevišķo pozīciju. Šāda pieeja bija paredzēta, lai novērstu vairākas bažas saistībā ar šā pasākuma piemērošanu pašreizējā tirgus CFD tirdzniecības kontiem. Jo īpaši, tā kā sākotnējās drošības rezerves aizsardzība tiek piemērota, pamatojoties uz CFD pamatā esošajiem aktīviem, drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošana attiecībā uz katru pozīciju nodrošinātu sākotnējās drošības rezerves aizsardzības efektīvu piemērošanu katrai pamatā esošo aktīvu kategorijai un nodrošinātu maksimālo sviras finansējuma robežu katrai pamatā esošo aktīvu kategorijai. Vēl viens iemesls šādai pieejai bija nodoms palīdzēt nodrošināt, lai privātie klienti apzinātos un saprastu savus riska darījumus attiecībā uz katru atsevišķo pamata aktīvu. ESMA sākotnēji ierosināja drošības rezerves slēgšanas noteikumā noteikt robežvērtību 50 % apmērā no sākotnējās drošības rezerves katrai pozīcijai, lai nodrošinātu privāto klientu efektīvu aizsardzību, vienlaikus samazinot šā produkta sarežģītību un uzlabojot privāto klientu izpratni par saviem riska darījumiem. |
| --- | --- |

(108)

ESMA aicinājumā sniegt atsauksmes aprakstīja drošības rezerves slēgšanas aizsardzību par katru atsevišķo pozīciju. Šāda pieeja bija paredzēta, lai novērstu vairākas bažas saistībā ar šā pasākuma piemērošanu pašreizējā tirgus CFD tirdzniecības kontiem. Jo īpaši, tā kā sākotnējās drošības rezerves aizsardzība tiek piemērota, pamatojoties uz CFD pamatā esošajiem aktīviem, drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošana attiecībā uz katru pozīciju nodrošinātu sākotnējās drošības rezerves aizsardzības efektīvu piemērošanu katrai pamatā esošo aktīvu kategorijai un nodrošinātu maksimālo sviras finansējuma robežu katrai pamatā esošo aktīvu kategorijai. Vēl viens iemesls šādai pieejai bija nodoms palīdzēt nodrošināt, lai privātie klienti apzinātos un saprastu savus riska darījumus attiecībā uz katru atsevišķo pamata aktīvu. ESMA sākotnēji ierosināja drošības rezerves slēgšanas noteikumā noteikt robežvērtību 50 % apmērā no sākotnējās drošības rezerves katrai pozīcijai, lai nodrošinātu privāto klientu efektīvu aizsardzību, vienlaikus samazinot šā produkta sarežģītību un uzlabojot privāto klientu izpratni par saviem riska darījumiem.

ESMA

CFD

CFD

ESMA

| (109) | ESMA ir ņēmusi vērā atbildes, kas sniegtas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes. Lielākā daļa produktu sniedzēju, brokeru un tirdzniecības organizāciju, kas atbildēja uz aicinājumu sniegt atsauksmes, pauda bažas par drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanu katrai pozīcijai. Svarīgākie izvirzītie jautājumi saistībā ar ietekmi uz sabiedrībām bija gaidāmās IT ieviešanas izmaksas un pastāvīgās uzraudzības izmaksas. Daudzās atbildēs, kas tika saņemtas no ieguldījumu sabiedrībām, arī bija norādīts uz bažām saistībā ar esošajiem klientiem, kuri ir informēti par slēgšanas noteikuma piemērošanu katram kontam. Turklāt respondenti uzsvēra, ka ieguldītāji, kas piemēro īpašas tirdzniecības stratēģijas, vairs nevarētu efektīvi izmantot šīs stratēģijas, jo atsevišķas pozīcijas noteiktā brīdī var tikt slēgtas, ja klienti nepalielina savas drošības rezerves konkrētajai pozīcijai, tādējādi izraisot neparedzētu tirgus risku atlikušajām pozīcijām. Cits arguments, kas identificē iespējamās negatīvās sekas attiecībā uz drošības rezerves slēgšanas piemērošanu katrai pozīcijai, bija tas, ka sakarā ar pozīciju slēgšanu klientiem pozīcijas būtu jāatver atkārtoti, kas varētu radīt lielākas tirdzniecības izmaksas. |
| --- | --- |

(109)

ESMA ir ņēmusi vērā atbildes, kas sniegtas, atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes. Lielākā daļa produktu sniedzēju, brokeru un tirdzniecības organizāciju, kas atbildēja uz aicinājumu sniegt atsauksmes, pauda bažas par drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanu katrai pozīcijai. Svarīgākie izvirzītie jautājumi saistībā ar ietekmi uz sabiedrībām bija gaidāmās IT ieviešanas izmaksas un pastāvīgās uzraudzības izmaksas. Daudzās atbildēs, kas tika saņemtas no ieguldījumu sabiedrībām, arī bija norādīts uz bažām saistībā ar esošajiem klientiem, kuri ir informēti par slēgšanas noteikuma piemērošanu katram kontam. Turklāt respondenti uzsvēra, ka ieguldītāji, kas piemēro īpašas tirdzniecības stratēģijas, vairs nevarētu efektīvi izmantot šīs stratēģijas, jo atsevišķas pozīcijas noteiktā brīdī var tikt slēgtas, ja klienti nepalielina savas drošības rezerves konkrētajai pozīcijai, tādējādi izraisot neparedzētu tirgus risku atlikušajām pozīcijām. Cits arguments, kas identificē iespējamās negatīvās sekas attiecībā uz drošības rezerves slēgšanas piemērošanu katrai pozīcijai, bija tas, ka sakarā ar pozīciju slēgšanu klientiem pozīcijas būtu jāatver atkārtoti, kas varētu radīt lielākas tirdzniecības izmaksas.

ESMA

| (110) | Atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes, būtiska daļa no ieguldītājiem, kas ir privātpersonas, savās atbildēs bija paudusi līdzīgas bažas attiecībā uz drošības rezerves slēgšanas piemērošanu katram kontam un šīs piemērošanas sekām, kas varētu negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Biežākie argumenti bija, ka noteikuma piemērošana katrai pozīcijai kavētu noteiktu tirdzniecības stratēģiju izmantošanu un prasītu, lai ieguldītāji pastāvīgi uzrauga savas pozīcijas, jo viņi vairs nevarētu paļauties uz saviem noteiktajiem riska nodrošinājumiem. |
| --- | --- |

(110)

Atsaucoties uz aicinājumu sniegt atsauksmes, būtiska daļa no ieguldītājiem, kas ir privātpersonas, savās atbildēs bija paudusi līdzīgas bažas attiecībā uz drošības rezerves slēgšanas piemērošanu katram kontam un šīs piemērošanas sekām, kas varētu negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Biežākie argumenti bija, ka noteikuma piemērošana katrai pozīcijai kavētu noteiktu tirdzniecības stratēģiju izmantošanu un prasītu, lai ieguldītāji pastāvīgi uzrauga savas pozīcijas, jo viņi vairs nevarētu paļauties uz saviem noteiktajiem riska nodrošinājumiem.

| (111) | Lielākā daļa patērētāju pārstāvju atbalstīja ierosinātos pasākumus vai pat ierosināja ievērojami stingrākus pasākumus attiecībā uz CFD (piemēram, pilnībā aizliegt šo finanšu instrumentu tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem). |
| --- | --- |

(111)

Lielākā daļa patērētāju pārstāvju atbalstīja ierosinātos pasākumus vai pat ierosināja ievērojami stingrākus pasākumus attiecībā uz CFD (piemēram, pilnībā aizliegt šo finanšu instrumentu tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem).

CFD

| (112) | Uz aicinājumu sniegt atsauksmes tika saņemtas arī atbildes no sabiedrībām, kuras pauda atbalstu minētajā aicinājumā ierosinātajai drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanai attiecībā uz katru pozīciju. Šīs ieguldījumu sabiedrības norādīja, ka jau izmanto šādu pieeju un ir apmierinātas ar tās rezultātiem. |
| --- | --- |

(112)

Uz aicinājumu sniegt atsauksmes tika saņemtas arī atbildes no sabiedrībām, kuras pauda atbalstu minētajā aicinājumā ierosinātajai drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanai attiecībā uz katru pozīciju. Šīs ieguldījumu sabiedrības norādīja, ka jau izmanto šādu pieeju un ir apmierinātas ar tās rezultātiem.

| (113) | ESMA veica analīzi par to, kādi ir paredzamie ieguldītāju darījumu rezultāti atkarībā no tā, vai drošības rezerves slēgšanas noteikumu piemēro katrai pozīcijai (CFD tiek slēgts, ja tā vērtība kļūst mazāka par 50 % no sākotnējās drošības rezerves vērtības) vai katram CFD tirdzniecības kontam (CFD tiek slēgts, ja visu ar noteiktu tirdzniecības kontu saistīto atvērto CFD vērtība kopā ar visu minētajā kontā esošo līdzekļu vērtību kļūst mazāka par 50 % no kopējās sākotnējās drošības rezerves vērtības visiem šiem atvērtajiem CFD). Jo īpaši tā izvērtēja slēgšanas biežumu un klientu zaudējumu aplēšu ietekmi uz simulētu CFD pozīciju portfeli saskaņā ar katru scenāriju. Šī analīze nesniedza precīzus skaitliskus rezultātus, parādot, ka pastāv ārkārtīgi plašs atšķirīgu iespējamo portfeļu klāsts, ko ieguldītājs varētu turēt. Tā vietā analīzē tika izvērtēts jautājums par to, vai kopumā varētu prognozēt, ka viens no šiem abiem drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanas veidiem sniegtu labākus rezultātus ieguldītājiem. Vispārējais secinājums bija, ka abiem drošības rezerves slēgšanas veidiem (ko piemēro pozīcijai vai kontam) labāks ieguldītāju darbības rezultāts ir atkarīgs no ieguldījumu portfeļos esošo CFD pamata aktīvu cenu svārstībām. Tas ir tādēļ, ka pēc slēgšanas, kas tiktu veikta, izvēloties vienu no abiem veidiem, pamatā esošā aktīva cena var vai nu uzlaboties, vai pasliktināties. |
| --- | --- |

(113)

ESMA veica analīzi par to, kādi ir paredzamie ieguldītāju darījumu rezultāti atkarībā no tā, vai drošības rezerves slēgšanas noteikumu piemēro katrai pozīcijai (CFD tiek slēgts, ja tā vērtība kļūst mazāka par 50 % no sākotnējās drošības rezerves vērtības) vai katram CFD tirdzniecības kontam (CFD tiek slēgts, ja visu ar noteiktu tirdzniecības kontu saistīto atvērto CFD vērtība kopā ar visu minētajā kontā esošo līdzekļu vērtību kļūst mazāka par 50 % no kopējās sākotnējās drošības rezerves vērtības visiem šiem atvērtajiem CFD). Jo īpaši tā izvērtēja slēgšanas biežumu un klientu zaudējumu aplēšu ietekmi uz simulētu CFD pozīciju portfeli saskaņā ar katru scenāriju. Šī analīze nesniedza precīzus skaitliskus rezultātus, parādot, ka pastāv ārkārtīgi plašs atšķirīgu iespējamo portfeļu klāsts, ko ieguldītājs varētu turēt. Tā vietā analīzē tika izvērtēts jautājums par to, vai kopumā varētu prognozēt, ka viens no šiem abiem drošības rezerves slēgšanas noteikuma piemērošanas veidiem sniegtu labākus rezultātus ieguldītājiem. Vispārējais secinājums bija, ka abiem drošības rezerves slēgšanas veidiem (ko piemēro pozīcijai vai kontam) labāks ieguldītāju darbības rezultāts ir atkarīgs no ieguldījumu portfeļos esošo CFD pamata aktīvu cenu svārstībām. Tas ir tādēļ, ka pēc slēgšanas, kas tiktu veikta, izvēloties vienu no abiem veidiem, pamatā esošā aktīva cena var vai nu uzlaboties, vai pasliktināties.

ESMA

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

| (114) | Kopumā pamatota slēgšana varētu notikt nedaudz biežāk tad, ja tā tiktu piemērota pozīcijai, pieņemot, ka ieguldītāju portfeļi katrā gadījumā būtu vieni un tie paši. Tomēr ir paredzams, ka, pateicoties sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai, slēgšana notiktu reti, izmantojot gan vienu, gan otru veidu. Klientiem, kuriem CFD tirdzniecības kontā ir viena vienota pozīcija, nebūtu nekādas atšķirības starp slēgšanu, kas pamatota uz kontu, un izslēgšanu, kas pamatota uz pozīciju. No respondentu atbildēm uz aicinājumu sniegt atsauksmes ir skaidrs, ka pastāv daudzi privāto klientu CFD tirdzniecības konti, kuros ietilpst tikai viena pozīcija. |
| --- | --- |

(114)

Kopumā pamatota slēgšana varētu notikt nedaudz biežāk tad, ja tā tiktu piemērota pozīcijai, pieņemot, ka ieguldītāju portfeļi katrā gadījumā būtu vieni un tie paši. Tomēr ir paredzams, ka, pateicoties sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai, slēgšana notiktu reti, izmantojot gan vienu, gan otru veidu. Klientiem, kuriem CFD tirdzniecības kontā ir viena vienota pozīcija, nebūtu nekādas atšķirības starp slēgšanu, kas pamatota uz kontu, un izslēgšanu, kas pamatota uz pozīciju. No respondentu atbildēm uz aicinājumu sniegt atsauksmes ir skaidrs, ka pastāv daudzi privāto klientu CFD tirdzniecības konti, kuros ietilpst tikai viena pozīcija.

CFD

CFD

| (115) | Lai gan tiek prognozēts, ka rezultātu atšķirība, kas rodas, starp veidu, kas pamatots uz pozīciju, un veidu, kas pamatots uz kontu, daudziem ieguldītājiem varētu būt maza (bet to nevar precīzi noteikt, ja nav reprezentatīva portfeļa), aicinājumā sniegt atsauksmes bija uzsvērti papildu iemesli, kāpēc dažiem ieguldītājiem labāka būtu slēgšanas noteikuma piemērošana kontam. Pirmkārt, ļaujot vienā pozīcijā gūto peļņu izmantot, lai kompensētu zaudējumus citā pozīcijā, uz kontu pamatota slēgšana sekmē tādu ieguldījumu portfeli, kas ir daudzveidīgs. Otrkārt, ciktāl uz kontu pamatota slēgšana notiek retāk, šāds slēgšanas veids samazina ieguldītājiem izmaksas, kas jāsedz pozīciju atkārtotas atvēršanas gadījumā. |
| --- | --- |

(115)

Lai gan tiek prognozēts, ka rezultātu atšķirība, kas rodas, starp veidu, kas pamatots uz pozīciju, un veidu, kas pamatots uz kontu, daudziem ieguldītājiem varētu būt maza (bet to nevar precīzi noteikt, ja nav reprezentatīva portfeļa), aicinājumā sniegt atsauksmes bija uzsvērti papildu iemesli, kāpēc dažiem ieguldītājiem labāka būtu slēgšanas noteikuma piemērošana kontam. Pirmkārt, ļaujot vienā pozīcijā gūto peļņu izmantot, lai kompensētu zaudējumus citā pozīcijā, uz kontu pamatota slēgšana sekmē tādu ieguldījumu portfeli, kas ir daudzveidīgs. Otrkārt, ciktāl uz kontu pamatota slēgšana notiek retāk, šāds slēgšanas veids samazina ieguldītājiem izmaksas, kas jāsedz pozīciju atkārtotas atvēršanas gadījumā.

| (116) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi un atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka minimālās aizsardzības piemērošanai kā atsevišķs pasākums, kas jāveic papildus citiem šajā lēmumā aprakstītajiem pasākumiem, proporcionālāks ir standartizēts drošības rezerves slēgšanas noteikums, ko piemēro kontam un kas tiek noteikts 50 % apmērā no kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības. Jo īpaši šim noteikumam būtu jānodrošina viena vai vairāku CFD slēgšana, nosakot privātajam klientam visizdevīgākos nosacījumus, lai nodrošinātu, ka konta vērtība nekļūst mazāka par 50 % no kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības, kas tika iemaksāta, lai klients jebkurā brīdī varētu piekļūt visiem pašlaik atvērtajiem CFD. Šajā nolūkā konta vērtība būtu jānosaka saskaņā ar šajā kontā esošajiem līdzekļiem kopā ar jebkuru nerealizēto neto peļņu no atvērtajiem CFD, kas saistīti ar šo kontu. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi un atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka minimālās aizsardzības piemērošanai kā atsevišķs pasākums, kas jāveic papildus citiem šajā lēmumā aprakstītajiem pasākumiem, proporcionālāks ir standartizēts drošības rezerves slēgšanas noteikums, ko piemēro kontam un kas tiek noteikts 50 % apmērā no kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības. Jo īpaši šim noteikumam būtu jānodrošina viena vai vairāku CFD slēgšana, nosakot privātajam klientam visizdevīgākos nosacījumus, lai nodrošinātu, ka konta vērtība nekļūst mazāka par 50 % no kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības, kas tika iemaksāta, lai klients jebkurā brīdī varētu piekļūt visiem pašlaik atvērtajiem CFD. Šajā nolūkā konta vērtība būtu jānosaka saskaņā ar šajā kontā esošajiem līdzekļiem kopā ar jebkuru nerealizēto neto peļņu no atvērtajiem CFD, kas saistīti ar šo kontu.

ESMA

CFD

CFD

CFD

| (117) | ESMA ierosinātā drošības rezerves slēgšanas aizsardzība produktu sniedzējam neaizliedz kontam piemērojama slēgšanas noteikuma vietā piemērot pozīcijai piemērojamu slēgšanas noteikumu 50 % apmērā no konkrētās pozīcijas sākotnējās rezerves prasības; tas privātajiem klientiem patiešām var samazināt sarežģītību. Turklāt, piemērojot pozīcijai slēgšanas noteikumu 50 % apmērā, produktu sniedzējs būtībā izpilda uz kontu pamatotas slēgšanas prasību, jo visas vienotās pozīcijas tiks slēgtas saskaņā ar slēgšanas noteikumu, kas noteikts 50 % apmērā. |
| --- | --- |

(117)

ESMA ierosinātā drošības rezerves slēgšanas aizsardzība produktu sniedzējam neaizliedz kontam piemērojama slēgšanas noteikuma vietā piemērot pozīcijai piemērojamu slēgšanas noteikumu 50 % apmērā no konkrētās pozīcijas sākotnējās rezerves prasības; tas privātajiem klientiem patiešām var samazināt sarežģītību. Turklāt, piemērojot pozīcijai slēgšanas noteikumu 50 % apmērā, produktu sniedzējs būtībā izpilda uz kontu pamatotas slēgšanas prasību, jo visas vienotās pozīcijas tiks slēgtas saskaņā ar slēgšanas noteikumu, kas noteikts 50 % apmērā.

ESMA

5.3.   Aizsardzība pret negatīvu bilanci

Aizsardzība pret negatīvu bilanci

| (118) | Aizsardzības pret negatīvu bilanci mērķis ir aizsargāt privātos klientus ārkārtas apstākļos, kad pamatā esošos aktīvus skar tik lielas un pēkšņas cenu izmaiņas, kas CFD sniedzējam traucē slēgt pozīciju, kā to paredz prasība par drošības rezerves slēgšanas aizsardzību, un kas klientam izraisa negatīvu konta bilanci. Citiem vārdiem sakot, lieli tirgus notikumi var izraisīt cenu pārrāvumus, radot šķēršļus automātiskās drošības rezerves slēgšanas aizsardzības efektivitātei. Vairākas VKI (108) ir konstatējušas, ka pēc šādiem tirgus notikumiem klientu parādi ievērojami pārsnieguši līdzekļu apjomu, ko tie ieguldījuši, rezultātā klientu kontos izraisot negatīvu bilanci. |
| --- | --- |

(118)

Aizsardzības pret negatīvu bilanci mērķis ir aizsargāt privātos klientus ārkārtas apstākļos, kad pamatā esošos aktīvus skar tik lielas un pēkšņas cenu izmaiņas, kas CFD sniedzējam traucē slēgt pozīciju, kā to paredz prasība par drošības rezerves slēgšanas aizsardzību, un kas klientam izraisa negatīvu konta bilanci. Citiem vārdiem sakot, lieli tirgus notikumi var izraisīt cenu pārrāvumus, radot šķēršļus automātiskās drošības rezerves slēgšanas aizsardzības efektivitātei. Vairākas VKI (108) ir konstatējušas, ka pēc šādiem tirgus notikumiem klientu parādi ievērojami pārsnieguši līdzekļu apjomu, ko tie ieguldījuši, rezultātā klientu kontos izraisot negatīvu bilanci.

CFD

108

| (119) | Aizsardzības pret negatīvu bilanci nolūks ir nodrošināt, lai ieguldītāja maksimālie zaudējumi, kas varētu rasties no CFD tirdzniecības, ietverot visas saistītās izmaksas, nepārsniegtu ieguldītāja CFD tirdzniecības kontā esošo ar CFD tirdzniecību saistīto līdzekļu kopējo apjomu. Tajos būtu jāiekļauj visi līdzekļi, kas vēl jāiemaksā šajā kontā kā neto peļņa, slēdzot atvērtus CFD, kas saistīti ar šo kontu. Ieguldītājiem saistībā ar CFD tirdzniecību, ko tie veic, nebūtu jānosaka nekāda papildu atbildība. Citiem kontiem nevajadzētu būt ietvertiem ieguldītāja riskam pakļautajā kapitālā. Ja tirdzniecības kontā ir ietverti arī citi finanšu instrumenti (piemēram, PVKIU vai akcijas), riskam tiek pakļauti tikai tie līdzekļi, kas nepārprotami paredzēti CFD tirdzniecībai, un nevis tie, kas ir paredzēti citiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(119)

Aizsardzības pret negatīvu bilanci nolūks ir nodrošināt, lai ieguldītāja maksimālie zaudējumi, kas varētu rasties no CFD tirdzniecības, ietverot visas saistītās izmaksas, nepārsniegtu ieguldītāja CFD tirdzniecības kontā esošo ar CFD tirdzniecību saistīto līdzekļu kopējo apjomu. Tajos būtu jāiekļauj visi līdzekļi, kas vēl jāiemaksā šajā kontā kā neto peļņa, slēdzot atvērtus CFD, kas saistīti ar šo kontu. Ieguldītājiem saistībā ar CFD tirdzniecību, ko tie veic, nebūtu jānosaka nekāda papildu atbildība. Citiem kontiem nevajadzētu būt ietvertiem ieguldītāja riskam pakļautajā kapitālā. Ja tirdzniecības kontā ir ietverti arī citi finanšu instrumenti (piemēram, PVKIU vai akcijas), riskam tiek pakļauti tikai tie līdzekļi, kas nepārprotami paredzēti CFD tirdzniecībai, un nevis tie, kas ir paredzēti citiem finanšu instrumentiem.

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

CFD

| (120) | Aizsardzības pret negatīvu bilanci nolūks ir arī nodrošināt “atbalsta mehānismu” ārkārtēju tirgus apstākļu gadījumā. ESMA veica 2015. gada janvāra Šveices franka notikuma analīzi, lai apsvērtu tā tiešo ietekmi uz ieguldītājiem dažādos scenārijos (109). Tika izskatīti šādi scenāriji:






  i) | aizsardzība pret jebkādu negatīvu bilanci privāta klienta CFD tirdzniecības kontā; |
| --- | --- | --- |

(120)

Aizsardzības pret negatīvu bilanci nolūks ir arī nodrošināt “atbalsta mehānismu” ārkārtēju tirgus apstākļu gadījumā. ESMA veica 2015. gada janvāra Šveices franka notikuma analīzi, lai apsvērtu tā tiešo ietekmi uz ieguldītājiem dažādos scenārijos (109). Tika izskatīti šādi scenāriji:

ESMA

109

i)

aizsardzība pret jebkādu negatīvu bilanci privāta klienta CFD tirdzniecības kontā;

CFD

| ii) | aizsardzība pret jebkādu negatīvu bilanci katrā privāta klienta CFD pozīcijā; un |
| --- | --- |

ii)

aizsardzība pret jebkādu negatīvu bilanci katrā privāta klienta CFD pozīcijā; un

CFD

| iii) | nav aizsardzības pret negatīvu bilanci. |
| --- | --- |

iii)

nav aizsardzības pret negatīvu bilanci.

| (121) | Izskatot šīs iespējas, ESMA norādīja, ka tiešā ietekme uz ieguldītājiem, ko izraisa dažādās iespējas ārkārtēju tirgus notikumu gadījumā, ir jāvērtē attiecībā pret pastāvīgajām izmaksām, ko paredz šīs aizsardzības nodrošināšana. Jo īpaši CFD sniedzēji, veicot riska pārvaldību, saskartos ar tādām pastāvīgajām izmaksām, kas saistītas ar papildu kapitālu vai riska ierobežošanu. Savukārt daļu no šīm izmaksām lielāku starpību vai citu maksu veidā varētu novirzīt pašiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(121)

Izskatot šīs iespējas, ESMA norādīja, ka tiešā ietekme uz ieguldītājiem, ko izraisa dažādās iespējas ārkārtēju tirgus notikumu gadījumā, ir jāvērtē attiecībā pret pastāvīgajām izmaksām, ko paredz šīs aizsardzības nodrošināšana. Jo īpaši CFD sniedzēji, veicot riska pārvaldību, saskartos ar tādām pastāvīgajām izmaksām, kas saistītas ar papildu kapitālu vai riska ierobežošanu. Savukārt daļu no šīm izmaksām lielāku starpību vai citu maksu veidā varētu novirzīt pašiem ieguldītājiem.

ESMA

CFD

| (122) | No otras puses, būtisku risku, kas var radīt nozīmīgu kaitējumu patērētājiem un var rasties tad, ja nav aizsardzības pret negatīvu bilanci, izraisa iespējamība, ka ieguldītājam ārkārtēju tirgus apstākļu dēļ var rasties naudas parāds ieguldījumu sabiedrībai. Šāda situācija jo īpaši negatīvi ietekmētu ieguldītājus, kuriem nav ievērojamu likvīdo līdzekļu (110). ESMA nolēma pieņemt CFD tirdzniecības konta aizsardzību pret negatīvu bilanci kā līdzekli, lai novērstu šo iespējama būtiska kaitējuma cēloni, vienlaikus samazinot saistītās izmaksas sabiedrībām un ieguldītājiem. ESMA jo īpaši uzskatīja, ka, nosakot aizsardzību pret negatīvu bilanci katram CFD, ieguldītājiem un sabiedrībām varētu tikt radīts neproporcionālu izmaksu piemērošanas risks. Ja tiktu ieviesta aizsardzība pret negatīvu bilanci, ko piemēro pozīcijai, sabiedrībām būtu jāatlaiž klientu zaudējumi, kas pārsniedz šai pozīcijai paredzēto līdzekļu apjomu, ietverot sākotnējo drošības rezervi un jebkuru papildu drošības rezervi, ko iemaksājis klients. Tā kā aizsardzība pret negatīvu bilanci nedotu iespēju veikt ieskaitu būtiskiem zaudējumiem kopā ar citām klienta portfeļa pozīcijām, noteikums par tās piemērošanu pozīcijai palielinātu to tirgus riska daļu, kas būtu jāuzņemas ieguldījumu sabiedrībām. Ieguldījumu sabiedrībām tas varētu izraisīt kapitāla normatīvu palielināšanu, ar kuru saistītās izmaksas, iespējams, tiktu novirzītas privātajiem klientiem. |
| --- | --- |

(122)

No otras puses, būtisku risku, kas var radīt nozīmīgu kaitējumu patērētājiem un var rasties tad, ja nav aizsardzības pret negatīvu bilanci, izraisa iespējamība, ka ieguldītājam ārkārtēju tirgus apstākļu dēļ var rasties naudas parāds ieguldījumu sabiedrībai. Šāda situācija jo īpaši negatīvi ietekmētu ieguldītājus, kuriem nav ievērojamu likvīdo līdzekļu (110). ESMA nolēma pieņemt CFD tirdzniecības konta aizsardzību pret negatīvu bilanci kā līdzekli, lai novērstu šo iespējama būtiska kaitējuma cēloni, vienlaikus samazinot saistītās izmaksas sabiedrībām un ieguldītājiem. ESMA jo īpaši uzskatīja, ka, nosakot aizsardzību pret negatīvu bilanci katram CFD, ieguldītājiem un sabiedrībām varētu tikt radīts neproporcionālu izmaksu piemērošanas risks. Ja tiktu ieviesta aizsardzība pret negatīvu bilanci, ko piemēro pozīcijai, sabiedrībām būtu jāatlaiž klientu zaudējumi, kas pārsniedz šai pozīcijai paredzēto līdzekļu apjomu, ietverot sākotnējo drošības rezervi un jebkuru papildu drošības rezervi, ko iemaksājis klients. Tā kā aizsardzība pret negatīvu bilanci nedotu iespēju veikt ieskaitu būtiskiem zaudējumiem kopā ar citām klienta portfeļa pozīcijām, noteikums par tās piemērošanu pozīcijai palielinātu to tirgus riska daļu, kas būtu jāuzņemas ieguldījumu sabiedrībām. Ieguldījumu sabiedrībām tas varētu izraisīt kapitāla normatīvu palielināšanu, ar kuru saistītās izmaksas, iespējams, tiktu novirzītas privātajiem klientiem.

110

ESMA

CFD

ESMA

CFD

| (123) | Attiecībā uz priekšlikumu par aizsardzību pret negatīvu bilanci lielākā daļa produktu sniedzēju, brokeru un tirdzniecības organizāciju pauda pozitīvu attieksmi. Daži produktu sniedzēji lūdza šā noteikuma papildu skaidrojumu. Norādītās bažas bija saistītas ar pasākumu ietekmi uz sabiedrību kapitāla prasībām un iespējamību, ka klienti varētu to izmantot, lai veiktu spekulācijas pret produktu sniedzējiem, atverot divas pretējas pozīcijas vienas un tās pašas brokeru sabiedrības dažādos kontos. Patērētāju pārstāvjiem bija pozitīva attieksme attiecībā uz ierosinātajiem pasākumiem, tajā skaitā aizsardzību pret negatīvu bilanci. Privātpersonas, no kurām tika saņemtas atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes un kuras savās atbildēs skaidri atsaucās uz priekšlikumiem par aizsardzību pret negatīvu bilanci, kopumā atbalstīja šos priekšlikumus. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz priekšlikumu par aizsardzību pret negatīvu bilanci lielākā daļa produktu sniedzēju, brokeru un tirdzniecības organizāciju pauda pozitīvu attieksmi. Daži produktu sniedzēji lūdza šā noteikuma papildu skaidrojumu. Norādītās bažas bija saistītas ar pasākumu ietekmi uz sabiedrību kapitāla prasībām un iespējamību, ka klienti varētu to izmantot, lai veiktu spekulācijas pret produktu sniedzējiem, atverot divas pretējas pozīcijas vienas un tās pašas brokeru sabiedrības dažādos kontos. Patērētāju pārstāvjiem bija pozitīva attieksme attiecībā uz ierosinātajiem pasākumiem, tajā skaitā aizsardzību pret negatīvu bilanci. Privātpersonas, no kurām tika saņemtas atbildes uz aicinājumu sniegt atsauksmes un kuras savās atbildēs skaidri atsaucās uz priekšlikumiem par aizsardzību pret negatīvu bilanci, kopumā atbalstīja šos priekšlikumus.

| (124) | ESMA ir apsvērusi ietekmi, ko CFD sniedzējiem varētu izraisīt aizsardzības nodrošināšana pret negatīvu bilanci, kā arī to būtisko kaitējumu, kas privātajiem klientiem varētu rasties, ja šīs aizsardzības nebūtu. ESMA uzskata, ka bilances kontekstā aizsardzība pret negatīvu bilanci, ko piemēro kontam, novērš konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un ir samērīga. |
| --- | --- |

(124)

ESMA ir apsvērusi ietekmi, ko CFD sniedzējiem varētu izraisīt aizsardzības nodrošināšana pret negatīvu bilanci, kā arī to būtisko kaitējumu, kas privātajiem klientiem varētu rasties, ja šīs aizsardzības nebūtu. ESMA uzskata, ka bilances kontekstā aizsardzība pret negatīvu bilanci, ko piemēro kontam, novērš konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību un ir samērīga.

ESMA

CFD

ESMA

5.4.   Brīdinājumi par risku

Brīdinājumi par risku

| (125) | Vēl viens pasākums, lai privātajiem klientiem novērstu riskus attiecībā uz CFD, ir piemērot prasību par noteiktai ieguldījumu sabiedrībai raksturīgu standartizētu un efektīvu riska brīdinājumu nodrošināšanu, ietverot informāciju par privāto klientu kontu zaudējumu procentuālo daļu. Kā jau iepriekš minēts, vairākas VKI ir atzīmējušas klientiem nodrošināto riska brīdinājumu zemo kvalitāti un ziņojušas, ka ir CFD sniedzēji, kas bieži nesniedz izsmeļošu skaidrojumu par šo produktu augsto riska pakāpi un sarežģīto raksturu. Jo īpaši jāmin, ka brīdinājumos par risku bieži netiek skaidri izklāstīta iespējamība par tādu zaudējumu strauju rašanos, kuru apjoms varētu pārsniegt klientu ieguldītās naudas apmēru, vai arī brīdinājuma ziņojuma skaidrību samazina veids, kādā brīdinājumi tiek noformēti, vai to samazina paziņojumi par iespējamo peļņu. |
| --- | --- |

(125)

Vēl viens pasākums, lai privātajiem klientiem novērstu riskus attiecībā uz CFD, ir piemērot prasību par noteiktai ieguldījumu sabiedrībai raksturīgu standartizētu un efektīvu riska brīdinājumu nodrošināšanu, ietverot informāciju par privāto klientu kontu zaudējumu procentuālo daļu. Kā jau iepriekš minēts, vairākas VKI ir atzīmējušas klientiem nodrošināto riska brīdinājumu zemo kvalitāti un ziņojušas, ka ir CFD sniedzēji, kas bieži nesniedz izsmeļošu skaidrojumu par šo produktu augsto riska pakāpi un sarežģīto raksturu. Jo īpaši jāmin, ka brīdinājumos par risku bieži netiek skaidri izklāstīta iespējamība par tādu zaudējumu strauju rašanos, kuru apjoms varētu pārsniegt klientu ieguldītās naudas apmēru, vai arī brīdinājuma ziņojuma skaidrību samazina veids, kādā brīdinājumi tiek noformēti, vai to samazina paziņojumi par iespējamo peļņu.

CFD

CFD

| (126) | Saņemtajās atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes tikai mazākā daļa no produktu sniedzējiem un brokeriem neatbalstīja to, ka vajadzētu ieviest standartizētu brīdinājumu par risku. Dažas ieguldījumu sabiedrības atzīmēja, ka tās atzinīgi vērtē brīdinājumu par noteiktas ieguldījumu sabiedrības zaudējumu procentuālo daļu, nevis vairāk standartizētu brīdinājumu. Patērētāju pārstāvjiem bija atšķirīgi viedokļi, jo gandrīz puse no šīs grupas respondentiem norādīja, ka atbalsta stingrākus pasākumus attiecībā uz CFD (piemēram, aizliegumu). Patērētāju pārstāvji, kas savā atbildē skaidri minēja brīdinājumu par risku, atbalstīja šo priekšlikumu ar nosacījumu, ka tas tiek izskatīts kopā ar citiem ierosinātajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(126)

Saņemtajās atbildēs uz aicinājumu sniegt atsauksmes tikai mazākā daļa no produktu sniedzējiem un brokeriem neatbalstīja to, ka vajadzētu ieviest standartizētu brīdinājumu par risku. Dažas ieguldījumu sabiedrības atzīmēja, ka tās atzinīgi vērtē brīdinājumu par noteiktas ieguldījumu sabiedrības zaudējumu procentuālo daļu, nevis vairāk standartizētu brīdinājumu. Patērētāju pārstāvjiem bija atšķirīgi viedokļi, jo gandrīz puse no šīs grupas respondentiem norādīja, ka atbalsta stingrākus pasākumus attiecībā uz CFD (piemēram, aizliegumu). Patērētāju pārstāvji, kas savā atbildē skaidri minēja brīdinājumu par risku, atbalstīja šo priekšlikumu ar nosacījumu, ka tas tiek izskatīts kopā ar citiem ierosinātajiem pasākumiem.

CFD

| (127) | Šajā lēmumā ieviestie uz noteiktu ieguldījumu sabiedrību attiecināmi brīdinājumi par risku sniegtu privātajiem klientiem būtisku informāciju par šiem konkrētajiem produktiem, proti, datus par tādu privāto kontu procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību. Pētījumā tika konstatēts, ka standartizēts brīdinājums par risku ir būtiski uzlabojis privāto klientu izpratni par attiecīgo produktu, arī par iespējamību, ka klients var zaudēt vairāk naudas, nekā ir ieguldījis, un par peļņas gūšanas iespējamību (111). |
| --- | --- |

(127)

Šajā lēmumā ieviestie uz noteiktu ieguldījumu sabiedrību attiecināmi brīdinājumi par risku sniegtu privātajiem klientiem būtisku informāciju par šiem konkrētajiem produktiem, proti, datus par tādu privāto kontu procentuālo daļu, kuri zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību. Pētījumā tika konstatēts, ka standartizēts brīdinājums par risku ir būtiski uzlabojis privāto klientu izpratni par attiecīgo produktu, arī par iespējamību, ka klients var zaudēt vairāk naudas, nekā ir ieguldījis, un par peļņas gūšanas iespējamību (111).

CFD

111

| (128) | Prasība, ka CFD sniedzējiem jāpaziņo to privāto klientu kontu procentuālā daļa, kas cieš zaudējumus, ir paredzēta, lai kompensētu CFD sniedzējiem raksturīgo tendenci vairāk uzsvērt iespējamo peļņu nekā zaudējumus. |
| --- | --- |

(128)

Prasība, ka CFD sniedzējiem jāpaziņo to privāto klientu kontu procentuālā daļa, kas cieš zaudējumus, ir paredzēta, lai kompensētu CFD sniedzējiem raksturīgo tendenci vairāk uzsvērt iespējamo peļņu nekā zaudējumus.

CFD

CFD

| (129) | Turklāt brīdinājumi varētu veicināt privāto klientu pārdomātu lēmumu pieņemšanu par to, vai viņi vēlas turpināt dalību darījumos ar augsta riska produktu, kas drīzāk radīs zaudējumus nekā peļņu. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt brīdinājumi varētu veicināt privāto klientu pārdomātu lēmumu pieņemšanu par to, vai viņi vēlas turpināt dalību darījumos ar augsta riska produktu, kas drīzāk radīs zaudējumus nekā peļņu.

| (130) | Lai ieguldītājus brīdinātu par zaudējumu risku, kas saistīts ar ieguldījumiem CFD produktos, ESMA uzskata, ka katram CFD sniedzējam būtu jāinformē savi klienti par to privāto klientu CFD tirdzniecības kontu procentuālo daļu, kuri pēdējos 12 mēnešos ir zaudējuši naudu. Lai nodrošinātu, ka šis skaitliskais rādītājs atspoguļo aktuālu informāciju, minētais aprēķins būtu jāatjaunina reizi ceturksnī. Aprēķinātā procentuālā daļa brīdinājumā par risku jānoformē vienkāršā un skaidrā veidā, iekļaujot to katrā produktu sniedzēja paziņojumā. |
| --- | --- |

(130)

Lai ieguldītājus brīdinātu par zaudējumu risku, kas saistīts ar ieguldījumiem CFD produktos, ESMA uzskata, ka katram CFD sniedzējam būtu jāinformē savi klienti par to privāto klientu CFD tirdzniecības kontu procentuālo daļu, kuri pēdējos 12 mēnešos ir zaudējuši naudu. Lai nodrošinātu, ka šis skaitliskais rādītājs atspoguļo aktuālu informāciju, minētais aprēķins būtu jāatjaunina reizi ceturksnī. Aprēķinātā procentuālā daļa brīdinājumā par risku jānoformē vienkāršā un skaidrā veidā, iekļaujot to katrā produktu sniedzēja paziņojumā.

CFD

ESMA

CFD

CFD

| (131) | Lai noteiktu, vai kontā nauda ir zaudēta, ir jāņem vērā gan realizēta un nerealizēta peļņa, gan realizēti un nerealizēti zaudējumi. Realizēta peļņa un realizēti zaudējumi attiecas uz CFD pozīcijām, kas tika slēgtas aprēķinu veikšanas laikā. Nerealizēta peļņa un nerealizēti zaudējumi attiecas uz atvērto pozīciju vērtību aprēķinu veikšanas laika posma beigās. Lai sniegtu pilnīgi skaidru priekšstatu par to kontu procentuālo daļu, kuros ir gūta peļņa vai ciesti zaudējumi, veicot aprēķinus, ir jāņem vērā visas izmaksas, kas attiecas uz CFD tirdzniecību. |
| --- | --- |

(131)

Lai noteiktu, vai kontā nauda ir zaudēta, ir jāņem vērā gan realizēta un nerealizēta peļņa, gan realizēti un nerealizēti zaudējumi. Realizēta peļņa un realizēti zaudējumi attiecas uz CFD pozīcijām, kas tika slēgtas aprēķinu veikšanas laikā. Nerealizēta peļņa un nerealizēti zaudējumi attiecas uz atvērto pozīciju vērtību aprēķinu veikšanas laika posma beigās. Lai sniegtu pilnīgi skaidru priekšstatu par to kontu procentuālo daļu, kuros ir gūta peļņa vai ciesti zaudējumi, veicot aprēķinus, ir jāņem vērā visas izmaksas, kas attiecas uz CFD tirdzniecību.

CFD

CFD

| (132) | Jaunizveidotiem CFD sniedzējiem un tādiem CFD sniedzējiem, kam pēdējo 12 mēnešu laikā nav bijušas nevienas atvērtas CFD pozīcijas, par pēdējiem 12 mēnešiem šādu procentuālo daļu aprēķināt nav iespējams. Šādām ieguldījumu sabiedrībām šajā lēmumā ir noteikts standartizēts brīdinājums par risku, kurā ir iekļaujama atsauce uz to procentuālās daļas rādītāju, kas konstatēts VKI veiktajos pētījumos. |
| --- | --- |

(132)

Jaunizveidotiem CFD sniedzējiem un tādiem CFD sniedzējiem, kam pēdējo 12 mēnešu laikā nav bijušas nevienas atvērtas CFD pozīcijas, par pēdējiem 12 mēnešiem šādu procentuālo daļu aprēķināt nav iespējams. Šādām ieguldījumu sabiedrībām šajā lēmumā ir noteikts standartizēts brīdinājums par risku, kurā ir iekļaujama atsauce uz to procentuālās daļas rādītāju, kas konstatēts VKI veiktajos pētījumos.

CFD

CFD

CFD

| (133) | Kā minēts iepriekš, gandrīz visi produktu sniedzēji, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt atsauksmes, pauda atbalstu vai neitrālu attieksmi attiecībā uz standartizētu brīdinājumu par risku. Respondenti, kuriem bija negatīva nostāja, apšaubīja riska brīdinājuma efektivitāti vai nepiekrita VKI pētījumos konstatētajām procentuālajām daļām. Ieguldījumu sabiedrību komentāros bieži tika izteikts lūgums izveidot brīdinājuma par risku saīsinātu versiju, ko sabiedrības varētu izmantot digitālajā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(133)

Kā minēts iepriekš, gandrīz visi produktu sniedzēji, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt atsauksmes, pauda atbalstu vai neitrālu attieksmi attiecībā uz standartizētu brīdinājumu par risku. Respondenti, kuriem bija negatīva nostāja, apšaubīja riska brīdinājuma efektivitāti vai nepiekrita VKI pētījumos konstatētajām procentuālajām daļām. Ieguldījumu sabiedrību komentāros bieži tika izteikts lūgums izveidot brīdinājuma par risku saīsinātu versiju, ko sabiedrības varētu izmantot digitālajā tirdzniecībā.

| (134) | ESMA ir apsvērusi iespēju pieprasīt vispārīgu brīdinājumu par risku, kurā būtu paziņota vienīgi informācija, ka pastāv risks, ka privātie klienti var strauji zaudēt naudu CFD sviras finansējuma dēļ, vai konkrētāku brīdinājumu par risku, pamatojoties uz VKI pētījumos konstatētajiem datiem par privāto klientu vidējiem zaudējumiem. Pirmā iespēja tika atcelta, jo tā būtībā nepievērsa privāto klientu uzmanību faktiskajam riskam, kas ir raksturīgs CFD tirdzniecībai. Otrā iespēja tika atcelta, jo minētajos pētījumos nav iekļauta nekāda specifiska informācija (piemēram, par sabiedrību, kas piedāvā tikai noteikta veida CFD). Lai gan aprēķini, kas jāveic par katru ieguldījumu sabiedrību, produktu sniedzējiem var būt apgrūtinošāki nekā vispārīgs brīdinājums par risku, ņemot vērā atsauksmes, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka tie ir nepieciešami, lai pienācīgi brīdinātu ieguldītājus par zaudējumu risku. |
| --- | --- |

(134)

ESMA ir apsvērusi iespēju pieprasīt vispārīgu brīdinājumu par risku, kurā būtu paziņota vienīgi informācija, ka pastāv risks, ka privātie klienti var strauji zaudēt naudu CFD sviras finansējuma dēļ, vai konkrētāku brīdinājumu par risku, pamatojoties uz VKI pētījumos konstatētajiem datiem par privāto klientu vidējiem zaudējumiem. Pirmā iespēja tika atcelta, jo tā būtībā nepievērsa privāto klientu uzmanību faktiskajam riskam, kas ir raksturīgs CFD tirdzniecībai. Otrā iespēja tika atcelta, jo minētajos pētījumos nav iekļauta nekāda specifiska informācija (piemēram, par sabiedrību, kas piedāvā tikai noteikta veida CFD). Lai gan aprēķini, kas jāveic par katru ieguldījumu sabiedrību, produktu sniedzējiem var būt apgrūtinošāki nekā vispārīgs brīdinājums par risku, ņemot vērā atsauksmes, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka tie ir nepieciešami, lai pienācīgi brīdinātu ieguldītājus par zaudējumu risku.

ESMA

CFD

CFD

CFD

ESMA

| (135) | ESMA un VKI apzinās, ka saistībā ar aprēķiniem par katras ieguldījumu sabiedrības zaudējumu procentuālo daļu pastāv risks, ka šos procentuālo daļu rādītājus var izmantot nevis to sākotnēji paredzētajam mērķim – brīdinājumam pa risku, bet gan tirdzniecības vajadzībām. Šo iemeslu dēļ VKI būtu jāuzrauga, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības neizmantotu konkrētai sabiedrībai aprēķinātās procentuālās daļas neatbilstīgā veidā un pārskatītu šā pasākuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(135)

ESMA un VKI apzinās, ka saistībā ar aprēķiniem par katras ieguldījumu sabiedrības zaudējumu procentuālo daļu pastāv risks, ka šos procentuālo daļu rādītājus var izmantot nevis to sākotnēji paredzētajam mērķim – brīdinājumam pa risku, bet gan tirdzniecības vajadzībām. Šo iemeslu dēļ VKI būtu jāuzrauga, lai ieguldījumu brokeru sabiedrības neizmantotu konkrētai sabiedrībai aprēķinātās procentuālās daļas neatbilstīgā veidā un pārskatītu šā pasākuma piemērošanu.

ESMA

| (136) | Saskaņā ar atsauksmēm, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka, izmantojot proporcionālāku pieeju, brīdinājums par risku tiktu arī pielāgots izmantotajiem saziņas kanāliem. Tādēļ šajā lēmumā ir noteikts saīsināts brīdinājums par risku, kas paredzēts sakaru veidiem, kuros izmanto nepastāvīgu informācijas nesēju, piemēram, mobilajām lietojumprogrammām vai sociālo plašsaziņas līdzekļu ierakstiem. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar atsauksmēm, kas saņemtas uz aicinājumu sniegt atsauksmes, ESMA uzskata, ka, izmantojot proporcionālāku pieeju, brīdinājums par risku tiktu arī pielāgots izmantotajiem saziņas kanāliem. Tādēļ šajā lēmumā ir noteikts saīsināts brīdinājums par risku, kas paredzēts sakaru veidiem, kuros izmanto nepastāvīgu informācijas nesēju, piemēram, mobilajām lietojumprogrammām vai sociālo plašsaziņas līdzekļu ierakstiem.

ESMA

5.5.   Finansiālu un nefinansiālu labumu aizliegums

Finansiālu un nefinansiālu labumu aizliegums

| (137) | Galīgais pasākums, lai novērstu riskus, kas saistīti ar CFD izplatīšanu privātajiem klientiem, ir finansiālo labumu (piemēram, tā dēvēto “tirdzniecības papildatlīdzību”) un noteiktu nefinansiālo labumu veidu aizliegums. Finanšu veicināšanas pasākumi, kuros CFD tirdzniecības veikšanai piedāvā papildatlīdzības vai citus stimulus, bieži novērš privāto klientu uzmanību no tā, ka CFD produkti ir saistīti ar augstu risku. Tie iesaista privātos klientus, kuri citādi, iespējams, neizvēlētos ieguldīt šajos produktos. Šādas papildatlīdzības bieži ir iespējamas tikai gadījumā, ja klienti nogulda naudu kontā vai veic noteiktu tirdzniecības darījumu apjomu. |
| --- | --- |

(137)

Galīgais pasākums, lai novērstu riskus, kas saistīti ar CFD izplatīšanu privātajiem klientiem, ir finansiālo labumu (piemēram, tā dēvēto “tirdzniecības papildatlīdzību”) un noteiktu nefinansiālo labumu veidu aizliegums. Finanšu veicināšanas pasākumi, kuros CFD tirdzniecības veikšanai piedāvā papildatlīdzības vai citus stimulus, bieži novērš privāto klientu uzmanību no tā, ka CFD produkti ir saistīti ar augstu risku. Tie iesaista privātos klientus, kuri citādi, iespējams, neizvēlētos ieguldīt šajos produktos. Šādas papildatlīdzības bieži ir iespējamas tikai gadījumā, ja klienti nogulda naudu kontā vai veic noteiktu tirdzniecības darījumu apjomu.

CFD

CFD

CFD

| (138) | Tomēr ESMA aizliegums par labumu sniegšanu neietver informācijas un pētniecības rīkus, kas, ciktāl tie attiecas uz CFD, tiek sniegti privātajiem klientiem (izņemot nefinansiālos labumus), jo tie varētu palīdzēt klientiem lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(138)

Tomēr ESMA aizliegums par labumu sniegšanu neietver informācijas un pētniecības rīkus, kas, ciktāl tie attiecas uz CFD, tiek sniegti privātajiem klientiem (izņemot nefinansiālos labumus), jo tie varētu palīdzēt klientiem lēmumu pieņemšanā.

ESMA

CFD

| (139) | Lielākajā daļā atbilžu no produktu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām un brokeriem bija pausts atbalsts pasākumiem, kas saistīti ar klientu stimulēšanu. Pozitīvu attieksmi pauda arī tie patērētāju pārstāvji, kuri savās atbildēs bija skaidri minējuši šos pasākumus. Apsverot riskus, ko šīs papildatlīdzības izraisa privātajiem klientiem, ESMA uzskata, ka šo papildatlīdzību ierobežošana ir nepieciešama un proporcionāla. |
| --- | --- |

(139)

Lielākajā daļā atbilžu no produktu sniedzējiem, tirdzniecības organizācijām un brokeriem bija pausts atbalsts pasākumiem, kas saistīti ar klientu stimulēšanu. Pozitīvu attieksmi pauda arī tie patērētāju pārstāvji, kuri savās atbildēs bija skaidri minējuši šos pasākumus. Apsverot riskus, ko šīs papildatlīdzības izraisa privātajiem klientiem, ESMA uzskata, ka šo papildatlīdzību ierobežošana ir nepieciešama un proporcionāla.

ESMA

5.6.   Vispārājā proporcionalitāte

Vispārājā proporcionalitāte

| (140) | ESMA šajā jomā ir sasniegusi tās nesaistošo instrumentu efektivitātes robežu. Šajā sakarā, jo īpaši saistībā ar produktu pārvaldību, ESMA arī atzīst, ka produktu pārvaldības princip jau ir daļa no Savienības finanšu pakalpojumu pārraudzības kultūras. Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) 2013. gada novembrī izdeva kopējo nostāju par “izstrādātāju produktu uzraudzības principiem un pārvaldības procesiem”, kurā izklāstīti augsta līmeņa principi, kas piemērojami finanšu instrumentu uzraudzības un pārvaldības procesiem (112). ESMA 2014. gada februārī izdeva atzinumu “MiFID prakse attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kuras pārdod sarežģītus produktus” (113), un 2014. gada martā tā izdeva atzinumu “Strukturēti privātiem klientiem veidotie produkti – laba prakse attiecībā uz produktu pārvaldības pasākumiem” (114). Turklāt 2007. gada martā Apvienotajā Karalistē ir izdotas vadlīnijas, kurās noteikti produktu pārvaldības principi (115). |
| --- | --- |

(140)

ESMA šajā jomā ir sasniegusi tās nesaistošo instrumentu efektivitātes robežu. Šajā sakarā, jo īpaši saistībā ar produktu pārvaldību, ESMA arī atzīst, ka produktu pārvaldības princip jau ir daļa no Savienības finanšu pakalpojumu pārraudzības kultūras. Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) 2013. gada novembrī izdeva kopējo nostāju par “izstrādātāju produktu uzraudzības principiem un pārvaldības procesiem”, kurā izklāstīti augsta līmeņa principi, kas piemērojami finanšu instrumentu uzraudzības un pārvaldības procesiem (112). ESMA 2014. gada februārī izdeva atzinumu “MiFID prakse attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kuras pārdod sarežģītus produktus” (113), un 2014. gada martā tā izdeva atzinumu “Strukturēti privātiem klientiem veidotie produkti – laba prakse attiecībā uz produktu pārvaldības pasākumiem” (114). Turklāt 2007. gada martā Apvienotajā Karalistē ir izdotas vadlīnijas, kurās noteikti produktu pārvaldības principi (115).

ESMA

ESMA

112

ESMA

MiFID

113

114

115

| (141) | Neraugoties uz šiem uzraudzības principiem un šajā lēmumā aprakstītajām normatīvajām prasībām, kaitējums attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem pēdējo gadu laikā ir turpinājis palielināties. |
| --- | --- |

(141)

Neraugoties uz šiem uzraudzības principiem un šajā lēmumā aprakstītajām normatīvajām prasībām, kaitējums attiecībā uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem pēdējo gadu laikā ir turpinājis palielināties.

CFD

| (142) | Lai novērstu konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ierosinātais vispārējais pasākums ir nepieciešams un proporcionāls. Kopumā ir paredzams, ka tas samazinās pārmērīgus un būtiskus zaudējumus, ko, veicot darījumus ar CFD, ir cietuši privātie klientu, kā arī uzlabos privāto klientu informētību par riskiem, kas saistīti ar šiem produktiem. Ieguvumi, ko sniedz saistībā ar ieguldītāju aizsardzību konstatēto bažu novēršana ierosinātajā veidā, atsver iespējamās sekas, ko šā pasākuma piemērošana varētu izraisīt CFD sniedzējiem, tajā skaitā īstenošanas izmaksas, kas saistītas ar šo prasību izpildi, un CFD sniedzēju iespējamo ieņēmumu samazināšanos (mazāku tirdzniecības apjomu, klientu iemaksāto kopējo darījumu maksu samazināšanās un klientu zaudējumu samazināšanās dēļ). |
| --- | --- |

(142)

Lai novērstu konstatētās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ESMA ierosinātais vispārējais pasākums ir nepieciešams un proporcionāls. Kopumā ir paredzams, ka tas samazinās pārmērīgus un būtiskus zaudējumus, ko, veicot darījumus ar CFD, ir cietuši privātie klientu, kā arī uzlabos privāto klientu informētību par riskiem, kas saistīti ar šiem produktiem. Ieguvumi, ko sniedz saistībā ar ieguldītāju aizsardzību konstatēto bažu novēršana ierosinātajā veidā, atsver iespējamās sekas, ko šā pasākuma piemērošana varētu izraisīt CFD sniedzējiem, tajā skaitā īstenošanas izmaksas, kas saistītas ar šo prasību izpildi, un CFD sniedzēju iespējamo ieņēmumu samazināšanos (mazāku tirdzniecības apjomu, klientu iemaksāto kopējo darījumu maksu samazināšanās un klientu zaudējumu samazināšanās dēļ).

ESMA

CFD,

CFD

CFD

| (143) | Turklāt ESMA pasākumu sāks piemērot divus mēnešus pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV). Tas nozīmē, ka pēc oficiālās publikācijas būs divu mēnešu paziņošanas posms, kurš ir paredzēts, lai līdzsvarotu privāto klientu interesi par pašreizējās CFD tirdzniecības radītā kaitējuma tūlītēju samazināšanu un lai attiecīgajiem tirgus dalībniekiem sniegtu pietiekamu laiku, lai tie varētu pareizi organizēt un mainīt savus uzņēmējdarbības modeļus. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt ESMA pasākumu sāks piemērot divus mēnešus pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV). Tas nozīmē, ka pēc oficiālās publikācijas būs divu mēnešu paziņošanas posms, kurš ir paredzēts, lai līdzsvarotu privāto klientu interesi par pašreizējās CFD tirdzniecības radītā kaitējuma tūlītēju samazināšanu un lai attiecīgajiem tirgus dalībniekiem sniegtu pietiekamu laiku, lai tie varētu pareizi organizēt un mainīt savus uzņēmējdarbības modeļus.

ESMA

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

CFD

| (144) | Šajā lēmumā ir noteiktas kopējās prasības, kuru mērķis ir papildus spēkā esošajām prasībām nodrošināt nepieciešamo minimālo aizsardzības līmeni privātajiem klientiem visā Savienībā. Nav paredzēts aizliegt VKI vai CFD sniedzējiem nodrošināt augstāku ieguldītāju aizsardzības līmeni, piemēram, piemērojot augstākas sākotnējās drošības rezerves prasības. |
| --- | --- |

(144)

Šajā lēmumā ir noteiktas kopējās prasības, kuru mērķis ir papildus spēkā esošajām prasībām nodrošināt nepieciešamo minimālo aizsardzības līmeni privātajiem klientiem visā Savienībā. Nav paredzēts aizliegt VKI vai CFD sniedzējiem nodrošināt augstāku ieguldītāju aizsardzības līmeni, piemēram, piemērojot augstākas sākotnējās drošības rezerves prasības.

CFD

6.   PASĀKUMI NERADA REGULĒJUMA ARBITRĀŽAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

PASĀKUMI NERADA REGULĒJUMA ARBITRĀŽAS RISKU (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 40. PANTA 3. PUNKTA b) APAKŠPUNKTS)

| (145) | Ņemot vērā noteikto risku raksturu un skarto ieguldītāju veidu, kā arī vairāku dalībvalstu ierosinātos valsts pasākumus, ESMA pasākumi nodrošinās kopīgu obligātu pieeju visā Savienībā. ESMA ir arī apsvērusi risku, ka produktu sniedzēji, kas pašlaik piedāvā CFD, varētu mēģināt piedāvāt produktus ar līdzīgām īpašībām, piemēram, opcijas, regulētā tirgū tirgotus nākotnes līgumus, mijmaiņas darījumu līgumus un regulētā tirgū netirgotus procentu likmes nākotnes līgumus. Aicinājuma sniegt atsauksmes respondenti apstiprināja, ka starp CFD un šiem produktiem pastāv līdzība. Tāpēc, lai gan ESMA saņemtās atsauksmes galvenokārt attiecas uz CFD tirdzniecību, ESMA un VKI arī cieši uzraudzīs to, vai šādas jaunas izplatīšanas tendences neveicina līdzīgu kaitīgu ietekmi attiecībā uz privātajiem klientiem un vai CFD sniedzēji neīsteno centienus apiet šos intervences pasākumus, un vajadzības gadījumā rīkosies. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā noteikto risku raksturu un skarto ieguldītāju veidu, kā arī vairāku dalībvalstu ierosinātos valsts pasākumus, ESMA pasākumi nodrošinās kopīgu obligātu pieeju visā Savienībā. ESMA ir arī apsvērusi risku, ka produktu sniedzēji, kas pašlaik piedāvā CFD, varētu mēģināt piedāvāt produktus ar līdzīgām īpašībām, piemēram, opcijas, regulētā tirgū tirgotus nākotnes līgumus, mijmaiņas darījumu līgumus un regulētā tirgū netirgotus procentu likmes nākotnes līgumus. Aicinājuma sniegt atsauksmes respondenti apstiprināja, ka starp CFD un šiem produktiem pastāv līdzība. Tāpēc, lai gan ESMA saņemtās atsauksmes galvenokārt attiecas uz CFD tirdzniecību, ESMA un VKI arī cieši uzraudzīs to, vai šādas jaunas izplatīšanas tendences neveicina līdzīgu kaitīgu ietekmi attiecībā uz privātajiem klientiem un vai CFD sniedzēji neīsteno centienus apiet šos intervences pasākumus, un vajadzības gadījumā rīkosies.

ESMA

ESMA

CFD

CFD

ESMA

CFD

ESMA

CFD

| (146) | Turklāt ESMA pagaidu intervences pasākumi attiecas uz visiem CFD sniedzējiem un jebkurām citām personām, kas apzināti un tīši sekmē to pasākumu pārkāpumus, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 600/2014 darbības jomā. Lai gan attiecībā uz fondu pārvaldības sabiedrībām jautājums par šīs regulas 40. panta piemērošanas jomu ir jārisina likumdošanas līmenī, lai uzlabotu juridisko noteiktību (116), ESMA ir apsvērusi regulējuma arbitrāžas darbības jomu. ESMA ir konstatējusi, ka, ņemot vērā iepriekš minēto kaitējumu ieguldītājiem, ierosinātajiem pasākumiem ir pietiekami plaša piemērošanas joma, un tāpēc tie spēj novērst būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana. |
| --- | --- |

(146)

Turklāt ESMA pagaidu intervences pasākumi attiecas uz visiem CFD sniedzējiem un jebkurām citām personām, kas apzināti un tīši sekmē to pasākumu pārkāpumus, kuri ietilpst Regulas (ES) Nr. 600/2014 darbības jomā. Lai gan attiecībā uz fondu pārvaldības sabiedrībām jautājums par šīs regulas 40. panta piemērošanas jomu ir jārisina likumdošanas līmenī, lai uzlabotu juridisko noteiktību (116), ESMA ir apsvērusi regulējuma arbitrāžas darbības jomu. ESMA ir konstatējusi, ka, ņemot vērā iepriekš minēto kaitējumu ieguldītājiem, ierosinātajiem pasākumiem ir pietiekami plaša piemērošanas joma, un tāpēc tie spēj novērst būtiskās bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību, ko izraisa CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana.

ESMA

CFD

116

ESMA

ESMA

CFD

7.   APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 (40. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS UN 4. PUNKTS)

APSPRIEŠANĀS UN PAZIŅOŠANA (REGULAS (ES) Nr. 600/2014 (40. PANTA 3. PUNKTA c) APAKŠPUNKTS UN 4. PUNKTS)

| (147) | Tā kā ierosinātie pasākumi ierobežotā mērā var attiekties uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, ESMA ir apspriedusies ar publiskajām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst fizisko lauksaimniecības tirgu pārraudzība, pārvaldība un regulējums atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (117). ESMA saņēma atbildes no Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (Vācija), Lauksaimniecības ministrijas (Latvija) un Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas (Somija). Šajās atbildēs netika pausti iebildumi ierosināto pasākumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(147)

Tā kā ierosinātie pasākumi ierobežotā mērā var attiekties uz lauksaimniecības preču atvasinātajiem instrumentiem, ESMA ir apspriedusies ar publiskajām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst fizisko lauksaimniecības tirgu pārraudzība, pārvaldība un regulējums atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (117). ESMA saņēma atbildes no Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft (Vācija), Lauksaimniecības ministrijas (Latvija) un Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministrijas (Somija). Šajās atbildēs netika pausti iebildumi ierosināto pasākumu pieņemšanai.

ESMA

117

ESMA

Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft

| (148) | ESMA ir informējusi VKI par šo ierosināto lēmumu. |
| --- | --- |

(148)

ESMA ir informējusi VKI par šo ierosināto lēmumu.

ESMA

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “cenu starpības līgums jeb CFD” ir atvasināts finanšu instruments, kas nav opcija, regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums, mijmaiņas līgums vai regulētā tirgū netirgots procentu likmes nākotnes līgums un kas ir paredzēts, lai tā turētājam nodrošinātu ilgtermiņa vai īstermiņa riska darījumus, kas saistīti ar pamatā esošo aktīvu cenas, līmeņa vai vērtības svārstībām, neatkarīgi no tā, vai to tirgo tirdzniecības vietā, un par ko jānorēķinās skaidrā naudā vai var norēķināties skaidrā naudā pēc kādas puses izvēles, izņemot saistību nepildīšanas vai citādas izbeigšanas dēļ; |
| --- | --- |

a)

“cenu starpības līgums jeb CFD” ir atvasināts finanšu instruments, kas nav opcija, regulētā tirgū tirgots nākotnes līgums, mijmaiņas līgums vai regulētā tirgū netirgots procentu likmes nākotnes līgums un kas ir paredzēts, lai tā turētājam nodrošinātu ilgtermiņa vai īstermiņa riska darījumus, kas saistīti ar pamatā esošo aktīvu cenas, līmeņa vai vērtības svārstībām, neatkarīgi no tā, vai to tirgo tirdzniecības vietā, un par ko jānorēķinās skaidrā naudā vai var norēķināties skaidrā naudā pēc kādas puses izvēles, izņemot saistību nepildīšanas vai citādas izbeigšanas dēļ;

CFD

| b) | “izslēgts nemateriāls labums” ir jebkurš nemateriāls labums, izņemot informācijas un pētniecības rīkus, ciktāl tie attiecas uz CFD; |
| --- | --- |

b)

“izslēgts nemateriāls labums” ir jebkurš nemateriāls labums, izņemot informācijas un pētniecības rīkus, ciktāl tie attiecas uz CFD;

CFD

| c) | “sākotnējā drošības rezerve” ir jebkurš maksājums, kas paredzēts, lai saņemtu piekļuvi CFD, izņemot komisijas maksu, darījumu maksas un citas saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

“sākotnējā drošības rezerve” ir jebkurš maksājums, kas paredzēts, lai saņemtu piekļuvi CFD, izņemot komisijas maksu, darījumu maksas un citas saistītās izmaksas;

CFD

| d) | “sākotnējās drošības rezerves aizsardzība” ir sākotnējā drošības rezerve, kas noteikta I pielikumā; |
| --- | --- |

d)

“sākotnējās drošības rezerves aizsardzība” ir sākotnējā drošības rezerve, kas noteikta I pielikumā;

| e) | “drošības rezerves slēgšanas aizsardzība” ir privātā klienta viena vai vairāku atvērto CFD slēgšana, izmantojot klientam vislabvēlīgākos nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. un 27. pantu, ja CFD tirdzniecības kontā esošo līdzekļu summa un visu ar šo kontu saistīto atvērto CFD nerealizētā neto peļņa kļūst mazāka par pusi no šo atvērto CFD kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības; |
| --- | --- |

e)

“drošības rezerves slēgšanas aizsardzība” ir privātā klienta viena vai vairāku atvērto CFD slēgšana, izmantojot klientam vislabvēlīgākos nosacījumus saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 24. un 27. pantu, ja CFD tirdzniecības kontā esošo līdzekļu summa un visu ar šo kontu saistīto atvērto CFD nerealizētā neto peļņa kļūst mazāka par pusi no šo atvērto CFD kopējās sākotnējās drošības rezerves aizsardzības;

CFD

CFD

CFD

CFD

| f) | “aizsardzība pret negatīvu bilanci” ir privātā klienta kopējās atbildības ierobežojums attiecībā uz CFD tirdzniecības kontā esošajiem līdzekļiem visiem CFD, kas saistīti ar šo CFD sniedzēja CFD tirdzniecības kontu. |
| --- | --- |

f)

“aizsardzība pret negatīvu bilanci” ir privātā klienta kopējās atbildības ierobežojums attiecībā uz CFD tirdzniecības kontā esošajiem līdzekļiem visiem CFD, kas saistīti ar šo CFD sniedzēja CFD tirdzniecības kontu.

CFD

CFD

CFD

CFD

2. pants

Pagaidu ierobežojums, ko piemēro CFD attiecībā uz privātajiem klientiem

CFD tirdzniecība, izplatīšana vai pārdošana privātajiem klientiem ir veicama tikai tādu apstākļu gadījumā, ja ir ievēroti vismaz visi turpmāk minētie nosacījumi:

CFD

| a) | CFD sniedzējs pieprasa privātajam klientam veikt sākotnējās drošības rezerves aizsardzības iemaksu; |
| --- | --- |

a)

CFD sniedzējs pieprasa privātajam klientam veikt sākotnējās drošības rezerves aizsardzības iemaksu;

CFD

| b) | CFD sniedzējs nodrošina privātajam klientam drošības rezerves slēgšanas aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

CFD sniedzējs nodrošina privātajam klientam drošības rezerves slēgšanas aizsardzību;

CFD

| c) | CFD sniedzējs nodrošina privātajam klientam aizsardzību pret negatīvu bilanci; |
| --- | --- |

c)

CFD sniedzējs nodrošina privātajam klientam aizsardzību pret negatīvu bilanci;

CFD

| d) | CFD sniedzējs privātajam klientam ne tieši, ne netieši neveic maksājumu, nesniedz materiālu vai izslēgtu nemateriālu labumu, kas attiecas uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, izņemot realizēto peļņu, kas gūta no visiem sniegtajiem CFD; un |
| --- | --- |

d)

CFD sniedzējs privātajam klientam ne tieši, ne netieši neveic maksājumu, nesniedz materiālu vai izslēgtu nemateriālu labumu, kas attiecas uz CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, izņemot realizēto peļņu, kas gūta no visiem sniegtajiem CFD; un

CFD

CFD

CFD

| e) | CFD sniedzējs ne tieši ne netieši nenosūta paziņojumu privātajam klientam un nepublicē tam pieejamu informāciju saistībā ar CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, ja tajā nav ietverts tāds piemērots brīdinājums par risku, kāds norādīts II pielikumā un atbilst šā pielikuma nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

CFD sniedzējs ne tieši ne netieši nenosūta paziņojumu privātajam klientam un nepublicē tam pieejamu informāciju saistībā ar CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu, ja tajā nav ietverts tāds piemērots brīdinājums par risku, kāds norādīts II pielikumā un atbilst šā pielikuma nosacījumiem.

CFD

CFD

3. pants

Aizliegums piedalīties apiešanas darbībās

Ir aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir 2. pantā noteikto prasību apiešana, tostarp rīkojoties kā CFD sniedzēja aizstājējam.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šo lēmumu piemēro trīs mēnešus, sākot no 2018. gada 1. augusta.

Parīzē, 2018. gada 22. maijā

Uzraudzības padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Steven MAIJOOR

---

(1)  
  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

1

(2)  
  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

2

(3)  
  OV L 87, 31.3.2017., 90. lpp.

3

(4)  Kopīgās grupas sastāvā ir pārstāvis no Kipras Vērtspapīru un biržu darījumu komisijas (CY-CySEC), Kipras VKI, kā arī pārstāvji no astoņām VKI, kuru jurisdikciju ir ietekmējuši Kiprā reģistrēto produktu sniedzēju sniegtie pakalpojumi. Kopīgā grupa darba rezultātā tika izstrādāts rīcības plāns, ko īstenos CY-CySEC. Šis plāns cita starpā ietvēra paplašinātas līgumu par cenu starpībām nodrošinātāju pārbaudes, kā arī tematiskas pārbaudes sabiedrībās, kuriem CY-CySEC ir izsniegusi atļaujas.

4

CY-CySEC

CY-CySEC

CY-CySEC

(5)  Atzinums par Finanšu instrumentu tirgu direktīvas (FITD) piemērošanas praksi sabiedrībām, kas pārdod sarežģītus finanšu produktus (ESMA/2014/146).

5

(6)  Jautājumi un atbildes (J&A) attiecībā uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem klientiem saskaņā ar FITD (ESMA-35-36-794). Jaunākie jautājumu un atbilžu atjauninājumi tika veikti 2017. gada 31. martā.

6

CFD

(7)  
  ESMA un EBA 2013. gada 28. februāra brīdinājums ieguldītājiem par “cenu starpības līgumiem (CFD)” (pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2013-267.pdf); ESMA
  2014. gada 7. februāra brīdinājums ieguldītājiem par “riskiem attiecībā uz ieguldījumiem sarežģītos produktos” (pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/investor_warning_-_complex_products_20140207_-_en_0.pdf); ESMA
  2016. gada 25. jūlija brīdinājums ieguldītājiem par “
  CFD, binārajām opcijām un citiem spekulatīviem produktiem” (pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1166_warning_on_cfds_binary_options_and_other_speculative_products_0.pdf).

7

ESMA

CFD

ESMA

ESMA

CFD

(8)  Piemēram, kopīgās grupas darba rezultātā CY-CySEC ir pieņēmusi vairākus īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir tādu ieguldījumu sabiedrību atbilstības uzlabošana, kuri piedāvā spekulatīvus produktus, piemēram, CFD.

8

CY-CySEC

CFD

(9)  Aicinājums sniegt liecības par iespējamiem produktu intervences pasākumiem attiecībā uz cenu starpības līgumiem un binārajām opcijām privātajiem klientiem (ESMA35-43-904).

9

(10)  Respondentu skaits ir mazāks nekā šis skaitlis, jo ESMA saņēma arī i) vairākas atbildes no vieniem un tiem pašiem respondentiem (piemēram, atbilde par katru ierosināto CFD ierobežojumu tika saņemta atsevišķā e-pasta ziņojumā) un ii) vienu un to pašu respondentu atbildes, kas dublējas.

10

ESMA

CFD

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

11

(12)  Skatīt 35. apsvērumu.

12

(13)  Skatīt 35. apsvērumu.

13

(14)  Skatīt 73. un 75. apsvērumu.

14

(15)  
  CFD neatbilst attiecīgajiem kritērijiem, lai tos varētu uzskatīt par vienkāršiem finanšu instrumentiem, lasot kopā Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punktu un Komisijas 2016. gada 25. aprīļa Deleģētās regulas (ES) 2017/565, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 87, 31.3.2017., 1. lpp.), 57. pantu.

15

CFD

(16)  
  CFD sniedzēja piedāvājumā privātajiem klientiem iekļautā starpība var ietvert tirgus cenu uzcenojumu, ko produktu sniedzējam izraisa ārējs avots, piemēram, likviditātes nodrošinātājs.

16

CFD

(17)  Skatīt arī Deleģētās regulas (ES) 2017/567 19. panta 2. punkta d) apakšpunktu un, jo īpaši tā pēdējo minēto apakšfaktoru, kurā inter alia minēts terminu izmantojums, kas maldina par lielāku drošumu, nekā faktiski iespējams vai ticams.

17

inter alia

(18)  Piemēram, skatiet ESMA, EBI un EAFPI kopīgo brīdinājumu par virtuālajām valūtām. Tas ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-164-1284_joint_esas_warning_on_virtual_currenciesl.pdf, skatiet EBI 2013. gada brīdinājumu. Tas ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.eba.europa.eu/documents/10180/598344/EBA+Warning+on+Virtual+Currencies.pdf, un IOSCO tīmekļa vietnē skatiet regulatora brīdinājumu pārskatu par virtuālajām valūtām un sākotnējiem virtuālās valūtas piedāvājumiem. Tas ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://www.iosco.org/publications/?subsection=ico-statements

18

ESMA

IOSCO

(19)  Apvienotās Karalistes Finanšu pārvaldības iestāde (Financial Conduct Authority (UK-FCA)), Apvienotās Karalistes VKI, ir atzīmējusi sviras finansējuma līmeni 200:1 attiecībā uz mazākām pozīcijām. Turklāt UK-FCA ir arī konstatējusi, ka 200:1 ir tipisks sviras finansējums darījumos ar “galvenajām” valūtām, bet 500:1 un reizēm lielāku sviras finansējuma līmeni piedāvā tie produktu sniedzēji, kuru mērķauditorija ir mazāka apjoma darījumu privātie klienti. Francijas VKI L'Autorité des marchés financiers (FR-AMF) ir konstatējusi sviras finansējuma līmeni līdz 400:1 valūtas pāriem, kuriem ir vislielākā likviditāte. Īrijas Centrālā banka (IE-CBI), Īrijas VKI, ir konstatējusi sviras finansējuma līmeni līdz 400:1. Vācijas VKI Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE-BaFin) ir uzsvērusi kādu konkrētu gadījumu Vācijā, kad ieguldījumu sabiedrība piedāvājusi sviras finansējumu 400:1 bez papildu nodrošinājuma pieprasījuma. Itālijas VKI Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT-CONSOB) un Bulgārijas VKI Комисията за финансов надзор (BG-FSC) ir konstatējušas sviras finansējuma līmeni līdz 500:1.

19

Financial Conduct Authority

UK-FCA

UK-FCA

L'Autorité des marchés financiers

FR-AMF

IE-CBI

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

DE-BaFin

Commissione Nazionale per le Società e la Borsa

IT-CONSOB

Комисията за финансов надзор

BG-FSC

(20)  Skatīt 15. apsvērumu.

20

(21)  Tomēr CFD sniedzējiem ir arī tāda tirgus prakse, ka tiek noteikts papildu nodrošinājuma pieprasījuma līmenis, kas ir augstāks par drošības rezerves slēgšanas līmeni un kas dod klientam iespēju noteikt lielāku drošības rezerves iemaksu savas tirdzniecības atbalstam. Klients var izvēlēties šādi rīkoties, riskējot zaudēt vairāk naudas. Piemēram, ja pakalpojuma sniedzējs nosaka papildu nodrošinājuma pieprasījuma līmeni 70 % apmērā no sākotnējās drošības rezerves, kas ir 100, klientam tiek pieprasīts tirdzniecības kontā pievienot vairāk naudas tad, kad bilance krītas līdz 70 vai zemāk.

21

CFD

(22)  
  ESMA un VKI ir pastāvīgi apmainījušās ar informāciju, tostarp rīkojot apspriedes saistībā ar CFD piedāvājumu visā Savienībā.

22

ESMA

CFD

(23)  Čehijas VKI Ceská národní banka (CZ-CBN) ir konstatējusi, ka Čehijas CFD sniedzēji parasti slēdz pozīcijas, ja drošības rezerve ir mazāka par 15 %. DE-BaFIN un BG-FSC ir konstatējušas, ka klientu pozīcijas tiktu slēgtas, ja klienta kontā esošie līdzekļi samazinātos līdz 30–50 % no minimālās drošības rezerves. Luksemburgas VKI Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU-CSSF) un Francijas VKI l'Autorité des marchés financiers (FR-AMF) ir atzīmējušas, ka produktu sniedzēju noteiktās automātiskās slēgšanas līmenis parasti ir 120–150 % apmērā no sākotnējās drošības rezerves.

23

Ceská národní banka

CZ-CBN

CFD

DE-BaFIN

BG-FSC

Commission de Surveillance du Secteur Financier

LU-CSSF

l'Autorité des marchés financiers

FR-AMF

(24)  
  CY-CySEC un UK-FCA.

24

CY-CySEC

UK-FCA

(25)  Piemēram, ar sviru 50:1 cenas izmaiņas pārsniedz 2 %.

25

(26)  Piemēram, FR-AMF, DE-BaFIN un UK-FCA.

26

FR-AMF

DE-BaFIN

UK-FCA

(27)  Saskaņā ar DE-BaFin informāciju “šādi produkti (CFD) nonāca sabiedrības uzmanības lokā galvenokārt Šveices franka radītā satricinājuma rezultātā 2015. gada sākumā, kad Šveices Nacionālā banka atcēla Šveices franka vērtības maksimālo robežu attiecībā pret euro un daudzi CFD ieguldītāji papildu maksājumu rezultātā cieta lielus zaudējumus.” Publikācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.bafin.de/SharedDocs/Veroeffentlichungen/EN/Pressemitteilung/2016/pm_161208_allgvfg_cfd_en.html

27

DE-BaFin

CFD

CFD

(28)  Daži respondenti, kas atsaucās uz aicinājumu sniegt liecības, paziņoja, ka, bija zaudējuši vairāk nekā 100 000 EUR, nodarbojoties ar CFD tirdzniecību.

28

CFD

(29)  Skatīt piemēru par ieguldītāju, kurš, veicot ieguldījumu 2 800 EUR, cieta zaudējumus 280 000 EUR apmērā. Publikācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.bafin.de/SharedDocs/Veroeffentlichungen/EN/Pressemitteilung/2016/pm_161208_allgvfg_cfd_en.html.

29

(30)  Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Igaunija, Īrija, Itālija, Kipra, Lietuva, Malta, Nīderlande, Rumānija, Slovēnija, Somija, Spānija un Vācija, kā arī Islande, Lihtenšteina un Norvēģija.

30

(31)  
  AT-FMA, BE-FSMA (ieviesti valsts līmeņa pasākumi, lai ierobežotu šos produktus), CY-CySEC, CZ-CNB,DE-BaFin, DK-Finanstilsynet, EE-FSA, EL-HCMC, ES-CNMV, FI-FSA. FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, IT-CONSOB, LI-FMA, LT-Lietuvos Bankas, MT-MFSA, NL-AFM, NO- Finanstilsynet, PT-CMVM, RO-ASF, SE-FI, SI-ATVP, UK-FCA.

31

AT-FMA

BE-FSMA

CY-CySEC

CZ-CNB

DE-BaFin

DK-Finanstilsynet

EE-FSA

EL-HCMC

ES-CNMV

FI-FSA

FR-AMF

IE-CBI

IS-FME

IT-CONSOB

LI-FMA

LT-Lietuvos Bankas

MT-MFSA

NL-AFM

NO- Finanstilsynet

PT-CMVM

RO-ASF

SE-FI

SI-ATVP

UK-FCA

(32)  
  IT-CONSOB, IE-CBI, FR-AFM un CZ-CNB.

32

IT-CONSOB

IE-CBI

FR-AFM

CZ-CNB

(33)  2017. gadā Grieķijas VKI Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς (EL-HCMC), Ungārijas VKI Magyar Nemzeti Bank (HU-MNB), un Slovākijas VKI Národná Banka Slovenska (SK-NBS) paziņoja ESMA, ka tās ir konstatējušas tādu pieteikumu skaita pieaugumu, kas iesniegti CFD sniedzēju atļauju saņemšanai.

33

Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς

EL-HCMC

Magyar Nemzeti Bank

HU-MNB

Národná Banka Slovenska

SK-NBS

ESMA

CFD

(34)  Datus 2015. gadā sniedza: BG-FSMA, CY-CySEC, CZ-CNB, FR-AMF, IE-CBI, IS-FME, LU-CSSF, NL-AFM, MT-MFSA, PT-CMVM, RO-ASF, UK-FCA. Dati, kurus 2017. gadā sniedza: CY-CySEC, CZ-CNB, ES-CNMV, FR-AMF, IE-CBI, LU-CSSF, NL-AFM, MT-MFSA, NO-Finanstilsynet, SK-NBS, UK-FCA.

34

BG-FSMA

CY-CySEC

CZ-CNB

FR-AMF

IE-CBI

IS-FME

LU-CSSF

NL-AFM

MT-MFSA

PT-CMVM

RO-ASF

UK-FCA

CY-CySEC

CZ-CNB

ES-CNMV

FR-AMF

IE-CBI

LU-CSSF

NL-AFM

MT-MFSA

NO-Finanstilsynet

SK-NBS

UK-FCA

(35)  Ņemot vērā apstākli, ka produktu pārdevēju darbībai bieži piemīt pārrobežu dimensija, šis skaitlis var ietvert klientus no valstīm, kas nav EEZ dalībvalstis. Jo īpaši attiecībā uz Apvienoto Karalisti cenu starpības līgumu nodrošinātāju finansētu kontu skaits ir palielinājies no 657 000 kontu 2011. gadā līdz 1 051 000 kontu 2016. gada beigās. Tomēr šie skaitļi neizslēdz neaktīvus klientu kontus vai vairākus vienam privātam klientam piederošus kontus. CY-CySEC sniegtie dati ir apkopoti, pamatojoties uz informāciju par kontiem, kas atvērti CY-CySEC atļauju saņēmušos produktu sniedzēju uzņēmumos, kuri piedāvā šos produktus.

35

CY-CySEC

CY-CySEC

(36)  Ciktāl tas attiecas uz Apvienoto Karalisti, šajā skaitlī nav iekļauti Apvienotās Karalistes atļauju saņēmušo produktu sniedzēju ārpus Apvienotās Karalistes esošie klienti, kuru skaits saskaņā ar aplēsēm 2016. gadā bija aptuveni 400 000. Pārējo dalībvalstu gadījumā, kuras sniedza datus ESMA, rādītāji var ietvert klientus no valstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis.

36

ESMA

(37)  Sūdzības saistībā ar CFD ir saņēmušas AT-FMA, BE-FSMA, BG-FSC, HR-HANFA, CZ-CNB, CY-CySEC, DE-Bain, DK-Finanstilsynet, EE-Finantsinspektsioon, EL-HCMC, ES-CNMV), FI-Finanssivalvonta, FR-AMF, IE-CBI), IT-CONSOB, LT-Lietuvos Bankas, MT-MFSA, NL-AFM, PL-KNF), PT-CMVM), RO-ASF, SE-Finansinspektionen, SI-ATVP, UK-FCA un NO-Finanstilsynet.

37

CFD

AT-FMA

BE-FSMA

BG-FSC

HR-HANFA

CZ-CNB

CY-CySEC

DE-Bain

DK-Finanstilsynet

EE-Finantsinspektsioon

EL-HCMC

ES-CNMV

FI-Finanssivalvonta

FR-AMF

IE-CBI

IT-CONSOB

LT-Lietuvos Bankas

MT-MFSA

NL-AFM

PL-KNF

PT-CMVM

RO-ASF

SE-Finansinspektionen

SI-ATVP

UK-FCA

NO-Finanstilsynet

(38)  Piemēram, Čehijas Nacionālā banka, Polijas KNF un Spānijas CNMV.

38

KNF

CNMV

(39)  Publikācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.fsma.be/en/news/fsma-regulation-establishes-framework-distribution-otc-derivatives-binary-options-cfds.

39

(40)  Publikācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.amf-france.org/en_US/Actualites/Communiques-de-presse/AMF/annee-2016.html?docId=workspace%3A%2F%2FSpacesStore%2Fad42eecc-9720-49da-82a8-2ddcb72fbf1d.

40

(41)  Saskaņā ar pētījumu, kurā piedalījās 30 000 klientu, kuri aptuveni 100 % apmērā bija CNMV atļauju saņēmušo CFD produktu sniedzēju privātie klienti.

41

CFD

(42)  Dokuments publicēts spāņu valodā šādā tīmekļa vietnē: http://www.cnmv.es/Portal/verDoc.axd?t=%7bf1a92bb1-5f1b-420b-b58c-122d64a1ed9a%7d.

42

(43)  Dokuments pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://www.amf-france.org/technique/multimedia%3FdocId%3Dworkspace%253A%252F%252FSpacesStore%252F9bf2caa8-1ce4-4832-85f4-4dffcace8644%26.

43

(44)  Informācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.centralbank.ie/docs/default-source/publications/Consultation-Papers/cp107/consultation-paper-107.pdf?sfvrsn=4. Skatiet 1. un 2. lpp.

44

(45)  Publikācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.knf.gov.pl/o_nas/komunikaty?articleId=50315&p_id=18 (publikācija ir poļu valodā).

45

(46)  Šie klienti veica ieguldījumus galvenokārt CFD produktos. Šie dati ietver arī ieguldītājus, kas veic ieguldījumus binārajās opcijās un kuru 2017. gadā bija mazāk nekā 4 % no aktīvajiem klientiem.

46

CFD

(47)  Dokuments pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.fca.org.uk/publication/consultation/cp16-40.pdf. Skatiet 23. un 35. lpp.

47

(48)  Dokuments pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.fca.org.uk/publication/correspondence/dear-ceo-letter-cfd-review-findings.pdf.

48

(49)  Ir pārstāvēti aptuveni 33 % līdz 50 % no visiem aktīvajiem CFD privātajiem klientiem Norvēģijā.

49

CFD

(50)  Publikācija norvēģu valodā ir pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.finanstilsynet.no/nyhetsarkiv/nyheter/2017/finanstilsynet-advarer-mot-handel-i-cfd/.

50

(51)  Piemēram, pamatojoties uz Thomson Reuters Lipper datiem par ES reģistrētu PVKIU fondu grupu privāto ieguldītāju akciju kategorijām, ESMA lēš, ka vidējā ikgadējā ieguldītāju peļņas likme, kas vērtēta ar aktīviem, atskaitot maksas un maksājumus darījumu sākumā un beigās, laika posmā no 2008. līdz 2017. gadam bija aptuveni 3 %, un vidējā peļņa kapitāla fondu ieguldījumiem bija vairāk nekā 5 %. Sīkāka informācija par ES UCITS darbības rezultātiem un izmaksām ir atrodama ESMA ziņojumā par tendencēm, riskiem un apdraudējumiem Nr. 2, 2017.gads, 36.–44. lpp., kas pieejams tīmekļa vietnē https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-416_trends_risks_and_vulnerabilities_no.2_2017.pdf).

51

Thomson Reuters Lipper

ESMA

UCITS

ESMA

(52)  
  MT-MFSA veica pētījumu par CFD un pārnesamu valūtas tirdzniecības līgumu piedāvājumu privātajiem klientiem.

52

MT-MFSA

CFD

(53)  Iepriekš Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.), 19. panta 5. punkts. Direktīvas 2014/65/ES IV pielikumā sniegtajā tabulā ir norādīta atbilstība starp Direktīvas 2004/39/EK prasībām un Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībām.

53

(54)  Risku, iespējams, palielina pārliekas paļāvības tendence, kas ir bieži novērota nesen veiktos uzvedības pētījumos. Nesen veiktajā pētījumā, kurā uzmanība ir koncentrēta uz valūtas tirgiem (Forex), ir parādīts, ka sviras finansējuma līmenis ir nozīmīgs pārmērīgas paļāvības rādītājs: Forman, John H. un Horton, Joanne, “Vai sviras lietojums ir labāka norāde uz pārmērīgu paļāvību? (Is Leverage Use a Better Indication for Overconfidence?) Valūtas tirgus liecības” (Evidence from the Forex Market) (2017. gada 30. augusts) Pētījums pieejams SSRN tīmekļa vietnē: https://ssrn.com/abstract=2860103. Saskaņā ar nesen veiktu pētījumu (Li, Mingsheng and Li, Qian and Li, Yan, The Danger of Investor Overconfidence (2016. gada 14. novembris), pieejams SSRN: https://ssrn.com/abstract=2932961), par ieguldītāju noskaņojuma ietekmi uz tirgus produktivitāti tirgus sabrukuma laikā ieguldītāju pārmērīga paļāvība traucē cenu noteikšanai, palielina īpatnējus riskus un samazina atbildes reakciju uz tirgus situāciju pirms tirgus sabrukuma informācijas noviržu dēļ (Peng, Lin, Wei Xiong, 2006. gads. Investor attention, overconfidence and category learning. Journal of Financial Economics 80, 563-602), kā arī ieguldītāju atribūcijas tendences (Gervais, S., and T. Odean, 2001. Learning to be Overconfident. The Review of Financial Studies, 14, 1– 27.) un augstā arbitrāžas riska dēļ (Benhabit, Jess, Xuewen Liu un Penfei Wang, 2016. Sentiments, financial markets, and macroeconomic fluctuations. Journal of Financial Economics 120, 420-443. Saistībā ar šo tematu cita starpā skatiet arī: Ricciardi, Victor, 26. nodaļa The Psychology of Speculation in the Financial Markets (2017. gada 1. jūnijs). Financial Behavior: Players, Services, Products, and Markets. H. Kent Baker, Greg Filbeck, and Victor Ricciardi, editors, 481-498, New York, NY: Oxford University Press, 2017.; N. Barberis and R. H. Thaler (2003), A Survey of Behavioral Finance, in M. Harris, G.M. Constantinides and R. Stultz, “Handbook of the Economics of Finance”; D. Dorn and G. Huberman (2005), Talk and action: What individual investors say and what they do; C.H. Pan and M. Statman (2010) Beyond Risk Tolerance: Regret, Overconfidence, and Other Investor Propensities, Working Paper; A. Nosic and M. Weber (2010), How Risky do I invest: The Role of Risk Attitudes, Risk Perceptions and Overconfidence; N. Linciano (2010), How Cognitive Biases and Instability of Preferences in the Portfolio Choices of Retail Investors – Policy Implications of Behavioural Finance, A. Lefevre, and M. Chapman (2017), “Behavioural economics and financial consumer protection”
  , ESAO darba dokumenti par finansēm, apdrošināšanu un privātajām pensijām, Nr. 42 OECD Publishing.

54

Forex

Forman, John H

Horton, Joanne

Is Leverage Use a Better Indication for Overconfidence

Evidence from the Forex Market

SSRN

Li, Mingsheng and Li, Qian and Li, Yan, The Danger of Investor Overconfidence

Peng, Lin, Wei Xiong

Investor attention, overconfidence and category learning

Journal of Financial Economics

Gervais, S., and T. Odean

Learning to be Overconfident

The Review of Financial Studies

Benhabit, Jess

Xuewen Liu

Penfei Wang

Sentiments, financial markets, and macroeconomic fluctuations

Journal of Financial Economics

Ricciardi, Victor

The Psychology of Speculation in the Financial Markets

Financial Behavior: Players, Services, Products, and Markets. H. Kent Baker, Greg Filbeck, and Victor Ricciardi, editors, 481-498, New York, NY: Oxford University Press, 2017.; N. Barberis and R. H. Thaler (2003), A Survey of Behavioral Finance, in M. Harris, G.M. Constantinides and R. Stultz, “Handbook of the Economics of Finance”; D. Dorn and G. Huberman (2005)

Talk and action: What individual investors say and what they do

C.H. Pan and M. Statman (2010) Beyond Risk Tolerance: Regret, Overconfidence, and Other Investor Propensities

Working Paper; A. Nosic and M. Weber (2010)

How Risky do I invest: The Role of Risk Attitudes, Risk Perceptions and Overconfidence; N. Linciano (2010), How Cognitive Biases and Instability of Preferences in the Portfolio Choices of Retail Investors – Policy Implications of Behavioural Finance, A. Lefevre, and M. Chapman (2017), “Behavioural economics and financial consumer protection”

OECD Publishing

(55)  
  UK-FCA
  2016. gada 2. februārī izpilddirektoram adresēta vēstule Client take-on review in firms offering contract for difference (CFD) products. Skatiet: https://www.fca.org.uk/publication/correspondence/dear-ceo-letter-cfd.pdf.

55

UK-FCA

Client take-on review in firms offering contract for difference (CFD) products

(56)  
  UK-FCA, CFD firms fail to meet our expectations on appropriateness assessments, 2017. gada 29. jūnijs. Skatiet: https://www.fca.org.uk/publications/multi-firm-reviews/cfd-firms-fail-expectations-appropriateness-assessments.

56

UK-FCA

CFD firms fail to meet our expectations on appropriateness assessments

(57)  Piemēram, DE-BaFin, DK-Finanstilsynet, ES-CNMV, IE-CBI, FR-AMF, LU-CSSF, NL-AFM.

57

DE-BaFin

DK-Finanstilsynet

ES-CNMV

IE-CBI

FR-AMF

LU-CSSF, NL-AFM

(58)  Piemēram, IE-CBI.

58

IE-CBI

(59)  Piemēram, UK-FCA.

59

UK-FCA

(60)  Jautājumi un atbildes (Q&A) attiecībā uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar FITD (ESMA-35-36-794), informācija atjaunināta 2017. gada 31. martā.

60

Q&A

CFD

(61)  Piemēram, BE-FSMA, ES-CNMV, FR-AMF un IT-CONSOB.

61

BE-FSMA

ES-CNMV

FR-AMF

IT-CONSOB

(62)  
  2017. gada 31. martā atjaunināto jautājumu un atbilžu (J&A) attiecībā uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar FITD 3. sadaļa (ESMA-35-36-794) un viens piemērs no UK-FCA.

62

CFD

UK-FCA

(63)  Piemēram, ES-CNMV. UK-FCA, CY-CySEC un DE-BaFin.

63

ES-CNMV

UK-FCA

CY-CySEC

DE-BaFin

(64)  Jo īpaši UK-FCA. Vācijā tika ieviesti tiesību akti, lai aizsargātu klientus no zaudējumiem (DE-BaFin Vispārējais administratīvais akts, kas publicēts 2017. gada 8. maijā. Tas aizliedz tādu CFD tirdzniecību, izplatīšanu vai pārdošanu privātajiem klientiem, kas neizslēdz papildu maksājumu saistības).

64

UK-FCA

DE-BaFin

CFD

(65)  
  ES-CNMV, piemēram, ir konstatējusi, ka klienti parasti darbojas īsu laiku, ņemot vērā iegūtos negatīvos rezultātus.

65

ES-CNMV

(66)  
  2017. gada 31. martā atjaunināto jautājumu un atbilžu (J&A) attiecībā uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar FITD 6. sadaļā (ESMA-35-36-794) ir konstatēts, ka maz ticams, ka ieguldījumu sabiedrība, piedāvājot papildatlīdzību, kas ir paredzēta, lai pamudinātu privātos klientus veikt tirdzniecību ar tādiem sarežģītiem spekulatīviem produktiem kā CFD un pārnesami valūtas tirdzniecības līgumi, varētu pierādīt, ka tā rīkojas godīgi, taisnīgi un profesionāli, un savu privāto klientu interesēs.

66

CFD

CFD

(67)  Piemēram, FR-AMF, UK-FCA un ES-CNMV.

67

FR-AMF

UK-FCA

ES-CNMV

(68)  Piemēram, CZ-CNB, FR-AMF, HU-MNB, LU-CSSF un UK-FCA.

68

CZ-CNB

FR-AMF

HU-MNB

LU-CSSF

UK-FCA

(69)  
  2017. gada 31. martā atjaunināto jautājumu un atbilžu (J&A) attiecībā uz CFD un citu spekulatīvo produktu sniegšanu privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar FITD 2. sadaļā (ESMA-35-36-794) ir sīkāk izskatīti daži no šiem interešu konfliktiem.

69

CFD

ESMA

(70)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp.).

70

PRIIP

(71)  Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 2. un 3. punkts.

71

(72)  Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 19. panta 4. un 5. punkts.

72

(73)  Iepriekš Direktīvas 2004/39/EK 21. pants.

73

(74)  Direktīvas 2014/65/ES IV pielikumā sniegtajā tabulā ir norādīta atbilstība starp Direktīvas 2004/39/EK prasībām un Direktīvas 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 600/2014 prasībām.

74

(75)  Komisijas 2017. gada 8. marta Deleģētā regula (ES) 2017/653, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem, nosakot regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz pamatinformācijas dokumentu noformējumu, saturu, pārskatīšanu un pārstrādāšanu un šādu dokumentu sniegšanas prasību izpildes nosacījumiem (OV L 100, 12.4.2017., 1. lpp.).

75

PRIIP

(76)  Piemēram, IE-CBI pēc veiktās tematiskās pārbaudes pauda bažas par zināšanu un pieredzes novērtēšanas kritērijiem, kas tiek izmantoti novērtējuma vajadzībām (https://www.centralbank.ie/news/article/inspection-finds-75-percent-of-cfd-clients-lost-money). Turklāt ieguldījumu sabiedrību dati, kurus UK-FCA 2017. gada pirmajā ceturksnī saņēma no CFD sniedzējiem, liecina, ka no dažu Apvienotās Karalistes lielāko privāto CFD pakalpojumu sniedzēju (pārstāvot aptuveni 70 % no Apvienotās Karalistes attiecīgā tirgus segmenta) klientu skaita aptuveni 50 % klientu atbilstības pārbaudē atbilstība netika apstiprināta, bet viņi turpināja tirdzniecību pēc pastiprināta riska brīdinājuma saņemšanas. Turklāt UK-FCA ir konstatējusi atkārtotus ieguldījumu sabiedrību trūkumus attiecībā uz atbilstības novērtējumu pietiekamību un saistītajām politikas jomām un procedūrām (skatīt iepriekš).

76

UK-FCA

CFD

CFD

UK-FCA

(77)  Jautājumi un atbildes saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu nodrošināšanu privātajiem ieguldītā jumiem atbilstīgi Finanšu instrumentu tirgu direktīvai (ESMA35-36-794), kas atjaunināti 2017. gada 31. martā.

77

(78)  
  ESMA
  2017. gada 2. jūnija
  “Pamatnostādnes par FITD II produktu pārvaldības prasībām” (ESMA35-43-620).

78

ESMA

(79)  Piemēram, London Capital Group Ltd, Dom Maklerski TMS Brokers S.A., GKFX Financial Services Limited, AxiCorp Financial Services Pty Ltd, Swissquote un arī dažās konfidenciālās atbildēs bija nepārprotami norādīta svira 100:1.

79

London Capital Group Ltd

Dom Maklerski TMS Brokers S.A

GKFX Financial Services Limited

AxiCorp Financial Services Pty Ltd

Swissquote

(80)  
  BE-FSMA noteikumi, kas reglamentē noteiktu atvasināto finanšu instrumentu izplatīšanu klientiem.

80

BE-FSMA

(81)  
  CY-CySEC
  2016. gada 30. novembra Apkārtraksts Nr. C168.

81

CY-CySEC

(82)  
  CY-CySEC
  2016. gada 30. novembra Apkārtraksts Nr. C168.

82

CY-CySEC

(83)  
  Article 72 de Loi no 2016-1691 du 9 décembre 2016 relative à la transparence, à la lutte contre la corruption et à la modernisation de la vie économique.

83

Article 72 de Loi no

(84)  Dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://prawo.sejm.gov.pl/isap.nsf/DocDetails.xsp?id=WDU20150000073

84

(85)  Dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://legislacja.gov.pl/docs//2/12300403/12445426/12445427/dokument298571.pdf

85

(86)  Dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://legislacja.rcl.gov.pl/docs//2/12300403/12445438/12445439/dokument321489.pdf.

86

(87)  
  MT-MFSA: Prasības attiecībā uz 2. kategorijas vai 3. kategorijas ieguldījumu pakalpojumu brokeru sabiedrībām, kuras izplata vai plāno izplatīt CFD un/vai pārnesamus valūtas tirdzniecības līgumus saskaņā ar FITD regulējumu, 2017. gada 3. aprīlī; dokuments pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.mfsa.com.mt/pages/readfile.aspx?f=/files/Announcements/Consultation/2017/20170403_Revised%20online%20forex%20policy_clean.pdf.

87

MT-MFSA

CFD

(88)  
  DE-BaFin Vispārējais administratīvais akts tika publicēts 2017. gada 8. maijā, un CFD sniedzējiem bija jāīsteno attiecīgie pasākumi līdz 2017. gada 10. augustam; minētais dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.bafin.de/SharedDocs/Veroeffentlichungen/DE/Aufsichtsrecht/Verfuegung/vf_170508_allgvfg_cfd_wa.html;jsessionid=BEF7FF8ADA6FF31D076D4DE32FBF8025.2_cid290?nn=7846960.

88

DE-BaFin

CFD

(89)  
  ES-CNMV informēja par plānotajiem pasākumiem 2017. gada 21. marta paziņojumā “Pasākumi saistībā ar līgumu par starpībām un citu spekulatīvu produktu pārdošanu privātajiem ieguldītājiem”.

89

ES-CNMV

(90)  Apspriešanās dokuments Nr. 107 par privāto ieguldītāju aizsardzību attiecībā uz CFD izplatīšanu.

90

CFD

(91)  
  HCMC apkārtraksts Nr. 56/10.5.2017.

91

HCMC

(92)  Dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.finanstilsynet.no/contentassets/455795d40fe4445f88a3b71b35079c94/horingsnotat---produktintervensjon.pdf

92

(93)  
  CONSOB paziņojums tika publicēts 2017. gada 13. februārī
  CONSOB izdevumā, kas pieejams šādā tīmekļa vietnē: (versija itāļu valodā) http://www.consob.it/web/area-pubblica/avvisi-ai-risparmiatori/documenti/tutela/cns/2017/ct20170207.html; (versija angļu valodā) http://www.consob.it/web/consob-and-its-activities/newsletter/documenti/english/en_newsletter/2017/year_23_n-05_13_february_2017.html#news2.

93

CONSOB

CONSOB

(94)  Dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.fca.org.uk/news/news-stories/consumer-warning-about-risks-investing-cryptocurrency-cfds.

94

(95)  No visām AMF 2017. gadā saņemtajām sūdzībām 33 % sūdzību attiecas uz CFD un binārajām opcijām.

95

AMF

CFD

(96)  Apvienotajā Karalistē un Kiprā, kur ir reģistrēta lielākā daļa CFD sniedzēju, CY-CySEC un UK-FCA ir ziņojušas, ka no 2016. gada līdz 2017. gadam produktu sniedzēju, kuri specializējas CFD pārrobežu pārdošanā privātajiem klientiem, skaits ir palielinājies attiecīgi no 103 līdz 138 produktu sniedzējiem un no 117 līdz 143 pakalpojumu sniedzējiem.

96

CFD

CY-CySEC

UK-FCA

CFD

(97)  Direktīvas 2014/65/ES 34. un 35. pants.

97

(98)  Pieaugot sviras finansējuma līmenim, pieaug arī klienta zaudējumu iespējamība, jo starpības un maksas veido lielāku daļu no sākotnējās drošības rezerves. Augstāks sviras finansējuma līmenis arī palielina iespēju, ka klients zaudēs noteiktu procentuālo daļu no drošības rezerves, palielinot ieguldītājam materiālā kaitējuma risku.

98

(99)  
  Should Retail Investors' Leverage Be Limited? Rawley Z. Heimer un Alp Simsek. NBER darba dokuments Nr. 24176, izdots 2017. gada decembrī un pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2150980.

99

Should Retail Investors' Leverage Be Limited? Rawley Z

Heimer

Alp Simsek

NBER

(100)  Skatiet, Heimer, Rawley, un Simsek, Alp, Should Retail Investors' Leverage Be Limited? NBER darba dokuments Nr. 24176, izdots 2017. gada decembrī un pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2150980.

100

Heimer

Rawley

Simsek

Alp

Should Retail Investors' Leverage Be Limited? NBER

(101)  
  Should Retail Investors' Leverage Be Limited? Rawley Z. Heimer un Alp Simsek. NBER darba dokuments Nr. 24176, izdots 2017. gada decembrī un pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2150980.

101

Should Retail Investors' Leverage Be Limited? Rawley Z

Heimer

Alp Simsek

NBER

(102)  Tādējādi sākotnējās drošības rezerves aizsardzībai vajadzētu arī samazināt šo produktu izplatīšanas apjomu īpaši neaizsargātiem ieguldītājiem, piemēram, klientiem ar zemiem ienākumiem.

102

(103)  Sviras finansējuma ierobežojumi ir spēkā, piemēram, ASV, Japānā, Honkongā un Singapūrā. Sviras finansējuma ierobežojumi un minimālās drošības rezerves prasības ir ietvertas arī IOSCO 2018. gada februāra apspriešanās dokumentā, kas pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://www.iosco.org/library/pubdocs/pdf/IOSCOPD592.pdf.

103

IOSCO

(104)  
  FCA savā apspriešanās procesa laikā, kura dokuments tika publicēts 2016. gada decembrī, bija izmantojusi līdzīgu analītisko sistēmu. Dokuments ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://www.fca.org.uk/publication/consultation/cp16-40.pdf.

104

FCA

(105)  Vairumā gadījumu tika izmantoti dati par aptuveni 10 gadiem. Izņēmums bija daži kapitāla vērtspapīri, kuru cenu dati bija pieejami tikai par posmu, kas sākas ar attiecīgo sākotnējo publisko piedāvājumu un kriptovalūtām.

105

(106)  Izmantotie izmaksu pieņēmumi tika pamatoti uz CFD sniedzēju datiem par izmaksām. Veicot noturības pārbaudes, izmaksu pieņēmumi tika mainīti, bet tas neradīja būtiskas rezultātu izmaiņas. Tas nenorāda, ka starpības, maksas un maksājumi kopumā nebūtu materiālā kaitējuma avots, jo īpaši, piemērojot augstu sviras finansējuma līmeni. Patiesi, šīs izmaksas ir būtisks cēlonis tam, kāpēc lielākā daļa privāto klientu zaudē naudu, un šo izmaksu dēļ klientiem, kuri bieži tirgo daudzas pozīcijas, rodas ievērojami zaudējumi. Stabilitātes pārbaudes drīzāk vienkārši norāda uz to, ka raksturīgās starpības, maksas un maksājumi saskaņā ar izmantotajiem izmaksu pieņēmumiem nerada būtiski lielāku slēgšanas iespējamību. Veicot modelēšanu, visos gadījumos tika simulēta viena CDF pozīcija.

106

CFD

CDF

(107)  Skatīt 26. apsvērumu.

107

(108)  Piemēram, DE-BaFin paziņoja, ka Šveices Nacionālās bankas lēmuma par Šveices franka piesaistes euro atcelšanu rezultātā daži ieguldītāji zaudēja vairāk naudas, nekā tie bija ieguldījuši. Informācija pieejama šādā tīmekļa vietnē: https://www.bafin.de/SharedDocs/Veroeffentlichungen/EN/Aufsichtsrecht/Verfuegung/vf_170508_allgvfg_cfd_wa_en.html.

108

DE-BaFin

(109)  
  “Šveices franka notikums” attiecas uz Šveices franka kursa pēkšņo pieaugumu pret euro par 15 %, kas notika 2015. gada 15. janvāra ceturtdienas rītā.

109

(110)  Šādas situācijas radītais kaitējums bija skaidri redzams saistībā ar Šveices franka sabrukumu, kad daži ieguldītāji neapzināti kļuva atbildīgi par desmitiem tūkstošu euro – summām, ko viņi nespēja samaksāt.

110

(111)  Īpaši jāmin, ka pirms standartizētā brīdinājuma par risku saņemšanas 66 % pētījumā iesaistīto dalībnieku pareizi norādīja, ka CFD ir saistīti ar lielāku risku nekā krājkonti, obligācijas un indeksa fondi, 50 % pareizi norādīja, ka ieguldītāja naudas zaudējumi var pārsniegt summu, ko tas ieguldījis CFD, un 54 % pareizi atzīmēja, ka lielākā daļa klientu, veicot darījumus ar šiem produktiem, cieš naudas zaudējumus. Pētījumā tika konstatēts, ka pēc iepazīšanās ar ieguldījumu sabiedrības tīmekļa vietnē apskatāmo standartizēto brīdinājumu par risku, 90 % dalībnieku pareizi aprakstīja CFD riska profilu (proti, ka šie produkti ietver lielāku risku nekā iepriekš minētie aktīvi). To klientu grupā, kuri nepareizi norādīja, ka visi ieguldītāji gūst naudas peļņu, pareizas atbildes (ka lielākā daļa ieguldītāju naudu zaudē) saņemšanas varbūtība bija 91,5 %. Tas liecina, ka standartizēti brīdinājumi par risku, kuros ir ietverta arī informācija par klienta konta darījumu rezultātiem, var būtiski uzlabot klienta izpratni par šo produktu. Dati no Mullett, T.L. & Stewart, N. (2017. gads) The effect of risk warning content for contract for difference products. Darba dokuments. Šis darbs bija finansēts, izmantojot publiskās pētniecības dotāciju, bet tas tika izstrādāts, apspriežoties ar UK-FCA.

111

CFD

CFD

CFD

Mullett, T.L

& Stewart, N

The effect of risk warning content for contract for difference products

Darba dokuments

UK-FCA

(112)  Kopīga nostāja “Izstrādātāju produktu pārraudzības un pārvaldības procesi” (JC-2013-77).

112

(113)  Atzinums “
  MiFID prakse attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kuras pārdod sarežģītus produktus” (ESMA/2014/146). Šajā atzinumā ir ietvertas konkrētas atsauces uz CFD un binārajām opcijām.

113

MiFID

CFD

(114)  Atzinums “Strukturēti privātiem klientiem veidotie produkti – laba prakse attiecībā uz produktu pārvaldības pasākumiem” (ESMA/2014/332).

114

(115)  
  Produktu sniedzēju un izplatītāju pienākumi attiecībā uz taisnīgu attieksmi pret klientiem (The Responsibilities of Providers and Distributors for the Fair Treatment of Customers) https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/RPPD_FCA_20130401.pdf. Šīs vadlīnijas ir saistītas ar “Apvienotās Karalistes uzņēmumu principiem” (PRIN) https://www.handbook.fca.org.uk/handbook/document/rppd/RPPD_Full_20180103.pdf.

115

Produktu sniedzēju un izplatītāju pienākumi attiecībā uz taisnīgu attieksmi pret klientiem

The Responsibilities of Providers and Distributors for the Fair Treatment of Customers

PRIN

(116)  
  ESMA ir uzsvērusi regulējuma arbitrāžas risku savā atzinumā par ietekmi saistībā ar fondu pārvaldības sabiedrību izslēgšanu no 2017. gada 12. janvāra Finanšu instrumentu tirgu regulas (FITR) intervences pilnvaru piemērošanas jomas (ESMA50-1215332076-23), kurā tā ir paudusi bažas par regulējuma arbitrāžas risku un norādījusi, ka noteiktu struktūru izslēgšana no attiecīgo pasākumu piemērošanas jomas (PVKIU pārvaldības sabiedrības un alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki) var mazināt turpmāko intervences pasākumu efektivitāti. Komisija ir ierosinājusi grozījumus, lai šajā sakarā stiprinātu juridisko noteiktību, grozot Regulu (ES) Nr. 600/2014 (COM(2017) 536/948972).

116

ESMA

(117)  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

117

---

I PIELIKUMS

SĀKOTNĒJĀS DROŠĪBAS REZERVES PROCENTUĀLĀS DAĻAS PĒC PAMATĀ ESOŠO AKTĪVU VEIDA

| a) | 3,33 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošo valūtas pāri veido jebkuras divas no turpmāk minētajām valūtām: ASV dolārs, euro, Japānas jena, sterliņu mārciņa, Kanādas dolārs vai Šveices franks; |
| --- | --- |

a)

3,33 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošo valūtas pāri veido jebkuras divas no turpmāk minētajām valūtām: ASV dolārs, euro, Japānas jena, sterliņu mārciņa, Kanādas dolārs vai Šveices franks;

| b) | 5 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošos aktīvus veido šāds indekss, valūtas pāris vai prece:






  i) | jebkurš no turpmāk minētajiem kapitāla vērtspapīru indeksiem: Financial Times Stock Exchange 100 (FTSE 100); Cotation Assistée en Continu 40 (CAC 40); Deutsche Bourse AG German Stock Index 30 (DAX30); Dow Jones Industrial Average (DJIA); Standard & Poors 500 (S&P 500); NASDAQ Composite Index (NASDAQ), NASDAQ 100 Index (NASDAQ 100); Nikkei Index (Nikkei 225); Standard & Poors / Australian Securities Exchange 200 (ASX 200); EURO STOXX 50 Index (EURO STOXX 50); |
| --- | --- | --- |

b)

5 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošos aktīvus veido šāds indekss, valūtas pāris vai prece:

i)

jebkurš no turpmāk minētajiem kapitāla vērtspapīru indeksiem: Financial Times Stock Exchange 100 (FTSE 100); Cotation Assistée en Continu 40 (CAC 40); Deutsche Bourse AG German Stock Index 30 (DAX30); Dow Jones Industrial Average (DJIA); Standard & Poors 500 (S&P 500); NASDAQ Composite Index (NASDAQ), NASDAQ 100 Index (NASDAQ 100); Nikkei Index (Nikkei 225); Standard & Poors / Australian Securities Exchange 200 (ASX 200); EURO STOXX 50 Index (EURO STOXX 50);

| ii) | valūtas pāris, kurā ietilpst vismaz viena valūta, kura nav minēta šā pielikuma a) punktā; vai |
| --- | --- |

ii)

valūtas pāris, kurā ietilpst vismaz viena valūta, kura nav minēta šā pielikuma a) punktā; vai

| iii) | zelts; |
| --- | --- |

iii)

zelts;

| c) | 10 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošā prece vai kapitāla vērtspapīru indekss ir prece vai kapitāla vērtspapīru indekss, kas nav minēts šā pielikuma b) punktā; |
| --- | --- |

c)

10 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošā prece vai kapitāla vērtspapīru indekss ir prece vai kapitāla vērtspapīru indekss, kas nav minēts šā pielikuma b) punktā;

| d) | 50 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošais aktīvs ir kriptovalūta; vai |
| --- | --- |

d)

50 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošais aktīvs ir kriptovalūta; vai

| e) | 20 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošais aktīvs ir:






  i) | akcija; vai |
| --- | --- | --- |

e)

20 % no CFD nosacītās vērtības, ja pamatā esošais aktīvs ir:

i)

akcija; vai

| ii) | aktīvi, kas nav minēti šajā pielikumā. |
| --- | --- |

ii)

aktīvi, kas nav minēti šajā pielikumā.

---

II PIELIKUMS

BRĪDINĀJUMI PAR RISKU

A SADAĻA

Brīdinājuma par risku nosacījumi

| 1. | Brīdinājumu par risku veido tādā izkārtojumā, kas izceļ tā nozīmīgumu, lietojot tādu rakstzīmju izmēru, kas ir vismaz tāds pats kā paziņojumos vai informatīvos izdevumos visbiežāk lietotais rakstzīmju izmērs, un ir sagatavots tajā pašā valodā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja paziņojums vai publicētā informācija ir pastāvīgā informācijas nesējā vai tīmekļa lapā, brīdinājumu par risku veido tādā formātā, kāds ir norādīts B sadaļā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja paziņojums vai informācija ir informācijas nesējā, kas nav pastāvīgs informācijas nesējs vai tīmekļa lapa, brīdinājumu par risku veido tādā formātā, kāds ir norādīts C sadaļā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Brīdinājumā par risku iekļauj atjauninātu konkrētam produktu sniedzējam raksturīgu zaudējumu procentuālās daļas rādītāju, kas pamatots uz CFD sniedzēja to privāto klientu CFD tirdzniecības kontu procentuālās daļas aprēķinu, kuri ir zaudējuši naudu. Aprēķinu veic reizi trijos mēnešos, un aprēķinā ietver 12 mēnešu laika posmu pirms tā veikšanas dienas (“12 mēnešu aprēķina posms”). Aprēķina veikšanas nolūkiem:






  a) | atsevišķu privātā klienta CFD tirdzniecības kontu uzskata par naudu zaudējušu kontu, ja ar CFD tirdzniecības kontu saistīto CFD visas realizētās un nerealizētās neto peļņas summa 12 mēnešu aprēķina posmā ir negatīva; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

atsevišķu privātā klienta CFD tirdzniecības kontu uzskata par naudu zaudējušu kontu, ja ar CFD tirdzniecības kontu saistīto CFD visas realizētās un nerealizētās neto peļņas summa 12 mēnešu aprēķina posmā ir negatīva;

| b) | aprēķinā iekļauj visas izmaksas, kas attiecas uz tiem CFD, kuri saistīti ar CFD tirdzniecības kontu, ieskaitot visus maksājumus, maksas un komisijas maksas; |
| --- | --- |

b)

aprēķinā iekļauj visas izmaksas, kas attiecas uz tiem CFD, kuri saistīti ar CFD tirdzniecības kontu, ieskaitot visus maksājumus, maksas un komisijas maksas;

| c) | aprēķinā neiekļauj šādus posteņus:






  i) | jebkuru CFD tirdzniecības kontu, ar kuru aprēķina posmā nav bijis saistīts neviens atvērts CFD; |
| --- | --- | --- |

c)

aprēķinā neiekļauj šādus posteņus:

i)

jebkuru CFD tirdzniecības kontu, ar kuru aprēķina posmā nav bijis saistīts neviens atvērts CFD;

| ii) | jebkuru peļņu vai jebkurus zaudējumus no produktiem, kas nav ar CFD tirdzniecības kontu saistīti CFD; |
| --- | --- |

ii)

jebkuru peļņu vai jebkurus zaudējumus no produktiem, kas nav ar CFD tirdzniecības kontu saistīti CFD;

| iii) | jebkurus CFD kontā noguldītus vai no tā izņemtus līdzekļus; |
| --- | --- |

iii)

jebkurus CFD kontā noguldītus vai no tā izņemtus līdzekļus;

| 5. | Atkāpjoties no 2., 3. un 4. punktā noteiktā, ja pēdējo 12 mēnešu aprēķina posmā CFD sniedzējs nav sniedzis atvērtu CFD, kas saistīts ar privāta klienta CFD tirdzniecības kontu, CFD sniedzējs vajadzības gadījumā izmanto tādu brīdinājumu par risku, kāds ir norādīts D un E sadaļā. |
| --- | --- |

5.

B SADAĻA

Noteikta produktu sniedzēja brīdinājums par risku, kas paredzēts izmantošanai pastāvīgā informācijas nesējā un tīmekļa lapā

| CFD ir sarežģīti instrumenti, un tiem ir augsts risks attiecībā uz strauju naudas zaudēšanu sviras finansējuma dēļ.

  [ievietojiet produktu sniedzēja procentuālo daļu] % no šā produktu sniedzēja privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

  Jums būtu jāapsver tas, vai izprotat, kā CFD darbojas, un vai jūs varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku. |
| --- |

CFD ir sarežģīti instrumenti, un tiem ir augsts risks attiecībā uz strauju naudas zaudēšanu sviras finansējuma dēļ.

[ievietojiet produktu sniedzēja procentuālo daļu] % no šā produktu sniedzēja privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

Jums būtu jāapsver tas, vai izprotat, kā CFD darbojas, un vai jūs varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku.

C SADAĻA

Saīsināts noteikta produktu sniedzēja brīdinājums par risku

| [ievietojiet produktu sniedzēja procentuālo daļu] % no šā produktu sniedzēja privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

  Jums būtu jāapsver tas, vai varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku. |
| --- |

[ievietojiet produktu sniedzēja procentuālo daļu] % no šā produktu sniedzēja privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

Jums būtu jāapsver tas, vai varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku.

D SADAĻA

Standarta brīdinājums par risku, kas paredzēts izmantošanai pastāvīgā informācijas nesējā un tīmekļa lapā

| CFD ir sarežģīti instrumenti, un tiem ir augsts risks attiecībā uz strauju naudas zaudēšanu sviras finansējuma dēļ.

  74–89 % no privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

  Jums būtu jāapsver tas, vai izprotat, kā CFD darbojas, un vai jūs varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku. |
| --- |

CFD ir sarežģīti instrumenti, un tiem ir augsts risks attiecībā uz strauju naudas zaudēšanu sviras finansējuma dēļ.

74–89 % no privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

Jums būtu jāapsver tas, vai izprotat, kā CFD darbojas, un vai jūs varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku.

E SADAĻA

Saīsināts standarta brīdinājums par risku

| 74–89 % no privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

  Jums būtu jāapsver tas, vai varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku. |
| --- |

74–89 % no privāto ieguldītāju kontiem zaudē naudu, veicot CFD tirdzniecību.

Jums būtu jāapsver tas, vai varat atļauties uzņemties augsto naudas zaudēšanas risku.

---

PAMATNOSTĀDNES

| 1.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 136/81 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 136/81

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE (ES) 2018/797

(2018. gada 3. maijs)

par rezervju pārvaldības pakalpojumiem euro valūtā, ko Eurosistēma sniedz ārpus euro zonas esošajām centrālajām bankām un valstīm, un starptautiskajām organizācijām (ECB/2018/14)

(pārstrādāta versija)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 23. pantu,

tā kā:

| (1) | Pamatnostādne ECB/2006/4 (1) grozīta vairākas reizes (2). Pamatnostādnē jāveic turpmāki grozījumi, un tāpēc Pamatnostādne ECB/2006/4 caurredzamības nolūkā jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Pamatnostādne ECB/2006/4 (1) grozīta vairākas reizes (2). Pamatnostādnē jāveic turpmāki grozījumi, un tāpēc Pamatnostādne ECB/2006/4 caurredzamības nolūkā jāpārstrādā.

| (2) | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 23. pants saistībā ar ECBS Statūtu 42.4. pantu nosaka, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas var nodibināt sakarus ar citu valstu centrālajām bankām un finanšu iestādēm un, vajadzības gadījumā, ar starptautiskajām organizācijām, kā arī veikt visdažādākos bankas darījumus ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 23. pants saistībā ar ECBS Statūtu 42.4. pantu nosaka, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas var nodibināt sakarus ar citu valstu centrālajām bankām un finanšu iestādēm un, vajadzības gadījumā, ar starptautiskajām organizācijām, kā arī veikt visdažādākos bankas darījumus ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām.

| (3) | Sniedzot Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus klientiem, Eurosistēmai jādarbojas kā vienotai sistēmai, neatkarīgi no tā, ar kuras Eurosistēmas centrālās bankas palīdzību šie pakalpojumi tiek sniegti. Tādēļ šīs pamatnostādnes mērķis ir nodrošināt, cita starpā, ka Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumi tiek standartizēti un ir atbilstoši saskaņotiem noteikumiem un nosacījumiem, ka ECB saņem pietiekamu informāciju par šiem pakalpojumiem un ka tiek noteikti ar klientiem noslēgto līgumu obligātie kopējie elementi. |
| --- | --- |

(3)

Sniedzot Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus klientiem, Eurosistēmai jādarbojas kā vienotai sistēmai, neatkarīgi no tā, ar kuras Eurosistēmas centrālās bankas palīdzību šie pakalpojumi tiek sniegti. Tādēļ šīs pamatnostādnes mērķis ir nodrošināt, cita starpā, ka Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumi tiek standartizēti un ir atbilstoši saskaņotiem noteikumiem un nosacījumiem, ka ECB saņem pietiekamu informāciju par šiem pakalpojumiem un ka tiek noteikti ar klientiem noslēgto līgumu obligātie kopējie elementi.

| (4) | Jebkāda informācija, dati un dokumenti, ko Eurosistēmas dalībnieki sagatavojuši un/vai viens otram nosūtījuši saistībā ar Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem, ir konfidenciāli, un uz tiem attiecas ECBS Statūtu 37. pants, |
| --- | --- |

(4)

Jebkāda informācija, dati un dokumenti, ko Eurosistēmas dalībnieki sagatavojuši un/vai viens otram nosūtījuši saistībā ar Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem, ir konfidenciāli, un uz tiem attiecas ECBS Statūtu 37. pants,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatnostādnē:

| 1) | “visu veidu bankas darījumi” ir Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšana klientiem; |
| --- | --- |

1)

“visu veidu bankas darījumi” ir Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšana klientiem;

| 2) | “pilnvarotie ECB darbinieki” ir personas ECB, ko Valde periodiski norādījusi kā pilnvarotus tās informācijas nosūtītājus un saņēmējus, kura tiek sniegta Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu ietvaros; |
| --- | --- |

2)

“pilnvarotie ECB darbinieki” ir personas ECB, ko Valde periodiski norādījusi kā pilnvarotus tās informācijas nosūtītājus un saņēmējus, kura tiek sniegta Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu ietvaros;

| 3) | “centrālās bankas” ir monetārās iestādes; |
| --- | --- |

3)

“centrālās bankas” ir monetārās iestādes;

| 4) | “klients” ir centrālā banka vai valsts (tostarp valsts varas iestāde vai valdības aģentūra), kas atrodas ārpus euro zonas, vai starptautiska organizācija, kurai Eurosistēmas centrālā banka sniedz Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus; |
| --- | --- |

4)

“klients” ir centrālā banka vai valsts (tostarp valsts varas iestāde vai valdības aģentūra), kas atrodas ārpus euro zonas, vai starptautiska organizācija, kurai Eurosistēmas centrālā banka sniedz Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus;

| 5) | “Eurosistēmas centrālā banka” ir ECB un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro; |
| --- | --- |

5)

“Eurosistēmas centrālā banka” ir ECB un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro;

| 6) | “Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumi” ir 2. pantā uzskaitītie rezervju pārvaldības pakalpojumi, kurus Eurosistēmas centrālās bankas var sniegt klientiem un kuri ļauj klientiem savas rezerves pilnībā pārvaldīt, izmantojot vienas Eurosistēmas centrālās bankas palīdzību; |
| --- | --- |

6)

“Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumi” ir 2. pantā uzskaitītie rezervju pārvaldības pakalpojumi, kurus Eurosistēmas centrālās bankas var sniegt klientiem un kuri ļauj klientiem savas rezerves pilnībā pārvaldīt, izmantojot vienas Eurosistēmas centrālās bankas palīdzību;

| 7) | “Eurosistēmas pakalpojumu sniedzējs” (EPS) ir Eurosistēmas centrālā banka, kura apņēmusies sniegt visus Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus; |
| --- | --- |

7)

“Eurosistēmas pakalpojumu sniedzējs” (EPS) ir Eurosistēmas centrālā banka, kura apņēmusies sniegt visus Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus;

| 8) | “atsevišķu pakalpojumu sniedzējs” (APS) ir Eurosistēmas centrālā banka, kura nav apņēmusies sniegt visus Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus; |
| --- | --- |

8)

“atsevišķu pakalpojumu sniedzējs” (APS) ir Eurosistēmas centrālā banka, kura nav apņēmusies sniegt visus Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus;

| 9) | “starptautiska organizācija” ir organizācija, kura nav Savienības iestāde vai struktūra un kura nodibināta ar starptautisku līgumu vai saskaņā ar to; |
| --- | --- |

9)

“starptautiska organizācija” ir organizācija, kura nav Savienības iestāde vai struktūra un kura nodibināta ar starptautisku līgumu vai saskaņā ar to;

| 10) | “iespējamais klients” ir centrālā banka vai valsts (tostarp valsts varas iestāde vai valdības aģentūra), kas atrodas ārpus euro zonas, vai starptautiska organizācija, kura sākusi sarunas ar EPS vai APS nolūkā nodibināt lietišķas attiecības un kura saņēmusi līgumu sarunu veikšanai un iespējamai parakstīšanai; |
| --- | --- |

10)

“iespējamais klients” ir centrālā banka vai valsts (tostarp valsts varas iestāde vai valdības aģentūra), kas atrodas ārpus euro zonas, vai starptautiska organizācija, kura sākusi sarunas ar EPS vai APS nolūkā nodibināt lietišķas attiecības un kura saņēmusi līgumu sarunu veikšanai un iespējamai parakstīšanai;

| 11) | “rezerves” ir klienta euro denominētie atbilstošie aktīvi, t. i., skaidrā nauda un vērtspapīri, kuri iekļauti Eurosistēmas atbilstošo tirgojamo aktīvu sarakstā, kas katru dienu tiek atjaunināts un publicēts ECB interneta lapā, izņemot:






  a) | vērtspapīrus, kas iekļauti “diskonta V kategorijā” (ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri); |
| --- | --- | --- |

11)

“rezerves” ir klienta euro denominētie atbilstošie aktīvi, t. i., skaidrā nauda un vērtspapīri, kuri iekļauti Eurosistēmas atbilstošo tirgojamo aktīvu sarakstā, kas katru dienu tiek atjaunināts un publicēts ECB interneta lapā, izņemot:

a)

vērtspapīrus, kas iekļauti “diskonta V kategorijā” (ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri);

| b) | aktīvus, kas tiek turēti tikai tādēļ, lai pildītu klienta pensiju izmaksas un saistītos pienākumus pret klienta bijušajiem vai esošajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

b)

aktīvus, kas tiek turēti tikai tādēļ, lai pildītu klienta pensiju izmaksas un saistītos pienākumus pret klienta bijušajiem vai esošajiem darbiniekiem;

| c) | euro denominētus aktīvus, kas tiek turēti īpaši nodalītos kontus, kurus klienti Eurosistēmas centrālajā bankā atvēruši, lai pārskatītu valsts parāda atmaksas grafiku starptautisko nolīgumu ietvaros; |
| --- | --- |

c)

euro denominētus aktīvus, kas tiek turēti īpaši nodalītos kontus, kurus klienti Eurosistēmas centrālajā bankā atvēruši, lai pārskatītu valsts parāda atmaksas grafiku starptautisko nolīgumu ietvaros;

| d) | euro denominētus Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) aktīvus, kas tiek turēti Kontā Nr. 1 un Kontā Nr. 2, un SVF Vērtspapīru kontā Eurosistēmas centrālajā bankā; un |
| --- | --- |

d)

euro denominētus Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) aktīvus, kas tiek turēti Kontā Nr. 1 un Kontā Nr. 2, un SVF Vērtspapīru kontā Eurosistēmas centrālajā bankā; un

| e) | citas euro denominētu aktīvu kategorijas, par kurām periodiski lemj ECB Padome. |
| --- | --- |

e)

citas euro denominētu aktīvu kategorijas, par kurām periodiski lemj ECB Padome.

2. pants

Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu saraksts

Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumi ir:

| 1) | rezervju atbildīgās glabāšanas konti; |
| --- | --- |

1)

rezervju atbildīgās glabāšanas konti;

| 2) | atbildīgās glabāšanas pakalpojumi:






  a) | atbildīgās glabāšanas kontu pārskati (stāvoklis mēneša beigās) ar iespēju pēc klienta lūguma sniegt pārskatu citos datumos; |
| --- | --- | --- |

2)

atbildīgās glabāšanas pakalpojumi:

a)

atbildīgās glabāšanas kontu pārskati (stāvoklis mēneša beigās) ar iespēju pēc klienta lūguma sniegt pārskatu citos datumos;

| b) | pārskatu nosūtīšana, izmantojot SWIFT, visiem klientiem, kuri pārskatus var saņemt, izmantojot SWIFT, un pārskatu nosūtīšana citā veidā klientiem, kuri neizmanto SWIFT; |
| --- | --- |

b)

pārskatu nosūtīšana, izmantojot SWIFT, visiem klientiem, kuri pārskatus var saņemt, izmantojot SWIFT, un pārskatu nosūtīšana citā veidā klientiem, kuri neizmanto SWIFT;

SWIFT

SWIFT

SWIFT

| c) | paziņošana par darbībām ar klientu turējumā esošajiem vērtspapīriem (piemēram, fiksētā ienākuma samaksu un vērtspapīru dzēšanu); |
| --- | --- |

c)

paziņošana par darbībām ar klientu turējumā esošajiem vērtspapīriem (piemēram, fiksētā ienākuma samaksu un vērtspapīru dzēšanu);

| d) | darbību ar vērtspapīriem veikšana klientu vārdā; |
| --- | --- |

d)

darbību ar vērtspapīriem veikšana klientu vārdā;

| e) | klientu un trešo personu pārstāvju vienošanos veicināšana saistībā ar automātisko vērtspapīru aizdevumu programmu darbību; |
| --- | --- |

e)

klientu un trešo personu pārstāvju vienošanos veicināšana saistībā ar automātisko vērtspapīru aizdevumu programmu darbību;

| 3) | norēķinu pakalpojumi:






  a) | bezmaksas piegādes vai piegādes pret samaksu norēķinu pakalpojumi visiem euro denominētajiem vērtspapīriem, kuriem atvērti atbildīgās glabāšanas konti; |
| --- | --- | --- |

3)

norēķinu pakalpojumi:

a)

bezmaksas piegādes vai piegādes pret samaksu norēķinu pakalpojumi visiem euro denominētajiem vērtspapīriem, kuriem atvērti atbildīgās glabāšanas konti;

| b) | darījumu norēķinu apstiprināšana, izmantojot SWIFT (vai citā veidā klientiem, kuri neizmanto SWIFT); |
| --- | --- |

b)

darījumu norēķinu apstiprināšana, izmantojot SWIFT (vai citā veidā klientiem, kuri neizmanto SWIFT);

SWIFT

SWIFT

| 4) | skaidrās naudas vai ieguldījumu pakalpojumi:






  a) | valūtas pirkšana vai pārdošana no klienta konta, ko savā vārdā veic Eurosistēmas dalībnieks, uzņemoties tirgus risku, aptverot vismaz euro tagadnes pirkšanu vai pārdošanu ārpus euro zonas esošo G10 valstu valūtās; |
| --- | --- | --- |

4)

skaidrās naudas vai ieguldījumu pakalpojumi:

a)

valūtas pirkšana vai pārdošana no klienta konta, ko savā vārdā veic Eurosistēmas dalībnieks, uzņemoties tirgus risku, aptverot vismaz euro tagadnes pirkšanu vai pārdošanu ārpus euro zonas esošo G10 valstu valūtās;

| b) | noguldījumu ar noteiktu termiņu pakalpojumi:






  i) | klienta vārdā; vai |
| --- | --- | --- |

b)

noguldījumu ar noteiktu termiņu pakalpojumi:

i)

klienta vārdā; vai

| ii) | savā vārdā; |
| --- | --- |

ii)

savā vārdā;

| c) | kredītu uz nakti atlikumi:






  i) | 1. līmenis – katram klientam ierobežotas, fiksētas summas automātisks ieguldījums, ko savā vārdā veic Eurosistēmas dalībnieks; |
| --- | --- | --- |

c)

kredītu uz nakti atlikumi:

i)

1. līmenis – katram klientam ierobežotas, fiksētas summas automātisks ieguldījums, ko savā vārdā veic Eurosistēmas dalībnieks;

| ii) | 2. līmenis – iespēja klienta vārdā līdzekļus ieguldīt tirgū; |
| --- | --- |

ii)

2. līmenis – iespēja klienta vārdā līdzekļus ieguldīt tirgū;

| d) | ieguldījumu veikšana klientu labā atbilstoši viņu automātiskajiem rīkojumiem un saskaņā ar Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu kopumu, |
| --- | --- |

d)

ieguldījumu veikšana klientu labā atbilstoši viņu automātiskajiem rīkojumiem un saskaņā ar Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu kopumu,

| e) | klienta rīkojumu izpilde, pērkot vai pārdodot vērtspapīrus otrreizējā tirgū; |
| --- | --- |

e)

klienta rīkojumu izpilde, pērkot vai pārdodot vērtspapīrus otrreizējā tirgū;

| 5) | naudas konta pakalpojumi:






  a) | ienākošo un izejošo bezskaidras naudas maksājumu darījumu izpilde saistībā ar Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem. |
| --- | --- | --- |

5)

naudas konta pakalpojumi:

a)

ienākošo un izejošo bezskaidras naudas maksājumu darījumu izpilde saistībā ar Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem.

3. pants

EPS un APS sniegtie pakalpojumi

1.   Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu ietvaros Eurosistēmas centrālās bankas ir EPS vai APS.

2.   Papildus 2. pantā minētajiem pakalpojumiem, EPS klientiem var piedāvāt arī citus rezervju pārvaldības pakalpojumus. EPS šos pakalpojumus nosaka katrā atsevišķā gadījumā, un uz šādiem pakalpojumiem šī pamatnostādne neattiecas.

3.   Attiecībā uz APS šo pamatnostādni un Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu noteikumus piemēro saistībā ar APS sniegtajiem Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem vai vienu pakalpojumu, vai arī daļēju pakalpojumu, kas ir daļa no Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu kopuma. Turklāt APS klientiem var piedāvāt arī citus rezervju pārvaldības pakalpojumus, kurus nosaka katrā atsevišķā gadījumā. Uz šādiem pakalpojumiem šī pamatnostādne neattiecas.

4.   Saistībā ar klientiem sniegtajiem rezervju pārvaldības pakalpojumiem klientiem var būt vienošanās ar vairākām Eurosistēmas centrālajām bankām.

4. pants

Informācija par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem

1.   Eurosistēmas centrālās bankas pilnvarotajiem ECB darbiniekiem sniedz informāciju par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšanu esošajiem un jaunajiem klientiem, kā arī informē pilnvarotos ECB darbiniekus par to, ka pie tiem vērsies iespējamais klients.

2.   Pirms Eurosistēmas centrālā banka pilnvarotajiem ECB darbiniekiem izpauž ziņas par esošā, jaunā vai iespējamā klienta identitāti, tā cenšas saņemt klienta piekrišanu ziņu izpaušanai.

3.   Ja piekrišana netiek saņemta, attiecīgā Eurosistēmas centrālā banka pilnvarotajiem ECB darbiniekiem prasīto informāciju sniedz, neizpaužot ziņas par klienta identitāti.

5. pants

Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu aizliegums vai apturēšana

1.   Eurosistēmas centrālo banku zināšanai ECB izveidos esošo, jauno vai iespējamo klientu sarakstu, uz kuru rezervēm attiecas rīkojums par līdzekļu iesaldēšanu vai līdzīgs pasākums, ko noteikusi kāda Eiropas Savienības dalībvalsts, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju, vai arī noteikusi Eiropas Savienība.

2.   Ja Eurosistēmas centrālā banka apturējusi Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšanu esošam klientam vai atsaka pakalpojumu sniegšanu jaunam vai iespējamam klientam, pamatojoties uz pasākumu vai lēmumu, kas nav minēts 1. punktā un ko valsts politikas vai valsts interešu dēļ pieņēmusi Eurosistēmas centrālā banka vai dalībvalsts, kurā atrodas Eurosistēmas centrālā banka, Eurosistēmas centrālā banka nekavējoties par to informē pilnvarotos ECB darbiniekus. Pilnvarotie ECB darbinieki par to nekavējoties informē pārējās Eurosistēmas centrālās bankas. Šādi pasākumi vai lēmumi neliedz citām Eurosistēmas centrālajām bankām sniegt šādiem klientiem Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus.

3.   Uz ziņu izpaušanu par esošā, jaunā vai iespējamā klienta identitāti, kas veikta saskaņā ar šā panta 2. punktu, attiecas 4. panta 2. un 3. punkts. Ja nav saņemta klienta piekrišana, ziņu par klienta identitāti izpaušana citām Eurosistēmas centrālajām bankām notiek tikai tad, ja šāda ziņu izpaušana atbilst piemērojamiem tiesību aktiem.

6. pants

Atbildība par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumiem

1.   Katra Eurosistēmas centrālā banka atbild par tādu līgumu noslēgšanu ar klientiem, kādus tā uzskata par vajadzīgiem Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšanai.

2.   Ievērojot Eurosistēmas centrālajai bankai piemērojamos īpašos noteikumus vai īpašos noteikumus, kuriem piekritusi Eurosistēmas centrālā banka, katra Eurosistēmas centrālā banka, kas saviem klientiem sniedz Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumus vai daļu no tiem, nes atbildību par jebkuriem tās sniegtajiem pakalpojumiem.

7. pants

Obligātie kopējie noteikumi ar klientiem noslēgtajos līgumos

Eurosistēmas centrālās bankas nodrošina, ka to līgumi ar klientiem atbilst šai pamatnostādnei un turpmāk tekstā izklāstītajiem obligātajiem kopējiem noteikumiem. Līgumi:

| a) | nosaka, ka klienta darījumu partneris ir Eurosistēmas centrālā banka, ar kuru šis klients ir noslēdzis līgumu par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu vai to daļas sniegšanu, un ka šis līgums nerada patērētāja tiesības vai tiesības pret citām Eurosistēmas centrālajām bankām; |
| --- | --- |

a)

nosaka, ka klienta darījumu partneris ir Eurosistēmas centrālā banka, ar kuru šis klients ir noslēdzis līgumu par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu vai to daļas sniegšanu, un ka šis līgums nerada patērētāja tiesības vai tiesības pret citām Eurosistēmas centrālajām bankām;

| b) | norāda uz saiknēm, kuras var izmantot norēķiniem par klienta darījumu partneru turētajiem vērtspapīriem, un uz riskiem, kas saistīti ar tādu saikņu izmantošanu, kuras nav atbilstošas monetārās politikas operāciju veikšanai; |
| --- | --- |

b)

norāda uz saiknēm, kuras var izmantot norēķiniem par klienta darījumu partneru turētajiem vērtspapīriem, un uz riskiem, kas saistīti ar tādu saikņu izmantošanu, kuras nav atbilstošas monetārās politikas operāciju veikšanai;

| c) | norāda uz to, ka dažus darījumus Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu ietvaros veic, darot maksimāli iespējamo (“on a best effort basis”); |
| --- | --- |

c)

norāda uz to, ka dažus darījumus Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu ietvaros veic, darot maksimāli iespējamo (“on a best effort basis”);

on a best effort basis

| d) | norāda uz to, ka Eurosistēmas centrālā banka var ieteikt klientiem to, kad un kā veikt norēķinus, lai izvairītos no konfliktiem ar Eurosistēmas monetāro un valūtas kursa politiku, un ka šī Eurosistēmas centrālā banka neatbild par sekām, ko šādi ieteikumi var radīt klientam; |
| --- | --- |

d)

norāda uz to, ka Eurosistēmas centrālā banka var ieteikt klientiem to, kad un kā veikt norēķinus, lai izvairītos no konfliktiem ar Eurosistēmas monetāro un valūtas kursa politiku, un ka šī Eurosistēmas centrālā banka neatbild par sekām, ko šādi ieteikumi var radīt klientam;

| e) | norāda uz to, ka maksu, ko Eurosistēmas centrālās bankas klientiem prasa par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšanu, novērtē Eurosistēma, un ka šīs novērtēšanas rezultātā veiktā maksas pārskatīšana klientiem ir saistoša saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

e)

norāda uz to, ka maksu, ko Eurosistēmas centrālās bankas klientiem prasa par Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšanu, novērtē Eurosistēma, un ka šīs novērtēšanas rezultātā veiktā maksas pārskatīšana klientiem ir saistoša saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem;

| f) | nosaka, ka klients apliecina Eurosistēmas centrālajai bankai, ka klients ievēro visus tam piemērojamos Savienības un nacionālos tiesību aktus, t. sk. kompetento iestāžu sniegtos norādījumus, attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu un ka klients nekādā veidā nav saistīts ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai teroristu finansēšanu. |
| --- | --- |

f)

nosaka, ka klients apliecina Eurosistēmas centrālajai bankai, ka klients ievēro visus tam piemērojamos Savienības un nacionālos tiesību aktus, t. sk. kompetento iestāžu sniegtos norādījumus, attiecībā uz noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanu un ka klients nekādā veidā nav saistīts ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai teroristu finansēšanu.

8. pants

ECB loma

ECB koordinē Eurosistēmas rezervju pārvaldības pakalpojumu sniegšanu kopumā, kā arī ar to saistīto informāciju. Eurosistēmas centrālā banka, kas kļūst par EPS vai atsakās no EPS statusa, par to informē ECB.

9. pants

Atcelšana

1.   Pamatnostādni ECB/2006/4, kura grozīta ar I pielikumā minētajām pamatnostādnēm, atceļ ar 2018. gada 1. oktobri.

2.   Atsauces uz atcelto pamatnostādni uzskata par atsaucēm uz šo pamatnostādni, un tās jālasa saskaņā ar atbilstību tabulu II pielikumā.

10. pants

Stāšanās spēkā un īstenošana

1.   Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kurā to paziņo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālajām centrālajām bankām.

2.   Eurosistēmas centrālās bankas atbilst šīs pamatnostādnes prasībām ar 2018. gada 1. oktobri.

11. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 3. maijā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  Pamatnostādne ECB/2006/4 (2006. gada 7. aprīlis) par rezervju pārvaldības pakalpojumiem euro valūtā, ko Eurosistēma sniedz ārpus euro zonas esošām centrālajām bankām un valstīm, kā arī starptautiskajām organizācijām (OV L 107, 20.4.2006., 54. lpp.).

1

(2)  Sk. I pielikumu.

2

---

I PIELIKUMS

ATCELTĀ PAMATNOSTĀDNE UN TĀS GROZĪJUMI

Pamatnostādne ECB/2006/4 (OV L 107, 20.4.2006., 54. lpp.).

Pamatnostādne ECB/2009/11 (OV L 139, 5.6.2009., 34. lpp.).

Pamatnostādne ECB/2013/14 (OV L 138, 24.5.2013., 19. lpp.).

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBU TABULA

| Pamatnostādne ECB/2006/4 | Šī pamatnostādne |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. pants | 5. pants |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. pants | 7. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | 9.–11. pants |

Pamatnostādne ECB/2006/4

Šī pamatnostādne

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9.–11. pants

---