# Eiropas Savienības C 153/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.153.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 153 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 30. maijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.153.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 153

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 30. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Euronest parlamentārā asambleja |
| 2012/C 153/01 | Rezolūcija par energodrošību, atjaunojamiem energoresursiem, energoefektivitāti, enerģētikas infrastruktūru – attīstība Austrumu partnerības valstīs un ES dalībvalstīs | 1 |
| 2012/C 153/02 | Rezolūcija par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām un ES palīdzību šajā jomā | 5 |
| 2012/C 153/03 | Rezolūcija par problēmām saistībā ar demokrātijas nākotni, tostarp jautājumu par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem Austrumu partnerības un ES dalībvalstīs | 9 |
| 2012/C 153/04 | Rezolūcija par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana | 16 |
| 2012/C 153/05 | Rezolūcija par Yulia Tymoshenko situāciju | 21 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Euronest parlamentārā asambleja

Euronest

2012/C 153/01

Rezolūcija par energodrošību, atjaunojamiem energoresursiem, energoefektivitāti, enerģētikas infrastruktūru – attīstība Austrumu partnerības valstīs un ES dalībvalstīs

1

2012/C 153/02

Rezolūcija par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām un ES palīdzību šajā jomā

5

2012/C 153/03

Rezolūcija par problēmām saistībā ar demokrātijas nākotni, tostarp jautājumu par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem Austrumu partnerības un ES dalībvalstīs

9

2012/C 153/04

Rezolūcija par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana

16

2012/C 153/05

Rezolūcija par Yulia Tymoshenko situāciju

Yulia Tymoshenko

21

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Euronest parlamentārā asambleja |
| 2012/C 153/06 | Reglaments, pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē un grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku | 23 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Euronest parlamentārā asambleja

Euronest

2012/C 153/06

Reglaments, pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē un grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku

23

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Euronest parlamentārā asambleja

| 30.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/1

---

REZOLŪCIJA (1)

par energodrošību, atjaunojamiem energoresursiem, energoefektivitāti, enerģētikas infrastruktūru – attīstība Austrumu partnerības valstīs un ES dalībvalstīs

2012/C 153/01

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā secinājumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā,

| — | ņemot vērā iepriekš pieņemtās Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virzienu, kā arī Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekš pieņemtās Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virzienu, kā arī Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. septembra paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību “ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. septembra paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību “ES enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām”,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2011. gada 24. novembra secinājumus par ES enerģētikas politikas ārējās dimensijas stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2011. gada 24. novembra secinājumus par ES enerģētikas politikas ārējās dimensijas stiprināšanu,

| — | ņemot vērā ES Padomes 2011. gada 28. februāra secinājumus par iniciatīvu “Enerģija 2020 — stratēģija konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un drošai enerģijai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Padomes 2011. gada 28. februāra secinājumus par iniciatīvu “Enerģija 2020 — stratēģija konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un drošai enerģijai”,

| — | ņemot vērā komisāra G. Oettinger un Armēnijas Republikas, Baltkrievijas Republikas, Horvātijas Republikas, Krievijas Federācijas, Šveices Konfederācijas, Turcijas Republikas un Ukrainas enerģētikas ministru vietnieku, enerģētikas ministriju un par kodolenerģiju atbildīgo valsts varas iestāžu vecāko pārstāvju 2011. gada 23. jūnija kopīgo deklarāciju par visaptverošiem atomelektrostaciju riska un drošības novērtējumiem (“stresa testiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāra G. Oettinger un Armēnijas Republikas, Baltkrievijas Republikas, Horvātijas Republikas, Krievijas Federācijas, Šveices Konfederācijas, Turcijas Republikas un Ukrainas enerģētikas ministru vietnieku, enerģētikas ministriju un par kodolenerģiju atbildīgo valsts varas iestāžu vecāko pārstāvju 2011. gada 23. jūnija kopīgo deklarāciju par visaptverošiem atomelektrostaciju riska un drošības novērtējumiem (“stresa testiem”),

| A. | tā kā droša, ilgtspējīga un konkurētspējīga enerģija ir ļoti svarīga ES un Austrumeiropas partnervalstu iedzīvotājiem, ekonomikai un videi; tā kā ES ir paredzējusi vērienīgus mērķus CO2 emisiju apjoma samazināšanai, atjaunojamu energoresursu attīstīšanai un energoefektivitātes palielināšanai līdz 2020. gadam; tā kā gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstis vēlas šos mērķus sasniegt, ņemot vērā to savstarpējo atkarību energoapgādes un transporta jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā droša, ilgtspējīga un konkurētspējīga enerģija ir ļoti svarīga ES un Austrumeiropas partnervalstu iedzīvotājiem, ekonomikai un videi; tā kā ES ir paredzējusi vērienīgus mērķus CO2 emisiju apjoma samazināšanai, atjaunojamu energoresursu attīstīšanai un energoefektivitātes palielināšanai līdz 2020. gadam; tā kā gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstis vēlas šos mērķus sasniegt, ņemot vērā to savstarpējo atkarību energoapgādes un transporta jomā;

| B. | tā kā pamatā sadarbībai, ko Austrumu partnerības ietvaros īsteno enerģētikas jomā, ir politikas dialogs, kura mērķis ir tirgus plašāka integrācija, uzlabota energodrošība, kodoldrošība un jaunu partnerattiecību izveide atjaunojamu energoresursu avotu un energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pamatā sadarbībai, ko Austrumu partnerības ietvaros īsteno enerģētikas jomā, ir politikas dialogs, kura mērķis ir tirgus plašāka integrācija, uzlabota energodrošība, kodoldrošība un jaunu partnerattiecību izveide atjaunojamu energoresursu avotu un energoefektivitātes jomā;

| C. | tā kā regulatīvā sadarbība un konverģence ir svarīga, lai izveidotu labi funkcionējošu, savstarpēji savienotu un integrētu ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģētikas tirgu; tā kā ar Enerģētikas kopienas līgumu ir izveidota efektīva reģionālā sadarbība, kuras ietvaros ES un citas līgumslēdzējas puses ir izstrādājušas stabilu regulatīvo sistēmu, kas sniedz atbalstu ilgtspējīgai attīstībai un ieguldījumiem enerģētikas nozarē; tā kā Moldovas Republikas un Ukrainas pievienošanās, kā arī Armēnijas un Gruzijas novērotāja statuss Enerģētikas kopienā sniedz pamatu un institucionālo ietvaru sadarbības un partnerattiecību padziļināšanai starp ES un šīm partnervalstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā regulatīvā sadarbība un konverģence ir svarīga, lai izveidotu labi funkcionējošu, savstarpēji savienotu un integrētu ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģētikas tirgu; tā kā ar Enerģētikas kopienas līgumu ir izveidota efektīva reģionālā sadarbība, kuras ietvaros ES un citas līgumslēdzējas puses ir izstrādājušas stabilu regulatīvo sistēmu, kas sniedz atbalstu ilgtspējīgai attīstībai un ieguldījumiem enerģētikas nozarē; tā kā Moldovas Republikas un Ukrainas pievienošanās, kā arī Armēnijas un Gruzijas novērotāja statuss Enerģētikas kopienā sniedz pamatu un institucionālo ietvaru sadarbības un partnerattiecību padziļināšanai starp ES un šīm partnervalstīm;

| D. | tā kā konkurētspējīgi enerģijas tirgi, enerģijas ražošanas iekārtu un transporta sistēmu izveide un attīstība, stabila energoapgāde un tranzīta ceļi, energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu turpmāka attīstība un drošs kodolenerģijas izmantojums ir būtiski elementi gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstu energodrošības nostiprināšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā konkurētspējīgi enerģijas tirgi, enerģijas ražošanas iekārtu un transporta sistēmu izveide un attīstība, stabila energoapgāde un tranzīta ceļi, energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu turpmāka attīstība un drošs kodolenerģijas izmantojums ir būtiski elementi gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstu energodrošības nostiprināšanai;

| E. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstis, kā arī citas Melnās jūras un Kaspijas jūras piekrastes valstis 2004. gadā sāktās “Baku iniciatīvas” ietvaros ir atzinušas abpusēju interesi par reģionālo enerģijas tirgu attīstīšanu un jauniem ieguldījumiem Kaspijas jūras reģionā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstis, kā arī citas Melnās jūras un Kaspijas jūras piekrastes valstis 2004. gadā sāktās “Baku iniciatīvas” ietvaros ir atzinušas abpusēju interesi par reģionālo enerģijas tirgu attīstīšanu un jauniem ieguldījumiem Kaspijas jūras reģionā;

| F. | tā kā piegādātāju, piegādes ceļu un ES energoapgādes avotu dažādošana ir prioritārs ES mērķis; tā kā Dienvidu gāzes koridora veidošana, kurā ietilpst dažādi piegādes ceļi un infrastruktūras veidi, ir ļoti būtiska gan attiecībā uz ES gāzes piegādes dažādošanas stratēģiju, gan enerģijas tirdzniecību starp ES, Kaspijas jūras reģionu un Centrālāziju; |
| --- | --- |

F.

tā kā piegādātāju, piegādes ceļu un ES energoapgādes avotu dažādošana ir prioritārs ES mērķis; tā kā Dienvidu gāzes koridora veidošana, kurā ietilpst dažādi piegādes ceļi un infrastruktūras veidi, ir ļoti būtiska gan attiecībā uz ES gāzes piegādes dažādošanas stratēģiju, gan enerģijas tirdzniecību starp ES, Kaspijas jūras reģionu un Centrālāziju;

| G. | tā kā izmaksu lietderības ziņā labākais risinājums, kā samazināt atkarību no energoresursu importa, ir veicināt energoietaupījumus, atjaunojamus energoresursus un energoefektivitātes pasākumus, kas sekmētu arī darbavietu radīšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un virzību uz efektīva energopatēriņa tautsaimniecību; |
| --- | --- |

G.

tā kā izmaksu lietderības ziņā labākais risinājums, kā samazināt atkarību no energoresursu importa, ir veicināt energoietaupījumus, atjaunojamus energoresursus un energoefektivitātes pasākumus, kas sekmētu arī darbavietu radīšanu, klimata pārmaiņu mazināšanu un virzību uz efektīva energopatēriņa tautsaimniecību;

| H. | tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstīm ir kopīgs mērķis paaugstināt kodoldrošības līmeni; tā kā pārredzamība, informācijas pieejamība un pilnīga atbilstība starptautiskajiem kodoldrošības un vides nolīgumiem ir būtiska, lai šajā jomā nodrošinātu ES un Austrumeiropas partnervalstu efektīvu sadarbību; tā kā ES un Armēnijas Republikas, Baltkrievijas Republikas un Ukrainas varas iestādes, kas atbildīgas par kodolenerģiju, vienojās par vajadzību novērtēt kodolspēkstaciju drošību, jo īpaši brīvprātīgi veicot visaptverošu riska un drošības novērtējumu (“stresa testus”), |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un Austrumeiropas partnervalstīm ir kopīgs mērķis paaugstināt kodoldrošības līmeni; tā kā pārredzamība, informācijas pieejamība un pilnīga atbilstība starptautiskajiem kodoldrošības un vides nolīgumiem ir būtiska, lai šajā jomā nodrošinātu ES un Austrumeiropas partnervalstu efektīvu sadarbību; tā kā ES un Armēnijas Republikas, Baltkrievijas Republikas un Ukrainas varas iestādes, kas atbildīgas par kodolenerģiju, vienojās par vajadzību novērtēt kodolspēkstaciju drošību, jo īpaši brīvprātīgi veicot visaptverošu riska un drošības novērtējumu (“stresa testus”),

| 1. | iesaka atbalstīt un nostiprināt ES un Austrumeiropas partnervalstu dialogu par energodrošību, kura pamatā ir ES ārējā enerģētikas politika, “Baku iniciatīva” un Enerģētikas kopienas līgums, atbilstīgi vispārējiem ES enerģētikas politikas konkurētspējas, piegādes drošības un ilgtspējības mērķiem, kā arī saskaņā ar ES 2050. gada enerģijas un klimata mērķiem; |
| --- | --- |

1.

iesaka atbalstīt un nostiprināt ES un Austrumeiropas partnervalstu dialogu par energodrošību, kura pamatā ir ES ārējā enerģētikas politika, “Baku iniciatīva” un Enerģētikas kopienas līgums, atbilstīgi vispārējiem ES enerģētikas politikas konkurētspējas, piegādes drošības un ilgtspējības mērķiem, kā arī saskaņā ar ES 2050. gada enerģijas un klimata mērķiem;

| 2. | uzsver, ka mūsdienās digitālās ekonomikas laikmetā un laikā, kad sabiedrība ir daudz vairāk atkarīga no pastāvīga un uzticama elektrības nodrošinājuma, ES un tās kaimiņvalstīs ir būtiska vajadzība nostiprināt energodrošību; atgādina, ka, lai nodrošinātu šo vajadzību, ir jāizveido patiešām konkurētspējīgs enerģijas tirgus un jānodrošina enerģijas infrastruktūras tīklu pilnīga integrācija, kā arī regulējuma konverģence; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka mūsdienās digitālās ekonomikas laikmetā un laikā, kad sabiedrība ir daudz vairāk atkarīga no pastāvīga un uzticama elektrības nodrošinājuma, ES un tās kaimiņvalstīs ir būtiska vajadzība nostiprināt energodrošību; atgādina, ka, lai nodrošinātu šo vajadzību, ir jāizveido patiešām konkurētspējīgs enerģijas tirgus un jānodrošina enerģijas infrastruktūras tīklu pilnīga integrācija, kā arī regulējuma konverģence;

| 3. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES atbalstu, sadarbību un palīdzību saistībā ar ES un Austrumeiropas partnervalstu īstenotajiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamu energoresursu izmantošanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES atbalstu, sadarbību un palīdzību saistībā ar ES un Austrumeiropas partnervalstu īstenotajiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot energoefektivitāti un veicināt atjaunojamu energoresursu izmantošanu;

| 4. | uzsver, ka inovāciju, pētniecības un izstrādes, energoefektivitātes un energotaupības, atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju izmantošanas jomā, kā arī enerģijas uzglabāšanas, viedtīklu un enerģētikas sistēmu līdzsvarošanas jomā jāveicina ES un Austrumeiropas partnervalstu stratēģiskās partnerības videi draudzīgu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka inovāciju, pētniecības un izstrādes, energoefektivitātes un energotaupības, atjaunojamu energoresursu tehnoloģiju izmantošanas jomā, kā arī enerģijas uzglabāšanas, viedtīklu un enerģētikas sistēmu līdzsvarošanas jomā jāveicina ES un Austrumeiropas partnervalstu stratēģiskās partnerības videi draudzīgu tehnoloģiju jomā;

| 5. | iesaka palielināt Eiropas ieguldījumus energoresursu ražošanā un to piegādē tirgiem, lai palielinātu kopīgas ogļūdeņražu resursu izstrādes apjomus Austrumeiropas partnervalstīs, jo īpaši Kaspijas jūras baseinā; iesaka palielināt politisko un finanšu atbalstu esošajām cauruļvadu sistēmām, tostarp Kaspijas jūras sistēmai; |
| --- | --- |

5.

iesaka palielināt Eiropas ieguldījumus energoresursu ražošanā un to piegādē tirgiem, lai palielinātu kopīgas ogļūdeņražu resursu izstrādes apjomus Austrumeiropas partnervalstīs, jo īpaši Kaspijas jūras baseinā; iesaka palielināt politisko un finanšu atbalstu esošajām cauruļvadu sistēmām, tostarp Kaspijas jūras sistēmai;

| 6. | aicina radīt vajadzīgos apstākļus, lai palielinātu Austrumeiropas partnervalstu klātbūtni energoresursu tirgū, kas ir atvērts visiem ražotājiem; iesaka atbalstīt enerģijas ražošanas un enerģijas transportēšanas struktūru privatizāciju, nodalīšanu un komercializāciju Austrumeiropas partnervalstīs atbilstīgi noteikumiem trešajā tiesību aktu kopumā par elektrības un gāzes tirgiem; |
| --- | --- |

6.

aicina radīt vajadzīgos apstākļus, lai palielinātu Austrumeiropas partnervalstu klātbūtni energoresursu tirgū, kas ir atvērts visiem ražotājiem; iesaka atbalstīt enerģijas ražošanas un enerģijas transportēšanas struktūru privatizāciju, nodalīšanu un komercializāciju Austrumeiropas partnervalstīs atbilstīgi noteikumiem trešajā tiesību aktu kopumā par elektrības un gāzes tirgiem;

| 7. | mudina veltīt lielāku uzmanību ar vidi saistītajiem enerģijas ražošanas un patēriņa aspektiem Austrumeiropas partnervalstīs, lai panāktu CO2 emisiju apjoma samazināšanu; iesaka turpināt atbalsta sniegšanu atjaunojamo resursu un tehnoloģiju, kas veicina energoefektivitāti, attīstīšanai; |
| --- | --- |

7.

mudina veltīt lielāku uzmanību ar vidi saistītajiem enerģijas ražošanas un patēriņa aspektiem Austrumeiropas partnervalstīs, lai panāktu CO2 emisiju apjoma samazināšanu; iesaka turpināt atbalsta sniegšanu atjaunojamo resursu un tehnoloģiju, kas veicina energoefektivitāti, attīstīšanai;

| 8. | mudina Austrumeiropas partnervalstis to īstenotajā enerģētikas politikā iekļaut skaidrus mērķus atjaunojamu un ilgtspējīgu energoresursu attīstīšanai; |
| --- | --- |

8.

mudina Austrumeiropas partnervalstis to īstenotajā enerģētikas politikā iekļaut skaidrus mērķus atjaunojamu un ilgtspējīgu energoresursu attīstīšanai;

| 9. | aicina atbalstīt Austrumeiropas partnervalstu jaudas un tīklu apvienošanu elektroenerģijas un gāzes jomā un progresīvu tehnoloģiju izstrādi sašķidrinātas dabasgāzes transportēšanai un izmantošanai; |
| --- | --- |

9.

aicina atbalstīt Austrumeiropas partnervalstu jaudas un tīklu apvienošanu elektroenerģijas un gāzes jomā un progresīvu tehnoloģiju izstrādi sašķidrinātas dabasgāzes transportēšanai un izmantošanai;

| 10. | iesaka nostiprināt attiecības starp ekspertu kopienu ES un Austrumeiropas partnervalstīs jautājumos, kas ir saistīti ar energodrošību, izveidojot atbilstīgu iestāžu tīklu; saistībā ar to atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību; iesaka izveidot darba grupas (ideju laboratorijas), kurās piedalītos energodrošības eksperti no Austrumeiropas partnervalstīm un ES; iesaka izmantot šādus ekspertu tīklus, lai apmainītos ar pieredzi un paraugpraksi, organizējot seminārus un konferences; |
| --- | --- |

10.

iesaka nostiprināt attiecības starp ekspertu kopienu ES un Austrumeiropas partnervalstīs jautājumos, kas ir saistīti ar energodrošību, izveidojot atbilstīgu iestāžu tīklu; saistībā ar to atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību; iesaka izveidot darba grupas (ideju laboratorijas), kurās piedalītos energodrošības eksperti no Austrumeiropas partnervalstīm un ES; iesaka izmantot šādus ekspertu tīklus, lai apmainītos ar pieredzi un paraugpraksi, organizējot seminārus un konferences;

| 11. | uzsver ieguvumus, ko energodrošības jomā var sniegt energoapgādes avotu un piegādes ceļu dažādošana; atgādina, ka ES un Austrumeiropas partnervalstīm tuvākajā nākotnē vajadzēs ievērojamus ieguldījumus esošās enerģētikas infrastruktūras modernizācijā un būvniecībā; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par Eiropas energoinfrastruktūru un uzsver vajadzību saskaņot politikas virzienus un pasākumus ES ar Austrumeiropas partnervalstīm; uzsver vajadzību nodrošināt enerģijas piegādes ceļu daudzveidību; vienlaikus pievērš uzmanību faktam, ka slēgtu robežu prakse mākslīgi palielina enerģijas tīklu izmaksas, kā arī novērš un kavē efektīvu sadarbību energoapgādes avotu un piegādes ceļu dažādošanas procesā; atgādina, ka Dienvidu gāzes koridora atklāšana vēl joprojām ir viena no politiskās darba kārtības prioritātēm; |
| --- | --- |

11.

uzsver ieguvumus, ko energodrošības jomā var sniegt energoapgādes avotu un piegādes ceļu dažādošana; atgādina, ka ES un Austrumeiropas partnervalstīm tuvākajā nākotnē vajadzēs ievērojamus ieguldījumus esošās enerģētikas infrastruktūras modernizācijā un būvniecībā; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par Eiropas energoinfrastruktūru un uzsver vajadzību saskaņot politikas virzienus un pasākumus ES ar Austrumeiropas partnervalstīm; uzsver vajadzību nodrošināt enerģijas piegādes ceļu daudzveidību; vienlaikus pievērš uzmanību faktam, ka slēgtu robežu prakse mākslīgi palielina enerģijas tīklu izmaksas, kā arī novērš un kavē efektīvu sadarbību energoapgādes avotu un piegādes ceļu dažādošanas procesā; atgādina, ka Dienvidu gāzes koridora atklāšana vēl joprojām ir viena no politiskās darba kārtības prioritātēm;

| 12. | aicina nodrošināt lielāku starpvaldību enerģijas līgumu pārredzamību, lai nodrošinātu pilnīgu sadarbību energodrošības jomā un novērstu piegādes pārtraukumus un iespējamas krīzes; saistībā ar to atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu lēmumam, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu nolīgumiem enerģijas jomā, kā būtisku pirmo pasākumu ceļā uz šo mērķu sasniegšanu; iesaka Austrumeiropas partnervalstīm iesaistīties šādās iniciatīvās, lai radītu stabilu un uzticamu sadarbības vidi; |
| --- | --- |

12.

aicina nodrošināt lielāku starpvaldību enerģijas līgumu pārredzamību, lai nodrošinātu pilnīgu sadarbību energodrošības jomā un novērstu piegādes pārtraukumus un iespējamas krīzes; saistībā ar to atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu lēmumam, ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu nolīgumiem enerģijas jomā, kā būtisku pirmo pasākumu ceļā uz šo mērķu sasniegšanu; iesaka Austrumeiropas partnervalstīm iesaistīties šādās iniciatīvās, lai radītu stabilu un uzticamu sadarbības vidi;

| 13. | atzīst, ka Melnās jūras reģions ir ģeogrāfiski un stratēģiski nozīmīgs ES energoapgādes drošībai, jo īpaši saistībā ar energoapgādes veidu dažādošanu un Eiropas savienošanu ar Kaspijas jūras reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Centrālāziju; uzsver nepieciešamību stiprināt daudzpusējo sadarbību enerģētikas jomā Melnās jūras reģionā un attīstīt tās enerģētikas infrastruktūru; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka Melnās jūras reģions ir ģeogrāfiski un stratēģiski nozīmīgs ES energoapgādes drošībai, jo īpaši saistībā ar energoapgādes veidu dažādošanu un Eiropas savienošanu ar Kaspijas jūras reģionu, Tuvajiem Austrumiem un Centrālāziju; uzsver nepieciešamību stiprināt daudzpusējo sadarbību enerģētikas jomā Melnās jūras reģionā un attīstīt tās enerģētikas infrastruktūru;

| 14. | iesaka nodrošināt uzticamu, efektīvu un stabilu savstarpēji efektīvu garantiju sistēmu attiecībā uz energoresursu ražošanas iekārtu un transportēšanas drošību; paziņo, ka jebkādi publiski draudi saistībā ar enerģijas ražošanas iekārtām (kodolspēkstacijām, dambjiem, naftas ieguves platformām, cauruļvadiem un termināļiem, naftas pārstrādes rūpnīcām un ķīmisko vielu ražotnēm) Austrumeiropas partnervalstīs ir pilnīgi nepieņemami un noziedzīgi. Visi pret šādiem objektiem vērsti pasākumi tiek kvalificēti kā vēršanās pret ES un Austrumeiropas partneru interesēm; |
| --- | --- |

14.

iesaka nodrošināt uzticamu, efektīvu un stabilu savstarpēji efektīvu garantiju sistēmu attiecībā uz energoresursu ražošanas iekārtu un transportēšanas drošību; paziņo, ka jebkādi publiski draudi saistībā ar enerģijas ražošanas iekārtām (kodolspēkstacijām, dambjiem, naftas ieguves platformām, cauruļvadiem un termināļiem, naftas pārstrādes rūpnīcām un ķīmisko vielu ražotnēm) Austrumeiropas partnervalstīs ir pilnīgi nepieņemami un noziedzīgi. Visi pret šādiem objektiem vērsti pasākumi tiek kvalificēti kā vēršanās pret ES un Austrumeiropas partneru interesēm;

| 15. | uzsver vajadzību nodrošināt, lai ES un attiecīgajās Austrumeiropas partnervalstīs kodolspēkstaciju projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā tiktu nodrošināti augstākie kodoldrošības standarti; atzinīgi vērtē Ukrainas un Armēnijas līdzdalību stresa testos un mudina pārējās iesaistītās Austrumeiropas partnervalstis apstiprināt savu apņēmību piedalīties; |
| --- | --- |

15.

uzsver vajadzību nodrošināt, lai ES un attiecīgajās Austrumeiropas partnervalstīs kodolspēkstaciju projektēšanā, būvniecībā un ekspluatācijā tiktu nodrošināti augstākie kodoldrošības standarti; atzinīgi vērtē Ukrainas un Armēnijas līdzdalību stresa testos un mudina pārējās iesaistītās Austrumeiropas partnervalstis apstiprināt savu apņēmību piedalīties;

| 16. | uzsver, ka Austrumeiropas partnervalstīm ir jānodrošina augstāko vides, sociālo, efektivitātes un drošības standartu ievērošana attiecībā uz enerģētikas infrastruktūras un spēkstaciju izmantošanu, būvniecību un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Austrumeiropas partnervalstīm ir jānodrošina augstāko vides, sociālo, efektivitātes un drošības standartu ievērošana attiecībā uz enerģētikas infrastruktūras un spēkstaciju izmantošanu, būvniecību un ekspluatāciju;

| 17. | uzsver vajadzību, lai ES un visi būtiskākie enerģijas piegādātāji, kā arī svarīgas tranzīta valstis izstrādātu kopīgus enerģētikas ceļvežus nolūkā veicināt tehnoloģiskās zinātības apmaiņu, izmantojot sadarbību tehnoloģiju, pētniecības un rūpniecības jomā; |
| --- | --- |

17.

uzsver vajadzību, lai ES un visi būtiskākie enerģijas piegādātāji, kā arī svarīgas tranzīta valstis izstrādātu kopīgus enerģētikas ceļvežus nolūkā veicināt tehnoloģiskās zinātības apmaiņu, izmantojot sadarbību tehnoloģiju, pētniecības un rūpniecības jomā;

| 18. | atgādina par pētnieku starptautiskās sadarbības nozīmi enerģētikas zinātņu jomā; mudina Austrumeiropas partnervalstis aktīvi piedalīties konkrētās, ar enerģētiku saistītās programmās ES Septītajā pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģiju attīstībai; |
| --- | --- |

18.

atgādina par pētnieku starptautiskās sadarbības nozīmi enerģētikas zinātņu jomā; mudina Austrumeiropas partnervalstis aktīvi piedalīties konkrētās, ar enerģētiku saistītās programmās ES Septītajā pamatprogrammā pētniecības un tehnoloģiju attīstībai;

| 19. | iesaka Austrumeiropas partnervalstīm atbalstīt tādas ar enerģētiku saistītas iniciatīvas kā “Progresīvas pilsētas un pašvaldības” un “Pilsētu mēru pakts” un iesaistīties šajās iniciatīvās; |
| --- | --- |

19.

iesaka Austrumeiropas partnervalstīm atbalstīt tādas ar enerģētiku saistītas iniciatīvas kā “Progresīvas pilsētas un pašvaldības” un “Pilsētu mēru pakts” un iesaistīties šajās iniciatīvās;

| 20. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2012. gada 3. aprīlī Baku, Azerbaidžānā.

---

| 30.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/5

---

REZOLŪCIJA (1)

par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, tostarp padziļinātajām un vispārējām brīvās tirdzniecības zonām un ES palīdzību šajā jomā

2012/C 153/02

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011) 0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011) 0303),

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada, jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada, jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu, kā arī asociācijas programmu, kas pieņemta ar Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu, kā arī asociācijas programmu, kas pieņemta ar Ukrainu,

| — | ņemot vērā EP ieteikumus asociācijas nolīgumu ar Ukrainu, Moldovu, Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu apspriešanai un Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas Austrumu dimensijas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EP ieteikumus asociācijas nolīgumu ar Ukrainu, Moldovu, Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu apspriešanai un Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas Austrumu dimensijas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības valstu ārlietu ministru 2010. gada 13. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības valstu ārlietu ministru 2010. gada 13. decembra sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē 2009. gada 7. maijā Prāgā, un kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē 2009. gada 7. maijā Prāgā, un kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (ENPI) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (ENPI) (2),

| — | ņemot vērā EURONEST2011. gada 3. marta dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EURONEST2011. gada 3. marta dibināšanas aktu,

| A. | tā kā EURONEST parlamentārajā asamblejā īstenotās sadarbības mērķis ir nodrošināt pozitīvus rezultātus, pildot platformas funkciju, lai apmainītos ar viedokļiem un izstrādātu kopēju nostāju attiecībā uz mūsdienu globālajām problēmām demokrātijas, politikas, ekonomikas, energoapgādes drošības un sociālajā jomā, kā arī stiprinātu reģiona valstu savstarpējo saikni un saikni ar ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā EURONEST parlamentārajā asamblejā īstenotās sadarbības mērķis ir nodrošināt pozitīvus rezultātus, pildot platformas funkciju, lai apmainītos ar viedokļiem un izstrādātu kopēju nostāju attiecībā uz mūsdienu globālajām problēmām demokrātijas, politikas, ekonomikas, energoapgādes drošības un sociālajā jomā, kā arī stiprinātu reģiona valstu savstarpējo saikni un saikni ar ES;

| B. | tā kā EKP jomā Austrumu partnerība ir radījusi nozīmīgu politisko ietvaru tādu attiecību stiprināšanai, politiskās asociācijas paātrināšanai un ekonomiskās integrācijas veicināšanai, ko saista spēcīgas ģeogrāfiskās, vēsturiskās un kultūras saites, nodrošinot atbalstu politiskajām un sociālekonomiskajām reformām un sekmējot tuvināšanos ES acquis; |
| --- | --- |

B.

tā kā EKP jomā Austrumu partnerība ir radījusi nozīmīgu politisko ietvaru tādu attiecību stiprināšanai, politiskās asociācijas paātrināšanai un ekonomiskās integrācijas veicināšanai, ko saista spēcīgas ģeogrāfiskās, vēsturiskās un kultūras saites, nodrošinot atbalstu politiskajām un sociālekonomiskajām reformām un sekmējot tuvināšanos ES acquis;

| C. | tā kā Austrumu partnerība nostiprina daudzpusējās attiecības starp iesaistītajām valstīm, sniedz ieguldījumu informācijas un pieredzes apmaiņā par pārveides, reformu un modernizācijas jautājumiem, kā arī sniedz Eiropas Savienībai papildu instrumentus šo procesu atbalstam; |
| --- | --- |

C.

tā kā Austrumu partnerība nostiprina daudzpusējās attiecības starp iesaistītajām valstīm, sniedz ieguldījumu informācijas un pieredzes apmaiņā par pārveides, reformu un modernizācijas jautājumiem, kā arī sniedz Eiropas Savienībai papildu instrumentus šo procesu atbalstam;

| D. | tā kā Austrumu partnerība stiprina divpusējās attiecības ar jaunu asociācijas nolīgumu palīdzību, ņemot vērā partnervalsts īpašo situāciju un mērķus un tās spēju izpildīt nolīgumā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

D.

tā kā Austrumu partnerība stiprina divpusējās attiecības ar jaunu asociācijas nolīgumu palīdzību, ņemot vērā partnervalsts īpašo situāciju un mērķus un tās spēju izpildīt nolīgumā paredzētās saistības;

| E. | tā kā tirdzniecība starp Eiropas Savienību un tās Austrumeiropas partnervalstīm ir piedzīvojusi dinamisku attīstību, ietverot aizvien lielāku skaitu sadarbības jomu un pakāpeniski padziļinot ekonomikas integrāciju, un tā kā ES un Austrumu partnerības valstis ir atzinušas, ka ciešo tirdzniecības attiecību struktūras pārvaldīšanai to starpā ir jāizstrādā uzlabots līgumiskais regulējums ar mērķi pilnveidot spēkā esošos tirdzniecības nolīgumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā tirdzniecība starp Eiropas Savienību un tās Austrumeiropas partnervalstīm ir piedzīvojusi dinamisku attīstību, ietverot aizvien lielāku skaitu sadarbības jomu un pakāpeniski padziļinot ekonomikas integrāciju, un tā kā ES un Austrumu partnerības valstis ir atzinušas, ka ciešo tirdzniecības attiecību struktūras pārvaldīšanai to starpā ir jāizstrādā uzlabots līgumiskais regulējums ar mērķi pilnveidot spēkā esošos tirdzniecības nolīgumus;

| F. | tā kā jauno brīvās tirdzniecības noteikumu (DCFTA) būtība, darbības joma un tajos paredzētais līdzdalības līmenis būs visaptveroši un padziļināti, tādējādi pārsniedzot tradicionālo brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) mērogu, ietverot gan preču, gan pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju un ieguldījumus, pamatojoties uz attiecīgajiem PTO principiem un ietverot citas ar tirdzniecību saistītas jomas, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības, muitu, publisko iepirkumu, ar enerģētiku saistītus jautājumus, konkurenci, pārredzamību, enerģiju un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

F.

tā kā jauno brīvās tirdzniecības noteikumu (DCFTA) būtība, darbības joma un tajos paredzētais līdzdalības līmenis būs visaptveroši un padziļināti, tādējādi pārsniedzot tradicionālo brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) mērogu, ietverot gan preču, gan pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju un ieguldījumus, pamatojoties uz attiecīgajiem PTO principiem un ietverot citas ar tirdzniecību saistītas jomas, tostarp intelektuālā īpašuma tiesības, muitu, publisko iepirkumu, ar enerģētiku saistītus jautājumus, konkurenci, pārredzamību, enerģiju un ilgtspējīgu attīstību;

| G. | tā kā DCFTA pieņemšana līgumslēdzējām pusēm nodrošina plašu iespējamu ieguvumu klāstu; tā kā vairumu šo ieguvumu tomēr nodrošinās DCFTA un asociācijas nolīgumā paredzētā tuvināšanās procesa sinerģija; |
| --- | --- |

G.

tā kā DCFTA pieņemšana līgumslēdzējām pusēm nodrošina plašu iespējamu ieguvumu klāstu; tā kā vairumu šo ieguvumu tomēr nodrošinās DCFTA un asociācijas nolīgumā paredzētā tuvināšanās procesa sinerģija;

| H. | tā kā tirdzniecība ar ES veido būtisku daļu no Austrumu partnerības valstu starptautiskajām tirdzniecības plūsmām un tā kā šo valstu ekonomika ir atkarīga no šīs tirdzniecības, |
| --- | --- |

H.

tā kā tirdzniecība ar ES veido būtisku daļu no Austrumu partnerības valstu starptautiskajām tirdzniecības plūsmām un tā kā šo valstu ekonomika ir atkarīga no šīs tirdzniecības,

| 1. | uzskata, ka Austrumu partnerības valstis kultūras ziņā un vēsturiski ir cieši saistītas ar Eiropas Savienību un tām ir kopīgs Eiropas mantojums un vērtības, un atzīst to vēlēšanos īstenot ekonomisku integrāciju ar ES; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Austrumu partnerības valstis kultūras ziņā un vēsturiski ir cieši saistītas ar Eiropas Savienību un tām ir kopīgs Eiropas mantojums un vērtības, un atzīst to vēlēšanos īstenot ekonomisku integrāciju ar ES;

| 2. | uzsver precēm un pakalpojumiem piemēroto kopīgo standartu nozīmi Eiropas Savienības iekšējā tirgū, kas ir Eiropas integrācijas centrālais elements; tāpēc uzskata, ka Austrumu partnerības valstīm ir jācenšas panākt saskanību ar šiem standartiem, lai padziļinātu iesaistīto pušu sadarbību tirdzniecības attiecību jomā; |
| --- | --- |

2.

uzsver precēm un pakalpojumiem piemēroto kopīgo standartu nozīmi Eiropas Savienības iekšējā tirgū, kas ir Eiropas integrācijas centrālais elements; tāpēc uzskata, ka Austrumu partnerības valstīm ir jācenšas panākt saskanību ar šiem standartiem, lai padziļinātu iesaistīto pušu sadarbību tirdzniecības attiecību jomā;

| 3. | atzinīgi vērtē nesenos ES lēmumus sākt sarunas par DCFTA ar Armēniju, Gruziju un Moldovu; uzsver, ka DCFTA ir teicams instruments progresa nodrošināšanai virzībā uz ES un Austrumu partnerības valstu ekonomisko integrāciju un pareizas īstenošanas gadījumā, pienācīgi izpildot tā noteikumus, DCFTA nākotnē varētu nodrošināt Austrumu partnerības valstu politisko integrāciju ES; tāpēc aicina ES un Austrumu partnerības valstis pastiprināt sadarbību, lai paātrinātu sarunas par DCFTA, sākot sarunas ar tām valstīm, kuras tam ir gatavas, vienlaikus parafējot, parakstot un ratificējot nolīgumus ar tām valstīm, kuras jau ir pabeigušas DCFTA sarunas; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē nesenos ES lēmumus sākt sarunas par DCFTA ar Armēniju, Gruziju un Moldovu; uzsver, ka DCFTA ir teicams instruments progresa nodrošināšanai virzībā uz ES un Austrumu partnerības valstu ekonomisko integrāciju un pareizas īstenošanas gadījumā, pienācīgi izpildot tā noteikumus, DCFTA nākotnē varētu nodrošināt Austrumu partnerības valstu politisko integrāciju ES; tāpēc aicina ES un Austrumu partnerības valstis pastiprināt sadarbību, lai paātrinātu sarunas par DCFTA, sākot sarunas ar tām valstīm, kuras tam ir gatavas, vienlaikus parafējot, parakstot un ratificējot nolīgumus ar tām valstīm, kuras jau ir pabeigušas DCFTA sarunas;

| 4. | ierosina, lai tās Austrumu partnerības valstis, kuras nav Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekles, pabeigtu sarunas un bez kavēšanās iestātos PTO, jo tas ir vajadzīgs konverģences padziļināšanai ar ES tirgiem, izmantojot DCFTA; |
| --- | --- |

4.

ierosina, lai tās Austrumu partnerības valstis, kuras nav Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekles, pabeigtu sarunas un bez kavēšanās iestātos PTO, jo tas ir vajadzīgs konverģences padziļināšanai ar ES tirgiem, izmantojot DCFTA;

| 5. | mudina Pasaules Tirdzniecības organizāciju paātrināt un steidzami pabeigt sarunu procesu ar Austrumu partnervalstīm, kuras vēl nav PTO locekles, un uzsver to dalības PTO nozīmi kopīgu Austrumu partnervalstu un ES dalībvalstu tirdzniecības principu noteikšanai tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

5.

mudina Pasaules Tirdzniecības organizāciju paātrināt un steidzami pabeigt sarunu procesu ar Austrumu partnervalstīm, kuras vēl nav PTO locekles, un uzsver to dalības PTO nozīmi kopīgu Austrumu partnervalstu un ES dalībvalstu tirdzniecības principu noteikšanai tuvākajā nākotnē;

| 6. | uzsver vajadzību nodrošināt, lai nesen ar Austrumu partnervalstīm sāktās DCFTA sarunas noritētu godīgi un pārredzami, pienācīgu uzmanību veltot ilgtermiņa ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp uzlabotai konkurencei un samazinātai korupcijai; |
| --- | --- |

6.

uzsver vajadzību nodrošināt, lai nesen ar Austrumu partnervalstīm sāktās DCFTA sarunas noritētu godīgi un pārredzami, pienācīgu uzmanību veltot ilgtermiņa ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp uzlabotai konkurencei un samazinātai korupcijai;

| 7. | vērš uzmanību uz Eiropas Savienības kopējo ieinteresētību palīdzības sniegšanā Austrumu partnerības valstīm, lai tās panāktu ilgtermiņā stabilu un pastāvīgu ekonomisko izaugsmi un ieviestu modernu ekonomikas pārvaldību, ko var īstenot, ar DCFTA starpniecību izveidojot saikni starp Austrumu partnerības valstu ekonomiku un Eiropas Savienības kopējo tirgu; uzsver faktu, ka DCFTA ir izšķirošs un būtisks elements modernai, pārredzamai un prognozējamai tirdzniecībai, kā arī ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kas nodrošina darbavietu radīšanu un ilgtermiņa izaugsmi; |
| --- | --- |

7.

vērš uzmanību uz Eiropas Savienības kopējo ieinteresētību palīdzības sniegšanā Austrumu partnerības valstīm, lai tās panāktu ilgtermiņā stabilu un pastāvīgu ekonomisko izaugsmi un ieviestu modernu ekonomikas pārvaldību, ko var īstenot, ar DCFTA starpniecību izveidojot saikni starp Austrumu partnerības valstu ekonomiku un Eiropas Savienības kopējo tirgu; uzsver faktu, ka DCFTA ir izšķirošs un būtisks elements modernai, pārredzamai un prognozējamai tirdzniecībai, kā arī ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kas nodrošina darbavietu radīšanu un ilgtermiņa izaugsmi;

| 8. | pauž nožēlu par nepietiekamo finansējumu un ilgstošu saskanīgas ES politikas trūkumu attiecībā uz Austrumu partnerības valstīm salīdzinājumā ar citiem Eiropas kaimiņattiecību reģioniem; norāda, ka divu aizvadīto desmitgažu laikā centieni īstenot šādu saskanīgu politiku attiecībā uz vairākiem bijušās Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padomes locekļiem ir snieguši pozitīvus rezultātus, tostarp dažām no šīm valstīm kļūstot par ES dalībvalstīm; šajā saistībā vērš uzmanību uz šāda politikas trūkuma negatīvajiem aspektiem, kas rada lielāku imigrāciju, plašāku korupciju un demokrātisko institūciju vājumu Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par nepietiekamo finansējumu un ilgstošu saskanīgas ES politikas trūkumu attiecībā uz Austrumu partnerības valstīm salīdzinājumā ar citiem Eiropas kaimiņattiecību reģioniem; norāda, ka divu aizvadīto desmitgažu laikā centieni īstenot šādu saskanīgu politiku attiecībā uz vairākiem bijušās Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padomes locekļiem ir snieguši pozitīvus rezultātus, tostarp dažām no šīm valstīm kļūstot par ES dalībvalstīm; šajā saistībā vērš uzmanību uz šāda politikas trūkuma negatīvajiem aspektiem, kas rada lielāku imigrāciju, plašāku korupciju un demokrātisko institūciju vājumu Austrumu partnerības valstīs;

| 9. | aicina uzlabot dialogu starp ES un Austrumu partnerības valstīm, tostarp saistībā ar tehnisko un finanšu atbalstu, būtiskās ar tirdzniecību saistītās nozarēs, jo īpaši attiecībā uz tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai, tostarp pārtikas nekaitīguma un fitosanitārajiem jautājumiem, muitas problēmām, standartizāciju, atbilstības novērtējumu, ar tirdzniecību saistītiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem utt.; |
| --- | --- |

9.

aicina uzlabot dialogu starp ES un Austrumu partnerības valstīm, tostarp saistībā ar tehnisko un finanšu atbalstu, būtiskās ar tirdzniecību saistītās nozarēs, jo īpaši attiecībā uz tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai, tostarp pārtikas nekaitīguma un fitosanitārajiem jautājumiem, muitas problēmām, standartizāciju, atbilstības novērtējumu, ar tirdzniecību saistītiem intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem utt.;

| 10. | mudina īstenot Austrumu partnerības valstu un Eiropas Savienības ekonomiku integrāciju; uzsver, ka tas varētu atvieglot turpmāku politisko integrāciju ES; |
| --- | --- |

10.

mudina īstenot Austrumu partnerības valstu un Eiropas Savienības ekonomiku integrāciju; uzsver, ka tas varētu atvieglot turpmāku politisko integrāciju ES;

| 11. | uzsver, ka DCFTA būtu jābūt neatņemamai plašāku asociācijas nolīgumu daļai, kuros būtu paredzēti noteikumi par politisko dialogu cilvēktiesību, demokrātisko vērtību un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka DCFTA būtu jābūt neatņemamai plašāku asociācijas nolīgumu daļai, kuros būtu paredzēti noteikumi par politisko dialogu cilvēktiesību, demokrātisko vērtību un tiesiskuma jomā;

| 12. | uzsver, ka dziļāka ES un Austrumu partnerības valstu tirgus integrācija varētu veicināt ekonomiskās izaugsmes stimulēšanu abos reģionos, reģionālo ekonomisko atšķirību un sociālās nevienlīdzības novēršanu šajās valstīs, tādējādi uzlabojot sabiedrības labklājību, kas ir būtisks rezultāts, jo īpaši vispārējas ekonomikas krīzes laikā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka dziļāka ES un Austrumu partnerības valstu tirgus integrācija varētu veicināt ekonomiskās izaugsmes stimulēšanu abos reģionos, reģionālo ekonomisko atšķirību un sociālās nevienlīdzības novēršanu šajās valstīs, tādējādi uzlabojot sabiedrības labklājību, kas ir būtisks rezultāts, jo īpaši vispārējas ekonomikas krīzes laikā;

| 13. | uzsver faktu, ka sarunas ar Eiropas Savienību par DCFTA ir tieši saistītas ar plašu attiecīgo valstu ekonomisko reformu programmu, kas dažās ekonomikas nozarēs īstermiņā var radīt nepatīkamas sekas, bet pareizas īstenošanas gadījumā izveidotu pienācīgi funkcionējošu tirgu, ilgtermiņā nodrošinot stabilu ekonomikas izaugsmi; mudina Austrumu partnerības valstu varas iestādes progresēt Komisijas noteikto asociācijas nolīguma noteikumu izpildē un nodrošināt pienācīgas sekmes arī saistībā ar demonopolizāciju, tirgus liberalizāciju un tiesiskuma nostiprināšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver faktu, ka sarunas ar Eiropas Savienību par DCFTA ir tieši saistītas ar plašu attiecīgo valstu ekonomisko reformu programmu, kas dažās ekonomikas nozarēs īstermiņā var radīt nepatīkamas sekas, bet pareizas īstenošanas gadījumā izveidotu pienācīgi funkcionējošu tirgu, ilgtermiņā nodrošinot stabilu ekonomikas izaugsmi; mudina Austrumu partnerības valstu varas iestādes progresēt Komisijas noteikto asociācijas nolīguma noteikumu izpildē un nodrošināt pienācīgas sekmes arī saistībā ar demonopolizāciju, tirgus liberalizāciju un tiesiskuma nostiprināšanu;

| 14. | uzsver, ka normatīvo aktu tuvināšana ES acquis, kas ir galvenais līdzeklis, lai nodrošinātu “dziļus un visaptverošus” brīvās tirdzniecības nolīgumus, rada vajadzību īstenot būtiskas pārmaiņas pašos Austrumu partnerības valstu pamatos un to sabiedrībā, kā arī to tiesiskās un ekonomikas kultūras modeļos; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka normatīvo aktu tuvināšana ES acquis, kas ir galvenais līdzeklis, lai nodrošinātu “dziļus un visaptverošus” brīvās tirdzniecības nolīgumus, rada vajadzību īstenot būtiskas pārmaiņas pašos Austrumu partnerības valstu pamatos un to sabiedrībā, kā arī to tiesiskās un ekonomikas kultūras modeļos;

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka DCFTA, kas noslēgti ar Austrumu partnerības valstīm, ir asimetrija, ko izraisījusi attiecīgo Austrumu partnerības valstu tirgu un ES tirgus izmēru atšķirības, kā arī dažādie attīstības līmeņi; tāpēc uzsver, ka DCFTA sarunu attīstības pamatā būtu jābūt pieejai “lielāks atbalsts lielākām reformām”; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz to, ka DCFTA, kas noslēgti ar Austrumu partnerības valstīm, ir asimetrija, ko izraisījusi attiecīgo Austrumu partnerības valstu tirgu un ES tirgus izmēru atšķirības, kā arī dažādie attīstības līmeņi; tāpēc uzsver, ka DCFTA sarunu attīstības pamatā būtu jābūt pieejai “lielāks atbalsts lielākām reformām”;

| 16. | aicina izveidot stabilu pārbaudes sistēmu, lai kontrolētu to tehnisko saistību izpildi, kuras Austrumu partnerības valstis ir uzņēmušās DCFTA sarunās, gan attiecīgajā valstī, gan ES iestādēs; uzsver iespēju apmainīties ar informāciju par paraugpraksi tehnisko standartu izpildē starp Austrumu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

16.

aicina izveidot stabilu pārbaudes sistēmu, lai kontrolētu to tehnisko saistību izpildi, kuras Austrumu partnerības valstis ir uzņēmušās DCFTA sarunās, gan attiecīgajā valstī, gan ES iestādēs; uzsver iespēju apmainīties ar informāciju par paraugpraksi tehnisko standartu izpildē starp Austrumu partnerības valstīm;

| 17. | aicina Eiropas Savienību sniegt ieguldījumu finanšu un tehniskās palīdzības sloga mazināšanā, lai reformētu Austrumu partnerības valstu ekonomiku nolūkā nodrošināt to atbilstību ES standartiem; šajā saistībā ierosina starp dažādām ES dalībvalstu struktūrām un attiecīgajām Austrumu partnerības valstu struktūrām pienācīgi izmantot mērķsadarbības programmas un Tehniskās palīdzības informācijas apmaiņas instrumenta (TAIEX) atbalstu, lai izplatītu tehnisko zinātību; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Savienību sniegt ieguldījumu finanšu un tehniskās palīdzības sloga mazināšanā, lai reformētu Austrumu partnerības valstu ekonomiku nolūkā nodrošināt to atbilstību ES standartiem; šajā saistībā ierosina starp dažādām ES dalībvalstu struktūrām un attiecīgajām Austrumu partnerības valstu struktūrām pienācīgi izmantot mērķsadarbības programmas un Tehniskās palīdzības informācijas apmaiņas instrumenta (TAIEX) atbalstu, lai izplatītu tehnisko zinātību;

| 18. | vērš uzmanību uz to, ka paraugprakse, ko Austrumu partnerības valstīm nodrošina ar Austrumu partnerības starpniecību, netieši spēj efektīvi ietekmēt šo valstu tiešās kaimiņvalstis, kuras nav ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

18.

vērš uzmanību uz to, ka paraugprakse, ko Austrumu partnerības valstīm nodrošina ar Austrumu partnerības starpniecību, netieši spēj efektīvi ietekmēt šo valstu tiešās kaimiņvalstis, kuras nav ES dalībvalstis;

| 19. | iesaka censties vēl vairāk uzlabot tiesisko un tehnisko standartu līmeni Austrumu partnerības valstīs, kas ir nosacījums tam, lai radītu iespēju padziļināt Austrumu partnerības valstu un ES dalībvalstu ekonomisko sadarbību; |
| --- | --- |

19.

iesaka censties vēl vairāk uzlabot tiesisko un tehnisko standartu līmeni Austrumu partnerības valstīs, kas ir nosacījums tam, lai radītu iespēju padziļināt Austrumu partnerības valstu un ES dalībvalstu ekonomisko sadarbību;

| 20. | aicina īstenot vērienīgu pieeju un plašāku redzējumu attiecībā uz ES un Austrumu partnerības valstu ekonomikas integrēšanu, iekļaujot ne tikai plašu, ar brīvo tirdzniecību saistītu aspektu klāstu, piemēram, fitosanitāros pasākumus un tirdzniecības preču zīmju veidošanu, bet arī normatīvo aktu tuvināšanas, vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības aspektus; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi DCFTA iekļaut obligāti izpildāmas nodaļas attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, tostarp noteikumus par vides aizsardzību un starptautiskajām darba tiesībām, un uzsver, ka ir būtiski izstrādāt papildinošus asociācijas nolīgumus, kas ir saistīti ar attiecīgo valstu politisko realitāti; |
| --- | --- |

20.

aicina īstenot vērienīgu pieeju un plašāku redzējumu attiecībā uz ES un Austrumu partnerības valstu ekonomikas integrēšanu, iekļaujot ne tikai plašu, ar brīvo tirdzniecību saistītu aspektu klāstu, piemēram, fitosanitāros pasākumus un tirdzniecības preču zīmju veidošanu, bet arī normatīvo aktu tuvināšanas, vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības aspektus; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi DCFTA iekļaut obligāti izpildāmas nodaļas attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, tostarp noteikumus par vides aizsardzību un starptautiskajām darba tiesībām, un uzsver, ka ir būtiski izstrādāt papildinošus asociācijas nolīgumus, kas ir saistīti ar attiecīgo valstu politisko realitāti;

| 21. | vērš uzmanību uz tiem veiksmīgiem ekonomiskās integrācijas piemēriem Centrāleiropas, Austrumeiropas, kā arī Rietumbalkānu valstīs, kurus ES lielā mērā varētu izmantot kā paraugus saistībā ar Austrumu partnerības valstīm; vienlaikus uzsver vajadzību nošķirt Vidusjūras un Austrumu dimensiju pieejas, vajadzības, perspektīvas un iespējas; |
| --- | --- |

21.

vērš uzmanību uz tiem veiksmīgiem ekonomiskās integrācijas piemēriem Centrāleiropas, Austrumeiropas, kā arī Rietumbalkānu valstīs, kurus ES lielā mērā varētu izmantot kā paraugus saistībā ar Austrumu partnerības valstīm; vienlaikus uzsver vajadzību nošķirt Vidusjūras un Austrumu dimensiju pieejas, vajadzības, perspektīvas un iespējas;

| 22. | uzskata, ka Austrumu partnerības valsts ar Eiropu saistītie mērķi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz nošķiršanas un “lielāks atbalsts lielākām reformām” principiem, un katras valsts galīgais pieteikums par iestāšanos būtu jāizskata individuāli saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka Austrumu partnerības valsts ar Eiropu saistītie mērķi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz nošķiršanas un “lielāks atbalsts lielākām reformām” principiem, un katras valsts galīgais pieteikums par iestāšanos būtu jāizskata individuāli saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu;

| 23. | iesaka DCFTA iekļaut jautājumu par Austrumu partnerības lauksaimniecības produktu piekļuvi, jo vairumā Austrumu partnerības valstu lauksaimniecībai ir svarīga nozīme ekonomikas struktūrā un Austrumu partneru būtisks mērķis ir nodrošināt valsts lauksaimniecības produktiem labāku piekļuvi ES tirgum; |
| --- | --- |

23.

iesaka DCFTA iekļaut jautājumu par Austrumu partnerības lauksaimniecības produktu piekļuvi, jo vairumā Austrumu partnerības valstu lauksaimniecībai ir svarīga nozīme ekonomikas struktūrā un Austrumu partneru būtisks mērķis ir nodrošināt valsts lauksaimniecības produktiem labāku piekļuvi ES tirgum;

| 24. | atbalsta ideju par Eiropas Kaimiņattiecību programmas lauksaimniecības un lauku attīstībai izveidi (ENPARD), kuru varētu izstrādāt, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīm piedāvāto SAPARD programmu; |
| --- | --- |

24.

atbalsta ideju par Eiropas Kaimiņattiecību programmas lauksaimniecības un lauku attīstībai izveidi (ENPARD), kuru varētu izstrādāt, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīm piedāvāto SAPARD programmu;

| 25. | atzinīgi vērtē starpvalstu pastāvīgo saziņu EURONEST parlamentārajā asamblejā (lai apmainītos ar informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecību, un izstrādātu kopēju nostāju) un EURONEST komitejās (par konkrētiem ar tirdzniecību saistītiem pasākumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm); atzinīgi vērtē pieredzes apmaiņu EURONEST parlamentārajā asamblejā, kas pozitīvi ietekmē Austrumu partnerības locekļu sadarbības iekšējās un ārējās dimensijas; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē starpvalstu pastāvīgo saziņu EURONEST parlamentārajā asamblejā (lai apmainītos ar informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar tirdzniecību, un izstrādātu kopēju nostāju) un EURONEST komitejās (par konkrētiem ar tirdzniecību saistītiem pasākumiem starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm); atzinīgi vērtē pieredzes apmaiņu EURONEST parlamentārajā asamblejā, kas pozitīvi ietekmē Austrumu partnerības locekļu sadarbības iekšējās un ārējās dimensijas;

| 26. | aicina Austrumeiropas partnervalstu parlamentus paātrināt valsts tiesību aktu tuvināšanu aquis communitaire ekonomikas jomā un atbalsta valstu parlamentu centienus īstenot ar DCFTA saistītas reformas, pieņemot atbilstīgus ieteikumus; mudina izveidot daudzpusējas darba grupas, lai tās sniegtu savstarpēju palīdzību tiesību aktu tuvināšanā ES acquis tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

26.

aicina Austrumeiropas partnervalstu parlamentus paātrināt valsts tiesību aktu tuvināšanu aquis communitaire ekonomikas jomā un atbalsta valstu parlamentu centienus īstenot ar DCFTA saistītas reformas, pieņemot atbilstīgus ieteikumus; mudina izveidot daudzpusējas darba grupas, lai tās sniegtu savstarpēju palīdzību tiesību aktu tuvināšanā ES acquis tirdzniecības jomā;

| 27. | uzskata, ka svarīgākie ES tirdzniecības politikas instrumenti attiecībās ar Austrumu partnerības valstīm būtu jāpiemēro mērķtiecīgi un orientējoties uz rezultātiem; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka svarīgākie ES tirdzniecības politikas instrumenti attiecībās ar Austrumu partnerības valstīm būtu jāpiemēro mērķtiecīgi un orientējoties uz rezultātiem;

| 28. | atbalsta sistēmas ieviešanu, lai pārraudzīt ES ārējās tirdzniecības politikas ietekmi uz DCFTA partnervalstu tirdzniecības politiku, un tai būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības un uzņēmējdarbības pārstāvju viedokļu uzklausīšana; |
| --- | --- |

28.

atbalsta sistēmas ieviešanu, lai pārraudzīt ES ārējās tirdzniecības politikas ietekmi uz DCFTA partnervalstu tirdzniecības politiku, un tai būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības un uzņēmējdarbības pārstāvju viedokļu uzklausīšana;

| 29. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2012. gada 3. aprīlī Baku, Azerbaidžānā.

(2)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

---

| 30.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/9

---

REZOLŪCIJA (1)

par problēmām saistībā ar demokrātijas nākotni, tostarp jautājumu par brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem Austrumu partnerības un ES dalībvalstīs

2012/C 153/03

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko pasludināja 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko pasludināja 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmju, kuras notika 2009. gada 7. maijā Prāgā un 2011. gada 29.–30. septembrī Varšavā, secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmju, kuras notika 2009. gada 7. maijā Prāgā un 2011. gada 29.–30. septembrī Varšavā, secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā;

| — | ņemot vērā 2009. gada 25. maija Eiropas Preses brīvības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25. maija Eiropas Preses brīvības hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virzienu, kā arī Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virzienu, kā arī Armēnijas Republiku, Azerbaidžānas Republiku, Baltkrievijas Republiku, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”,

| — | ņemot vērā 2010. un 2011. gadā pieņemtos Eiropas Padomes Venēcijas Komisijas atzinumus, kas bija saistīti ar konstitucionālajiem jautājumiem, vēlēšanu kodeksu, apziņas un reliģijas brīvību, politiskajām partijām, cilvēktiesību standartiem, nevalstiskajām organizācijām, iedzīvotāju politiskajām apvienībām, tiesību aktiem par pulcēšanos un demonstrācijām, kā arī tiesu iestāžu neatkarību Austrumu partnerības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. un 2011. gadā pieņemtos Eiropas Padomes Venēcijas Komisijas atzinumus, kas bija saistīti ar konstitucionālajiem jautājumiem, vēlēšanu kodeksu, apziņas un reliģijas brīvību, politiskajām partijām, cilvēktiesību standartiem, nevalstiskajām organizācijām, iedzīvotāju politiskajām apvienībām, tiesību aktiem par pulcēšanos un demonstrācijām, kā arī tiesu iestāžu neatkarību Austrumu partnerības valstīs,

| — | ņemot vērā EDSO pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā regulāros ziņojumus EDSO Pastāvīgajai padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO pārstāvja plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā regulāros ziņojumus EDSO Pastāvīgajai padomei,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas deklarāciju par pasākumiem, lai veicinātu Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (pieņemta 2010. gada 13. janvārī) 10. panta ievērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas deklarāciju par pasākumiem, lai veicinātu Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (pieņemta 2010. gada 13. janvārī) 10. panta ievērošanu,

| — | ņemot vērā Reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamentu,

| A. | tā kā demokrātija ir vispārēja vērtība un pārvaldes forma, kurā iedzīvotājiem ir nodrošinātas vienlīdzīgas tiesības piedalīties politiskajā dzīvē un līdztiesīga piekļuve likumdošanas procesiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātija ir vispārēja vērtība un pārvaldes forma, kurā iedzīvotājiem ir nodrošinātas vienlīdzīgas tiesības piedalīties politiskajā dzīvē un līdztiesīga piekļuve likumdošanas procesiem;

| B. | tā kā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 2011. gada 29.–30. septembrī Varšavā, kopīgās deklarācijas secinājumos ir norādīts, ka “Austrumu partnerības pamatā ir vērtību kopība un brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principi, kā arī tiesiskums” un ka “visas valstis, kuras piedalās Austrumu partnerībā, ir apņēmušās ievērot šos principus ar atbilstīgu starptautisku instrumentu starpniecību”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika 2011. gada 29.–30. septembrī Varšavā, kopīgās deklarācijas secinājumos ir norādīts, ka “Austrumu partnerības pamatā ir vērtību kopība un brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas principi, kā arī tiesiskums” un ka “visas valstis, kuras piedalās Austrumu partnerībā, ir apņēmušās ievērot šos principus ar atbilstīgu starptautisku instrumentu starpniecību”;

| C. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir sniegta atsauce uz demokrātiju kā Savienības pamatvērtību un norādīts, ka tā ir kopīga ES dalībvalstīm; tā kā dalībvalstīs ir vienāda pārvaldes forma, kuras pamatā ir pārstāvības demokrātija; |
| --- | --- |

C.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā ir sniegta atsauce uz demokrātiju kā Savienības pamatvērtību un norādīts, ka tā ir kopīga ES dalībvalstīm; tā kā dalībvalstīs ir vienāda pārvaldes forma, kuras pamatā ir pārstāvības demokrātija;

| D. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 49. pantā sniegta atsauce uz visu Eiropas valstu, kuras ievēro ES demokrātiskās vērtības un apņemas tās sekmēt, tiesībām lūgt, lai tās uzņem par Savienības loceklēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 49. pantā sniegta atsauce uz visu Eiropas valstu, kuras ievēro ES demokrātiskās vērtības un apņemas tās sekmēt, tiesībām lūgt, lai tās uzņem par Savienības loceklēm;

| E. | tā kā demokrātisko sistēmu forma var atšķirties, atspoguļojot dažādus vēstures, kultūras un apstākļus, bet tautas suverenitāte, līdztiesība un brīvība, tiesu iestāžu pilnvaru nošķiršana un neatkarība, pārredzamība un pārskatatbildība sabiedriskajās lietās ir vispārīgi atzīti demokrātijas pamatelementi; tā kā cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir būtiski nosacījumi demokrātisku sistēmu izveidei, kas iedzīvotājiem sniedz iespēju aizsargāt savas tiesības un garantē pamatbrīvības; |
| --- | --- |

E.

tā kā demokrātisko sistēmu forma var atšķirties, atspoguļojot dažādus vēstures, kultūras un apstākļus, bet tautas suverenitāte, līdztiesība un brīvība, tiesu iestāžu pilnvaru nošķiršana un neatkarība, pārredzamība un pārskatatbildība sabiedriskajās lietās ir vispārīgi atzīti demokrātijas pamatelementi; tā kā cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir būtiski nosacījumi demokrātisku sistēmu izveidei, kas iedzīvotājiem sniedz iespēju aizsargāt savas tiesības un garantē pamatbrīvības;

| F. | tā kā demokrātija nodrošina vienlīdzību likuma priekšā un visu diskriminācijas veidu izskaušanu; tā kā demokrātija paredz, ka vīriešiem un sievietēm ir vienlīdzīgas iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un ka visiem iedzīvotājiem, tostarp mazākumgrupu pārstāvjiem un mazāk aizsargātajām grupām, ir vienādas tiesības; |
| --- | --- |

F.

tā kā demokrātija nodrošina vienlīdzību likuma priekšā un visu diskriminācijas veidu izskaušanu; tā kā demokrātija paredz, ka vīriešiem un sievietēm ir vienlīdzīgas iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un ka visiem iedzīvotājiem, tostarp mazākumgrupu pārstāvjiem un mazāk aizsargātajām grupām, ir vienādas tiesības;

| G. | tā kā nepietiekamas politiķu pārskatatbildības un nespējas panākt kompromisus, ilgstošas nestabilitātes, kā arī ierobežotas ekonomiskās izaugsmes un attīstības sekas var būt plaša tautas neapmierinātība un var pastiprināties pret demokrātiju vērsts populisms; |
| --- | --- |

G.

tā kā nepietiekamas politiķu pārskatatbildības un nespējas panākt kompromisus, ilgstošas nestabilitātes, kā arī ierobežotas ekonomiskās izaugsmes un attīstības sekas var būt plaša tautas neapmierinātība un var pastiprināties pret demokrātiju vērsts populisms;

| H. | tā kā pārstāvības demokrātijas pamatā ir princips, kas paredz, ka ievēlētas personas pārstāv iedzīvotāju gribu, nosakot vajadzību regulāri organizēt brīvas un godīgas vēlēšanas, kuru pamatā ir konkurences princips; tā kā pārstāvju vēlēšanās ir vajadzīga aktīva vēlētāju līdzdalība un liels vēlētāju kopskaits; |
| --- | --- |

H.

tā kā pārstāvības demokrātijas pamatā ir princips, kas paredz, ka ievēlētas personas pārstāv iedzīvotāju gribu, nosakot vajadzību regulāri organizēt brīvas un godīgas vēlēšanas, kuru pamatā ir konkurences princips; tā kā pārstāvju vēlēšanās ir vajadzīga aktīva vēlētāju līdzdalība un liels vēlētāju kopskaits;

| I. | tā kā demokrātisko sistēmu un pārvaldības pamatā ir neatkarīgas izpildvaras, likumdošanas un tiesu iestādes ar nošķirtām pilnvarām; tā kā saskaņā ar demokrātijas principiem valdības un parlamenti starptautiskā, valsts un reģionālā līmenī ir atbildīgi par valsts politikas īstenošanu un pārvaldi un nodrošina iedzīvotājiem pieņemto lēmumu pārredzamību; |
| --- | --- |

I.

tā kā demokrātisko sistēmu un pārvaldības pamatā ir neatkarīgas izpildvaras, likumdošanas un tiesu iestādes ar nošķirtām pilnvarām; tā kā saskaņā ar demokrātijas principiem valdības un parlamenti starptautiskā, valsts un reģionālā līmenī ir atbildīgi par valsts politikas īstenošanu un pārvaldi un nodrošina iedzīvotājiem pieņemto lēmumu pārredzamību;

| J. | tā kā stabilas parlamentārās iestādes ir visu demokrātisku pārvaldes sistēmu centrā; tā kā Eiropas Parlaments sniedz vēlamu palīdzību, piedāvājot Austrumeiropas partnervalstu parlamentiem atbalstu spēju uzlabošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā stabilas parlamentārās iestādes ir visu demokrātisku pārvaldes sistēmu centrā; tā kā Eiropas Parlaments sniedz vēlamu palīdzību, piedāvājot Austrumeiropas partnervalstu parlamentiem atbalstu spēju uzlabošanai;

| K. | tā kā demokrātijas apstākļos iedzīvotājus pārstāvēt spējīgu politisko partiju daudzveidība nodrošina, ka attiecībā uz politikas virzieniem, politiskajām idejām un programmām, kā arī izpildvaras un likumdošanas iestāžu amatu kandidātiem pastāv dažādas izvēles iespējas; tā kā politiskās partijas iedzīvotājiem piedāvā un nodrošina iespēju atklāti un pārredzami apspriest sabiedrības gaidas un prasības un formulēt tās kā politikas priekšlikumus un alternatīvas; |
| --- | --- |

K.

tā kā demokrātijas apstākļos iedzīvotājus pārstāvēt spējīgu politisko partiju daudzveidība nodrošina, ka attiecībā uz politikas virzieniem, politiskajām idejām un programmām, kā arī izpildvaras un likumdošanas iestāžu amatu kandidātiem pastāv dažādas izvēles iespējas; tā kā politiskās partijas iedzīvotājiem piedāvā un nodrošina iespēju atklāti un pārredzami apspriest sabiedrības gaidas un prasības un formulēt tās kā politikas priekšlikumus un alternatīvas;

| L. | tā kā uzskatu un vārda brīvība, pulcēšanās brīvība, tiesības izveidot neatkarīgas politiskās partijas, nevalstiskās organizācijas un apvienības ir būtiski demokrātijas elementi; tā kā ir ļoti svarīgi garantēt, lai iedzīvotājiem būtu atļauts izmantot savas tiesības šajās jomās, nesaskaroties ar tiesas prāvu un ieslodzījuma draudiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā uzskatu un vārda brīvība, pulcēšanās brīvība, tiesības izveidot neatkarīgas politiskās partijas, nevalstiskās organizācijas un apvienības ir būtiski demokrātijas elementi; tā kā ir ļoti svarīgi garantēt, lai iedzīvotājiem būtu atļauts izmantot savas tiesības šajās jomās, nesaskaroties ar tiesas prāvu un ieslodzījuma draudiem;

| M. | tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms ir svarīgs, lai iedzīvotāji formulētu viedokļus un spriedumus, iegūstot ziņas no dažādiem informācijas avotiem; tā kā demokrātiskas politiskās dzīves apstākļos ir jānodrošina brīva iedzīvotāju piekļuve informācijai ar saziņas kanālu starpniecību, sākot ar publicēto presi, līdz elektroniskajiem vektoriem, tostarp internetu un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, nepieļaujot cenzūru, kā arī jāgarantē uzticama un droša vide pētnieciskajai žurnālistikai; |
| --- | --- |

M.

tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvība un plurālisms ir svarīgs, lai iedzīvotāji formulētu viedokļus un spriedumus, iegūstot ziņas no dažādiem informācijas avotiem; tā kā demokrātiskas politiskās dzīves apstākļos ir jānodrošina brīva iedzīvotāju piekļuve informācijai ar saziņas kanālu starpniecību, sākot ar publicēto presi, līdz elektroniskajiem vektoriem, tostarp internetu un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, nepieļaujot cenzūru, kā arī jāgarantē uzticama un droša vide pētnieciskajai žurnālistikai;

| N. | tā kā plašsaziņas līdzekļu jomu regulējošo tiesību aktu pieņemšana vai pielāgošana, lai novērstu monopolu veidošanos un veicinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ir pastāvīga problēma visās valstīs; tā kā šādos regulējumos būtu jāparedz atbilstīgi noteikumi, kuri attiecas uz internetu, elektronisko komunikāciju tehnoloģijām un sociālajiem tīkliem, kas sniedz jaunas iespējas plašāku politisko zināšanu ieguvei un pilsoņu dalībai politiskajā dzīvē, kā arī palielina viņu interesi par pilsonisko līdzdalību; |
| --- | --- |

N.

tā kā plašsaziņas līdzekļu jomu regulējošo tiesību aktu pieņemšana vai pielāgošana, lai novērstu monopolu veidošanos un veicinātu plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ir pastāvīga problēma visās valstīs; tā kā šādos regulējumos būtu jāparedz atbilstīgi noteikumi, kuri attiecas uz internetu, elektronisko komunikāciju tehnoloģijām un sociālajiem tīkliem, kas sniedz jaunas iespējas plašāku politisko zināšanu ieguvei un pilsoņu dalībai politiskajā dzīvē, kā arī palielina viņu interesi par pilsonisko līdzdalību;

| O. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras ir patstāvīgas un nav saistītas ar valsts struktūrām, ir būtiska nozīme demokrātijas funkcionēšanā; tā kā šīm organizācijām ir būtiska nozīme demokrātiskās kultūras veidošanā sabiedrībā, informējot iedzīvotājus, veicinot to līdzdalību politiskajās diskusijās un pieprasot no valdībām atbildību par valsts politikas virzienu īstenošanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras ir patstāvīgas un nav saistītas ar valsts struktūrām, ir būtiska nozīme demokrātijas funkcionēšanā; tā kā šīm organizācijām ir būtiska nozīme demokrātiskās kultūras veidošanā sabiedrībā, informējot iedzīvotājus, veicinot to līdzdalību politiskajās diskusijās un pieprasot no valdībām atbildību par valsts politikas virzienu īstenošanu;

| P. | tā kā ar demokrātijas attīstību ir saistītas vairākas problēmas, kas attiecas uz iedzīvotāju līdzdalību politiskajā dzīvē un apspriedēs, politiku veidojošo iestāžu, tostarp parlamentu, atsaucību dialogiem ar sabiedrību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un to neatkarību no politiskās un ekonomiskās varas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā ar demokrātijas attīstību ir saistītas vairākas problēmas, kas attiecas uz iedzīvotāju līdzdalību politiskajā dzīvē un apspriedēs, politiku veidojošo iestāžu, tostarp parlamentu, atsaucību dialogiem ar sabiedrību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un to neatkarību no politiskās un ekonomiskās varas pārstāvjiem;

| Q. | tā kā korupcija grauj uzticību demokrātiskām iestādēm un mazina politiskās vadības pārskatatbildību, likumību un uzticamību; tā kā korupcijas izskaušana ir problēma un nepieciešams nosacījums visu sabiedrību demokratizācijai, turklāt tās īstenošanai ir jānodrošina atbilstīgu tiesību aktu un ētisku, deontoloģisku un rīcības noteikumu ievērošana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā korupcija grauj uzticību demokrātiskām iestādēm un mazina politiskās vadības pārskatatbildību, likumību un uzticamību; tā kā korupcijas izskaušana ir problēma un nepieciešams nosacījums visu sabiedrību demokratizācijai, turklāt tās īstenošanai ir jānodrošina atbilstīgu tiesību aktu un ētisku, deontoloģisku un rīcības noteikumu ievērošana;

| R. | tā kā demokrātiskas reformas Austrumeiropas partnervalstīs ievērojami veicinātu sadarbību un dialogu ar ES dalībvalstīm Austrumu partnerības ietvaros; tā kā šajā kontekstā šādās demokrātiskajās reformās par prioritāti būtu jāizvirza tiesiskums, tiesu iestāžu neatkarība, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un aizsardzība, kā arī brīvas un godīgas vēlēšanas; tā kā šīs demokrātiskās reformas lielā mērā ir atkarīgas no katras partnervalsts valdošās elites politiskās gribas un atšķirīgajiem politiskajiem nolūkiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā demokrātiskas reformas Austrumeiropas partnervalstīs ievērojami veicinātu sadarbību un dialogu ar ES dalībvalstīm Austrumu partnerības ietvaros; tā kā šajā kontekstā šādās demokrātiskajās reformās par prioritāti būtu jāizvirza tiesiskums, tiesu iestāžu neatkarība, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un aizsardzība, kā arī brīvas un godīgas vēlēšanas; tā kā šīs demokrātiskās reformas lielā mērā ir atkarīgas no katras partnervalsts valdošās elites politiskās gribas un atšķirīgajiem politiskajiem nolūkiem;

| S. | tā kā pārredzamas un atbildīgas valsts pārvaldes saskaras ar jaunām organizatoriskām problēmām, nodrošinot, lai iedzīvotāji varētu piekļūt lēmumu un politikas lēmumu pieņemšanas procesiem un tos apspriest; tā kā iedzīvotājiem ir iespēja paust savas prasības un iesniegt priekšlikumus, kas valsts pārvaldes pārstāvjiem ir jāņem vērā; |
| --- | --- |

S.

tā kā pārredzamas un atbildīgas valsts pārvaldes saskaras ar jaunām organizatoriskām problēmām, nodrošinot, lai iedzīvotāji varētu piekļūt lēmumu un politikas lēmumu pieņemšanas procesiem un tos apspriest; tā kā iedzīvotājiem ir iespēja paust savas prasības un iesniegt priekšlikumus, kas valsts pārvaldes pārstāvjiem ir jāņem vērā;

| T. | tā kā vērojamas tendences uz plašāku lēmumu pieņemšanu starptautiskajā līmenī, ņemot vērā faktu, ka pasaules mēroga ekonomikas, sociālajām un vides problēmām ir jāseko globāla rakstura politiskajai reakcijai; tā kā tajā pašā laikā starptautiskajām organizācijām ir izšķiroša loma, lai visus partnerus globālā līmenī iesaistītu kopīgu standartu izstrādes darbā attiecībā uz demokrātisku pārvaldi; |
| --- | --- |

T.

tā kā vērojamas tendences uz plašāku lēmumu pieņemšanu starptautiskajā līmenī, ņemot vērā faktu, ka pasaules mēroga ekonomikas, sociālajām un vides problēmām ir jāseko globāla rakstura politiskajai reakcijai; tā kā tajā pašā laikā starptautiskajām organizācijām ir izšķiroša loma, lai visus partnerus globālā līmenī iesaistītu kopīgu standartu izstrādes darbā attiecībā uz demokrātisku pārvaldi;

| U. | tā kā iedzīvotāju un jo īpaši jauniešu izglītošana par demokrātiskām vērtībām, kā arī pilsoniskās sabiedrības veidošana ir izšķiroši svarīga demokrātijas nākotnes kontekstā, lai nepieļautu vēlētāju zemu kopskaitu, kas mazina pārstāvības iestāžu un organizāciju likumību, |
| --- | --- |

U.

tā kā iedzīvotāju un jo īpaši jauniešu izglītošana par demokrātiskām vērtībām, kā arī pilsoniskās sabiedrības veidošana ir izšķiroši svarīga demokrātijas nākotnes kontekstā, lai nepieļautu vēlētāju zemu kopskaitu, kas mazina pārstāvības iestāžu un organizāciju likumību,

Demokrātijas principu noteikšana par prioritāti

| 1. | uzskata, ka progress demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma jomā ir ļoti būtisks gan ES dalībvalstīm, gan Austrumeiropas partnervalstīm un to sadarbības, ekonomikas integrācijas un politiskās saiknes attīstībai; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka progress demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma jomā ir ļoti būtisks gan ES dalībvalstīm, gan Austrumeiropas partnervalstīm un to sadarbības, ekonomikas integrācijas un politiskās saiknes attīstībai;

| 2. | uzskata, ka pilnvaru nošķiršana un pienācīgs līdzsvars valsts iestāžu vidū ir vajadzīgs demokrātisko iestāžu stabilitātei, neatkarībai un efektivitātei, kas ir vienīgā garantija iedzīvotāju uzticības vairošanai šīm iestādēm; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka pilnvaru nošķiršana un pienācīgs līdzsvars valsts iestāžu vidū ir vajadzīgs demokrātisko iestāžu stabilitātei, neatkarībai un efektivitātei, kas ir vienīgā garantija iedzīvotāju uzticības vairošanai šīm iestādēm;

| 3. | uzsver, ka demokratizācijas procesos prioritāte būtu jāpiešķir cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai un aizsardzībai, tiesiskuma nostiprināšanai, tiesu iestāžu neatkarībai, iepirkumu pārredzamībai, politikas nošķiršanai no uzņēmējdarbības, uzticamiem tiesas procesiem un vēlēšanu godīgumam un pārredzamībai; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka demokratizācijas procesos prioritāte būtu jāpiešķir cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai un aizsardzībai, tiesiskuma nostiprināšanai, tiesu iestāžu neatkarībai, iepirkumu pārredzamībai, politikas nošķiršanai no uzņēmējdarbības, uzticamiem tiesas procesiem un vēlēšanu godīgumam un pārredzamībai;

| 4. | uzsver vajadzību nodrošināt iedzīvotāju brīvību pretendēt uz vēlētu amatu; uzsver, ka ir svarīgi veicināt iedzīvotāju tiesības veidot politiskās partijas, bez ierobežojumiem paziņot par savu piederību šādām organizācijām un piedalīties vēlēšanu kampaņās; |
| --- | --- |

4.

uzsver vajadzību nodrošināt iedzīvotāju brīvību pretendēt uz vēlētu amatu; uzsver, ka ir svarīgi veicināt iedzīvotāju tiesības veidot politiskās partijas, bez ierobežojumiem paziņot par savu piederību šādām organizācijām un piedalīties vēlēšanu kampaņās;

| 5. | aicina attiecīgās valdības nodrošināt, lai vēlēšanas, jo īpaši paredzamās parlamenta un prezidenta vēlēšanas, Austrumeiropas partnervalstīs būtu godīgas, pārredzamas un pilnīgi atbilstošas demokrātisku vēlēšanu starptautiskajiem standartiem, Eiropas Padomes Venēcijas Komisijas un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) ieteikumiem; uzsver, ka ir svarīgi visām konkurējošajām pusēm nodrošināt godīgu vēlēšanu procesu pirmsvēlēšanu dienās, tostarp vienlīdzīgus nosacījumus piekļuvei plašsaziņas līdzekļiem; aicina kritiski pārskatīt un vajadzības gadījumā labot valsts vēlēšanu regulējumu un kodeksus; saistībā ar to atzinīgi vērtē Armēnijas vēlēšanu kodeksā veiktās jaunākās izmaiņas; uzskata, ka starptautiskajiem vēlēšanu novērotājiem ir svarīga nozīme, lai veicinātu sabiedrības uzticēšanos visiem vēlēšanu procesiem, un aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt Austrumeiropas partnervalstīs plānoto vēlēšanu starptautisko novērošanu un veikt visa vēlēšanu procesa objektīvu izvērtējumu, par to ziņojot vienādi izvērsti attiecībā uz visām Austrumeiropas partnervalstīm un pamatojoties uz vienādiem standartiem; |
| --- | --- |

5.

aicina attiecīgās valdības nodrošināt, lai vēlēšanas, jo īpaši paredzamās parlamenta un prezidenta vēlēšanas, Austrumeiropas partnervalstīs būtu godīgas, pārredzamas un pilnīgi atbilstošas demokrātisku vēlēšanu starptautiskajiem standartiem, Eiropas Padomes Venēcijas Komisijas un EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) ieteikumiem; uzsver, ka ir svarīgi visām konkurējošajām pusēm nodrošināt godīgu vēlēšanu procesu pirmsvēlēšanu dienās, tostarp vienlīdzīgus nosacījumus piekļuvei plašsaziņas līdzekļiem; aicina kritiski pārskatīt un vajadzības gadījumā labot valsts vēlēšanu regulējumu un kodeksus; saistībā ar to atzinīgi vērtē Armēnijas vēlēšanu kodeksā veiktās jaunākās izmaiņas; uzskata, ka starptautiskajiem vēlēšanu novērotājiem ir svarīga nozīme, lai veicinātu sabiedrības uzticēšanos visiem vēlēšanu procesiem, un aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt Austrumeiropas partnervalstīs plānoto vēlēšanu starptautisko novērošanu un veikt visa vēlēšanu procesa objektīvu izvērtējumu, par to ziņojot vienādi izvērsti attiecībā uz visām Austrumeiropas partnervalstīm un pamatojoties uz vienādiem standartiem;

| 6. | aicina Austrumeiropas partnervalstis nodrošināt, lai gaidāmās parlamenta un prezidenta vēlēšanas būtu brīvas, godīgas, demokrātiskas, nodrošinot atbilstību EDSO standartiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Austrumeiropas partnervalstis nodrošināt, lai gaidāmās parlamenta un prezidenta vēlēšanas būtu brīvas, godīgas, demokrātiskas, nodrošinot atbilstību EDSO standartiem;

| 7. | uzsver, ka pret diskrimināciju vērstu tiesību aktu pieņemšana un īstenošana ir būtisks elements demokrātiskai attīstībai atklātā, etniski daudzveidīgā un multikulturālā sabiedrībā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka pret diskrimināciju vērstu tiesību aktu pieņemšana un īstenošana ir būtisks elements demokrātiskai attīstībai atklātā, etniski daudzveidīgā un multikulturālā sabiedrībā;

| 8. | aicina īstenot, uzlabot vai pieņemt politiskās dzīves rīcības kodeksus, kuros būtu iekļauti valsts valdības struktūrās un parlamentos piemērojami ētikas principi un standarti; uzsver, ka būtu jāatbalsta šo struktūru un parlamentu centieni pienācīgi veikt savu uzdevumu valsts politikas noteikšanā, atbildības pieprasīšanā no valdībām, iepriekš veiktā darba un sasniegto rezultātu pārraudzībā un novērtēšanā; aicina lēmumu pieņemšanā ieviest skaidru nošķīrumu starp ekonomikas un politikas jomām, lai novērstu interešu konfliktus, tostarp attiecībā uz politisko partiju finansēšanu; uzsver skaidra tiesiskā regulējuma un noteikumu par politisko partiju un kampaņu finansēšanu nozīmi, nodrošinot regulējuma pārredzamību, politisko partiju finansēšanas kontroli un vienlīdzīgas iespējas visām politiskajām partijām; |
| --- | --- |

8.

aicina īstenot, uzlabot vai pieņemt politiskās dzīves rīcības kodeksus, kuros būtu iekļauti valsts valdības struktūrās un parlamentos piemērojami ētikas principi un standarti; uzsver, ka būtu jāatbalsta šo struktūru un parlamentu centieni pienācīgi veikt savu uzdevumu valsts politikas noteikšanā, atbildības pieprasīšanā no valdībām, iepriekš veiktā darba un sasniegto rezultātu pārraudzībā un novērtēšanā; aicina lēmumu pieņemšanā ieviest skaidru nošķīrumu starp ekonomikas un politikas jomām, lai novērstu interešu konfliktus, tostarp attiecībā uz politisko partiju finansēšanu; uzsver skaidra tiesiskā regulējuma un noteikumu par politisko partiju un kampaņu finansēšanu nozīmi, nodrošinot regulējuma pārredzamību, politisko partiju finansēšanas kontroli un vienlīdzīgas iespējas visām politiskajām partijām;

| 9. | aicina ES, ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis apliecināt stingru politisko apņēmību saistībā ar korupcijas apkarošanu visos tās izpausmes veidos, kā arī nostiprināt un efektīvi īstenot pret korupciju vērstu tiesisko regulējumu, jo korupcija ne tikai kavē ilgtermiņa ekonomisko izaugsmi un mazina iedzīvotāju uzticību politiskajai attīstībai, bet negatīvi ietekmē arī sociālās aizsardzības sistēmas un sabiedrības nākotnes iespēju attīstību; |
| --- | --- |

9.

aicina ES, ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis apliecināt stingru politisko apņēmību saistībā ar korupcijas apkarošanu visos tās izpausmes veidos, kā arī nostiprināt un efektīvi īstenot pret korupciju vērstu tiesisko regulējumu, jo korupcija ne tikai kavē ilgtermiņa ekonomisko izaugsmi un mazina iedzīvotāju uzticību politiskajai attīstībai, bet negatīvi ietekmē arī sociālās aizsardzības sistēmas un sabiedrības nākotnes iespēju attīstību;

| 10. | aicina nostiprināt ES un Eiropas Padomes kopīgo programmu tiesu iestāžu reformas uzlabošanai Austrumeiropas partnervalstīs; aicina šo reformu paplašināt, iekļaujot tajā ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu kopīgu apmācību un pieredzes apmaiņas pasākumus; |
| --- | --- |

10.

aicina nostiprināt ES un Eiropas Padomes kopīgo programmu tiesu iestāžu reformas uzlabošanai Austrumeiropas partnervalstīs; aicina šo reformu paplašināt, iekļaujot tajā ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu kopīgu apmācību un pieredzes apmaiņas pasākumus;

Austrumu partnerības politiskā dialoga un sadarbības padziļināšana demokrātijas veidošanai

| 11. | aicina uzlabot ES un Austrumeiropas partnervalstu politisko dialogu par demokrātijas veidošanas un demokrātisku reformu īstenošanas jautājumiem; apņemas pastiprināt EURONEST parlamentārās asamblejas nozīmi šajā dialogā ar politiskajām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, jo īpaši pilnveidojot informācijas apmaiņu un diskusijas starp tās locekļiem un valdības struktūru, politisko partiju, kuras ir pārstāvētas parlamentā, parlamentā nepārstāvēto politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības, plašsaziņas līdzekļu un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem; |
| --- | --- |

11.

aicina uzlabot ES un Austrumeiropas partnervalstu politisko dialogu par demokrātijas veidošanas un demokrātisku reformu īstenošanas jautājumiem; apņemas pastiprināt EURONEST parlamentārās asamblejas nozīmi šajā dialogā ar politiskajām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, jo īpaši pilnveidojot informācijas apmaiņu un diskusijas starp tās locekļiem un valdības struktūru, politisko partiju, kuras ir pārstāvētas parlamentā, parlamentā nepārstāvēto politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības, plašsaziņas līdzekļu un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem;

| 12. | mudina tās ES dalībvalstis, kuras ir piedzīvojušas pāreju no autoritāra režīma uz demokrātiju, piedāvāt konsultācijas Austrumeiropas partnervalstīm, pamatojoties uz secinājumiem, ko tās ir guvušas aizvadīto divdesmit gadu laikā gūtajos panākumos un piedzīvotajās grūtībās; iesaka, lai pārejā uz dziļāku demokrātiju un politisko saistību ar ES partnervalstis pieņemtu leģislatīvus pasākumus un veiktu konkrētus pasākumus, nodrošinot saviem iedzīvotājiem piekļuvi valsts arhīviem, kas ir saistīti ar kādreizējo autoritāro režīmu īstenotajām novērošanas darbībām. |
| --- | --- |

12.

mudina tās ES dalībvalstis, kuras ir piedzīvojušas pāreju no autoritāra režīma uz demokrātiju, piedāvāt konsultācijas Austrumeiropas partnervalstīm, pamatojoties uz secinājumiem, ko tās ir guvušas aizvadīto divdesmit gadu laikā gūtajos panākumos un piedzīvotajās grūtībās; iesaka, lai pārejā uz dziļāku demokrātiju un politisko saistību ar ES partnervalstis pieņemtu leģislatīvus pasākumus un veiktu konkrētus pasākumus, nodrošinot saviem iedzīvotājiem piekļuvi valsts arhīviem, kas ir saistīti ar kādreizējo autoritāro režīmu īstenotajām novērošanas darbībām.

| 13. | iesaka attīstīt solidaritāti un nostiprināt ES atbalstu Austrumeiropas partnervalstīm demokrātisko reformu īstenošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu un tiesu sistēmu reformām, kā arī garantēt tiesu iestāžu un tiesu neatkarību, objektivitāti, pārskatatbildību un profesionalitāti; |
| --- | --- |

13.

iesaka attīstīt solidaritāti un nostiprināt ES atbalstu Austrumeiropas partnervalstīm demokrātisko reformu īstenošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu un tiesu sistēmu reformām, kā arī garantēt tiesu iestāžu un tiesu neatkarību, objektivitāti, pārskatatbildību un profesionalitāti;

| 14. | aicina Eiropas Komisiju sniegt lielāku finansiālo, tehnisko un speciālo zināšanu atbalstu Austrumeiropas partnervalstu parlamentu administrācijām, īstenojot vispusīgu iestāžu darba uzlabošanas programmu, lai uzlabotu to efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, kas ir izšķiroši svarīga, lai parlamenti varētu veikt savus uzdevumus demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

14.

aicina Eiropas Komisiju sniegt lielāku finansiālo, tehnisko un speciālo zināšanu atbalstu Austrumeiropas partnervalstu parlamentu administrācijām, īstenojot vispusīgu iestāžu darba uzlabošanas programmu, lai uzlabotu to efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, kas ir izšķiroši svarīga, lai parlamenti varētu veikt savus uzdevumus demokrātiskā lēmumu pieņemšanas procesā;

| 15. | iesaka stingri atbalstīt pastāvošo cilvēktiesību dialogu, ko ES ir izveidojusi ar Baltkrieviju, un citus sadarbības veidus cilvēktiesību jomā ar pārējām Austrumeiropas partnervalstīm; aicina ES un partnervalstis šim mērķim nodrošināt papildu finansējumu un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

15.

iesaka stingri atbalstīt pastāvošo cilvēktiesību dialogu, ko ES ir izveidojusi ar Baltkrieviju, un citus sadarbības veidus cilvēktiesību jomā ar pārējām Austrumeiropas partnervalstīm; aicina ES un partnervalstis šim mērķim nodrošināt papildu finansējumu un cilvēkresursus;

| 16. | aicina izveidot Eiropas Demokrātijas fondu (EDF), kura mērķis ir atbalsta sniegšana politikā iesaistītajiem dalībniekiem, piemēram, politiskajām partijām, nereģistrētām nevalstiskajām organizācijām un arodbiedrībām, kas cenšas panākt demokrātiskas pārmaiņas; iesaka izmantot EDF kā neatkarīgu, elastīgu un specializētu instrumentu Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

16.

aicina izveidot Eiropas Demokrātijas fondu (EDF), kura mērķis ir atbalsta sniegšana politikā iesaistītajiem dalībniekiem, piemēram, politiskajām partijām, nereģistrētām nevalstiskajām organizācijām un arodbiedrībām, kas cenšas panākt demokrātiskas pārmaiņas; iesaka izmantot EDF kā neatkarīgu, elastīgu un specializētu instrumentu Austrumeiropas partnervalstīs;

| 17. | uzsver, ka nākotnes EDF būtu jāpapildina pastāvošie demokrātijas atbalsta instrumenti, un tam jo īpaši nevajadzētu ne aizstāt, ne dublēt pasākumus, ko īsteno Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka nākotnes EDF būtu jāpapildina pastāvošie demokrātijas atbalsta instrumenti, un tam jo īpaši nevajadzētu ne aizstāt, ne dublēt pasākumus, ko īsteno Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros;

| 18. | mudina politiskās partijas ES dalībvalstīs izstrādāt programmas sadarbībai ar politiskajām partijām Austrumeiropas partnervalstīs un aicina citus ES demokrātijas dalībniekus, piemēram, arodbiedrības, nevalstiskās organizācijas, darba devējus, lauksaimniekus un sieviešu organizācijas, reliģiskā un kultūras dialoga struktūras, patērētājus, jauniešus, žurnālistu un skolotāju organizācijas, pašvaldību iestādes un universitātes, uz mērķsadarbību ar līdzīgām organizācijām Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

18.

mudina politiskās partijas ES dalībvalstīs izstrādāt programmas sadarbībai ar politiskajām partijām Austrumeiropas partnervalstīs un aicina citus ES demokrātijas dalībniekus, piemēram, arodbiedrības, nevalstiskās organizācijas, darba devējus, lauksaimniekus un sieviešu organizācijas, reliģiskā un kultūras dialoga struktūras, patērētājus, jauniešus, žurnālistu un skolotāju organizācijas, pašvaldību iestādes un universitātes, uz mērķsadarbību ar līdzīgām organizācijām Austrumeiropas partnervalstīs;

| 19. | iesaka pastiprināt korupcijas apkarošanas centienus, palielinot finansējumu pretkorupcijas plāniem un pasākumiem un uzlabojot ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu sadarbību Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO); mudina Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt visaptverošas daudzgadu pretkorupcijas stratēģijas un rīcības plānus, paredzot konkrētus pasākumus un termiņus, un piešķirt vajadzīgos budžeta līdzekļus to īstenošanai; |
| --- | --- |

19.

iesaka pastiprināt korupcijas apkarošanas centienus, palielinot finansējumu pretkorupcijas plāniem un pasākumiem un uzlabojot ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu sadarbību Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO); mudina Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt visaptverošas daudzgadu pretkorupcijas stratēģijas un rīcības plānus, paredzot konkrētus pasākumus un termiņus, un piešķirt vajadzīgos budžeta līdzekļus to īstenošanai;

| 20. | iesaka uzlabot ES un Austrumeiropas partnervalstu dialogu par paraugpraksi attiecībā uz pasākumiem, lai novērstu neaizsargāto iedzīvotāju un mazākumgrupu diskrimināciju; vērš ES un Austrumeiropas partnervalstu uzmanību uz to, ka, ieviešot valsts mehānismu atbilstīgi ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, iestādei, kura tiks izraudzīta pilnvaru īstenošanai, ir jānodrošina pietiekami finanšu līdzekļi un cilvēkresursi; |
| --- | --- |

20.

iesaka uzlabot ES un Austrumeiropas partnervalstu dialogu par paraugpraksi attiecībā uz pasākumiem, lai novērstu neaizsargāto iedzīvotāju un mazākumgrupu diskrimināciju; vērš ES un Austrumeiropas partnervalstu uzmanību uz to, ka, ieviešot valsts mehānismu atbilstīgi ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām, iestādei, kura tiks izraudzīta pilnvaru īstenošanai, ir jānodrošina pietiekami finanšu līdzekļi un cilvēkresursi;

Atbalsts vārda brīvībai un brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu attīstībai

| 21. | uzsver, ka neatkarīgi un brīvi plašsaziņas līdzekļi visās ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs ir būtiski demokrātijas un tās funkcionēšanas nodrošināšanai, jo tie garantē pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību sabiedriskajās lietās un paplašina iedzīvotāju iespējas; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka neatkarīgi un brīvi plašsaziņas līdzekļi visās ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs ir būtiski demokrātijas un tās funkcionēšanas nodrošināšanai, jo tie garantē pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību sabiedriskajās lietās un paplašina iedzīvotāju iespējas;

| 22. | mudina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis nodrošināt iedzīvotāju pamattiesības uz informāciju atbilstīgi Eiropas Pamattiesību hartas 11. pantam, pārraugot un pilnīgi ievērojot plašsaziņas līdzekļu neatkarības un plurālisma principu, lai novērstu monopolizāciju un nepamatotu iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbā; |
| --- | --- |

22.

mudina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis nodrošināt iedzīvotāju pamattiesības uz informāciju atbilstīgi Eiropas Pamattiesību hartas 11. pantam, pārraugot un pilnīgi ievērojot plašsaziņas līdzekļu neatkarības un plurālisma principu, lai novērstu monopolizāciju un nepamatotu iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu darbā;

| 23. | pauž nožēlu par faktu, ka pret daudziem žurnālistiem ir tikusi vērsta iebiedēšana un vajāšana vai viņi ir kļuvuši par agresijas un uzbrukumu upuriem sava drosmīgā un neatkarīgā darba dēļ, un aicina attiecīgās iestādes pilnīgi izmeklēt šos faktus un saukt atbildīgās personas pie atbildības; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par faktu, ka pret daudziem žurnālistiem ir tikusi vērsta iebiedēšana un vajāšana vai viņi ir kļuvuši par agresijas un uzbrukumu upuriem sava drosmīgā un neatkarīgā darba dēļ, un aicina attiecīgās iestādes pilnīgi izmeklēt šos faktus un saukt atbildīgās personas pie atbildības;

| 24. | iesaka ieviest vai uzlabot tiesisko regulējumu, kas attiecas uz sabiedrisko un privāto apraidi, atbilstīgi EDSO starptautiskajiem standartiem; uzskata, ka jauno vai laboto noteikumu mērķim būtu jābūt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrācijas novēršanai, godīgas pieejas nodrošināšanai konkursos par apraides atļauju piešķiršanu un pārraides līdzekļu satura aizsardzībai no politiska un komerciāla spiediena, jo īpaši vēlēšanu procesu laikā, visu konkurējošo personu gadījumā novēršot negodīgus nosacījumus, zināmu politisko viedokļu izslēgšanu un ierobežojumus; |
| --- | --- |

24.

iesaka ieviest vai uzlabot tiesisko regulējumu, kas attiecas uz sabiedrisko un privāto apraidi, atbilstīgi EDSO starptautiskajiem standartiem; uzskata, ka jauno vai laboto noteikumu mērķim būtu jābūt plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrācijas novēršanai, godīgas pieejas nodrošināšanai konkursos par apraides atļauju piešķiršanu un pārraides līdzekļu satura aizsardzībai no politiska un komerciāla spiediena, jo īpaši vēlēšanu procesu laikā, visu konkurējošo personu gadījumā novēršot negodīgus nosacījumus, zināmu politisko viedokļu izslēgšanu un ierobežojumus;

| 25. | iesaka atbalstīt brīvu pieejamību internetam, kas veicina vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu un ko var izmantot kā instrumentu politisko debašu atbalstam, demokrātiskām iniciatīvām un politiskās kultūras un zināšanu izplatīšanai; |
| --- | --- |

25.

iesaka atbalstīt brīvu pieejamību internetam, kas veicina vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu plurālismu un ko var izmantot kā instrumentu politisko debašu atbalstam, demokrātiskām iniciatīvām un politiskās kultūras un zināšanu izplatīšanai;

| 26. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis organizēt apmaiņas un apmācību programmas nolūkā uzlabot žurnālistu profesionālo sagatavotību, noteikt labas žurnālistikas prakses un popularizēt žurnālistikas ētikas un profesionālos standartus, kā arī attīstīt pētniecisko žurnālistiku; uzsver, ka labākas zināšanas par Austrumu partnerību un tās popularizēšana ar plašsaziņas līdzekļu palīdzību ievērojami uzlabotu Austrumeiropas partnervalstu iedzīvotāju izpratni par ES atbalstītajām un veicinātajām demokrātisko reformu programmām, kā arī viņu līdzdalību šajās programmās; |
| --- | --- |

26.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis organizēt apmaiņas un apmācību programmas nolūkā uzlabot žurnālistu profesionālo sagatavotību, noteikt labas žurnālistikas prakses un popularizēt žurnālistikas ētikas un profesionālos standartus, kā arī attīstīt pētniecisko žurnālistiku; uzsver, ka labākas zināšanas par Austrumu partnerību un tās popularizēšana ar plašsaziņas līdzekļu palīdzību ievērojami uzlabotu Austrumeiropas partnervalstu iedzīvotāju izpratni par ES atbalstītajām un veicinātajām demokrātisko reformu programmām, kā arī viņu līdzdalību šajās programmās;

Iedzīvotāju uzticības demokrātiskām iestādēm un viņu intereses par politiku vairošana

| 27. | aicina ES, ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis nodrošināt politikas veidošanas lēmumu pārredzamību, sniedzot informāciju ieinteresētajām personām un iesaistot tās publiskās un atklātās debatēs un apspriešanā; iesaka veicināt iedzīvotāju interesi par politiskajām debatēm, palielinot parlamentu un demokrātisko asambleju atvērtību apspriedēm un viedokļu apmaiņai ar iedzīvotājiem, jo īpaši iesaistot diskusijās sievietes un jaunatnes pārstāvjus; |
| --- | --- |

27.

aicina ES, ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis nodrošināt politikas veidošanas lēmumu pārredzamību, sniedzot informāciju ieinteresētajām personām un iesaistot tās publiskās un atklātās debatēs un apspriešanā; iesaka veicināt iedzīvotāju interesi par politiskajām debatēm, palielinot parlamentu un demokrātisko asambleju atvērtību apspriedēm un viedokļu apmaiņai ar iedzīvotājiem, jo īpaši iesaistot diskusijās sievietes un jaunatnes pārstāvjus;

| 28. | aicina ES, ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis veicināt politisko partiju un kustību demokrātisko nozīmi, uzņemoties vidutāja lomu starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem, veidojot sabiedrisko domu, apvienojot intereses, izvirzot dažādus politiskos viedokļus un nodrošinot to konkurenci; |
| --- | --- |

28.

aicina ES, ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis veicināt politisko partiju un kustību demokrātisko nozīmi, uzņemoties vidutāja lomu starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem, veidojot sabiedrisko domu, apvienojot intereses, izvirzot dažādus politiskos viedokļus un nodrošinot to konkurenci;

| 29. | iesaka turpināt atbalsta sniegšanu politiskajām partijām, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdzsvarotu pārstāvību partiju procedūrās kandidātu izvirzīšanai vēlēšanām; |
| --- | --- |

29.

iesaka turpināt atbalsta sniegšanu politiskajām partijām, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdzsvarotu pārstāvību partiju procedūrās kandidātu izvirzīšanai vēlēšanām;

| 30. | uzsver, ka ilgtspējīgu demokrātisko reformu īstenošanai ir vajadzīga plašāka līdzdalība šajās reformās un labāka izpratne par tām; tāpēc aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis apspriesties ar pilsonisko sabiedrību pirms reformu programmu sākšanas, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku sabiedrības atbalstu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ilgtspējīgu demokrātisko reformu īstenošanai ir vajadzīga plašāka līdzdalība šajās reformās un labāka izpratne par tām; tāpēc aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis apspriesties ar pilsonisko sabiedrību pirms reformu programmu sākšanas, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku sabiedrības atbalstu;

Pilsoniskās sabiedrības nostiprināšana

| 31. | uzsver spēcīgas, aktīvas un faktiski neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības — būtiskas dalībnieces demokrātijas attīstības nodrošināšanā — nozīmi; saistībā ar to aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis palielināt tehnisko un finansiālo atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iestādēm un nodrošināt šīs palīdzības pārredzamību un efektivitāti; aicina arī nodrošināt pienācīgas garantijas un aizsardzību cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

31.

uzsver spēcīgas, aktīvas un faktiski neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības — būtiskas dalībnieces demokrātijas attīstības nodrošināšanā — nozīmi; saistībā ar to aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis palielināt tehnisko un finansiālo atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iestādēm un nodrošināt šīs palīdzības pārredzamību un efektivitāti; aicina arī nodrošināt pienācīgas garantijas un aizsardzību cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 32. | uzsver, ka Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forums ir ļoti svarīgs instruments pilsoniskās sabiedrības nozīmes veicināšanai, atbalstot demokrātiju; aicina nodrošināt plašāku Pilsoniskās sabiedrības foruma līdzdalību Austrumu partnerības īstenošanā; iesaka plašāku Pilsoniskās sabiedrības foruma delegātu līdzdalību ES un Austrumeiropas partnervalstu pārstāvju sanāksmēs; pievērš pienācīgu uzmanību foruma darbībām un ieteikumiem attiecībā uz cilvēku personīgajiem kontaktiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forums ir ļoti svarīgs instruments pilsoniskās sabiedrības nozīmes veicināšanai, atbalstot demokrātiju; aicina nodrošināt plašāku Pilsoniskās sabiedrības foruma līdzdalību Austrumu partnerības īstenošanā; iesaka plašāku Pilsoniskās sabiedrības foruma delegātu līdzdalību ES un Austrumeiropas partnervalstu pārstāvju sanāksmēs; pievērš pienācīgu uzmanību foruma darbībām un ieteikumiem attiecībā uz cilvēku personīgajiem kontaktiem;

| 33. | uzsver vajadzību nodrošināt neatkarību nevalstiskajām organizācijām, kuras veicina sabiedrisko apspriežu aktivitāti un informācijas izplatību sabiedrībā; saistībā ar to uzstāj, lai valsts iestādes, jo īpaši valstu parlamenti un valdības, veicinātu mijiedarbību ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši organizējot parlamentāro uzklausīšanu un sabiedrisko apspriešanu; |
| --- | --- |

33.

uzsver vajadzību nodrošināt neatkarību nevalstiskajām organizācijām, kuras veicina sabiedrisko apspriežu aktivitāti un informācijas izplatību sabiedrībā; saistībā ar to uzstāj, lai valsts iestādes, jo īpaši valstu parlamenti un valdības, veicinātu mijiedarbību ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši organizējot parlamentāro uzklausīšanu un sabiedrisko apspriešanu;

| 34. | norāda, ka Austrumu partnerības jaunatnes dimensijas stiprināšana, kas ir liels potenciāls nākamajiem gadiem, ir būtisks ieguldījums turpmākajās ES un Eiropas kaimiņattiecību politikas attiecībās, šo partnervalstu demokratizācijā un to tiesību aktu saskaņošanā ar Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka Austrumu partnerības jaunatnes dimensijas stiprināšana, kas ir liels potenciāls nākamajiem gadiem, ir būtisks ieguldījums turpmākajās ES un Eiropas kaimiņattiecību politikas attiecībās, šo partnervalstu demokratizācijā un to tiesību aktu saskaņošanā ar Eiropas standartiem;

| 35. | uzsver visu to iniciatīvu būtisko nozīmi, kuru mērķis ir jauniešu izglītības un prasmju uzlabošana demokrātisko procesu un līdzdalīgas pilsoniskās sabiedrības attīstības jomā; tādēļ atzinīgi vērtē ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu centienus saistībā ar jauniešu parlamentu organizēšanu; mudina ES sākt programmas šā darba atbalstam, piemēram, izveidojot Eiropas Jaunatnes parlamenta un Austrumeiropas partnervalstu jaunatnes parlamentu starpparlamentārās draudzības grupas; |
| --- | --- |

35.

uzsver visu to iniciatīvu būtisko nozīmi, kuru mērķis ir jauniešu izglītības un prasmju uzlabošana demokrātisko procesu un līdzdalīgas pilsoniskās sabiedrības attīstības jomā; tādēļ atzinīgi vērtē ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu centienus saistībā ar jauniešu parlamentu organizēšanu; mudina ES sākt programmas šā darba atbalstam, piemēram, izveidojot Eiropas Jaunatnes parlamenta un Austrumeiropas partnervalstu jaunatnes parlamentu starpparlamentārās draudzības grupas;

| 36. | aicina ES palielināt jauniešiem paredzētu apmaiņas programmu skaitu, jo šīs programmas ir visefektīvākais veids, lai veicinātu pieredzes apmaiņu līdzdalīgas demokrātijas un pilsoniskas sabiedrības attīstības jomā; |
| --- | --- |

36.

aicina ES palielināt jauniešiem paredzētu apmaiņas programmu skaitu, jo šīs programmas ir visefektīvākais veids, lai veicinātu pieredzes apmaiņu līdzdalīgas demokrātijas un pilsoniskas sabiedrības attīstības jomā;

| 37. | uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

37.

uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta Baku, Azerbaidžānā, 2012. gada 3. aprīlī.

---

| 30.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/16

---

REZOLŪCIJA (1)

par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana

2012/C 153/04

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta 2009. gada 7. maijā Austrumu partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksmē Prāgā un 2011. gada 29. un 30. septembrī Austrumu Partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksmē Varšavā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta 2009. gada 7. maijā Austrumu partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksmē Prāgā un 2011. gada 29. un 30. septembrī Austrumu Partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksmē Varšavā,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEURONEST parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. un 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. un 49. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Austrumu partnerība” (COM(2008) 0823), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Austrumu partnerība” (COM(2008) 0823),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2009/2216(INI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2009/2216(INI)),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus, proti, 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”, 2006. gada 4. decembra paziņojumu par EKP stiprināšanu, 2004. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika — stratēģijas dokuments” un 2003. gada 1. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa — kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus, proti, 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”, 2006. gada 4. decembra paziņojumu par EKP stiprināšanu, 2004. gada 12. maija paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politika — stratēģijas dokuments” un 2003. gada 1. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa — kaimiņattiecības: jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 13. maija atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Austrumu partnerībā” (izpētes atzinumu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 13. maija atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Austrumu partnerībā” (izpētes atzinumu),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 25. augusta atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Austrumu partnerībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 25. augusta atzinumu par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums Austrumu partnerībā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) Austrumu dimensiju un par Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) Austrumu dimensiju un par Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovas Republiku un Ukrainu,

| — | ņemot vērā ES un Ukrainas sarunas par asociācijas nolīgumu un notiekošās divpusējās sarunas ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovas Republiku, kā arī 1995. gadā parakstīto, bet neratificēto partnerības un sadarbības nolīgumu ar Baltkrieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ukrainas sarunas par asociācijas nolīgumu un notiekošās divpusējās sarunas ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovas Republiku, kā arī 1995. gadā parakstīto, bet neratificēto partnerības un sadarbības nolīgumu ar Baltkrieviju,

| — | ņemot vērā Eiropas Vietējo pašvaldību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vietējo pašvaldību hartu,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu, izglītības kultūras un pilsoniskās sabiedrības komitejas 2011. gada 14. septembrī pieņemto atzinumu par ziņojumu saistībā ar ieteikumiem Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu, izglītības kultūras un pilsoniskās sabiedrības komitejas 2011. gada 14. septembrī pieņemto atzinumu par ziņojumu saistībā ar ieteikumiem Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei,

| — | ņemot vērā Reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamentu,

| A. | tā kā pamatā Austrumu partnerībai, kas ir īpaša EKP dimensija, ir kopīgas vērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana, un tās ietvaros ir atzīta sociālā un pilsoniskā dialoga nozīme, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtiskā nozīme demokrātisku sabiedrību attīstīšanā un nostiprināšanā; tā kā sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā ir patiesas demokrātijas priekšnoteikums; tā kā aktīvs atbalsts kopīgām vērtībām un principiem ir būtisks, lai nodrošinātu procesa tālāku virzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā pamatā Austrumu partnerībai, kas ir īpaša EKP dimensija, ir kopīgas vērtības, tostarp demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana, un tās ietvaros ir atzīta sociālā un pilsoniskā dialoga nozīme, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtiskā nozīme demokrātisku sabiedrību attīstīšanā un nostiprināšanā; tā kā sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā ir patiesas demokrātijas priekšnoteikums; tā kā aktīvs atbalsts kopīgām vērtībām un principiem ir būtisks, lai nodrošinātu procesa tālāku virzību;

| B. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nevalstiskiem dalībniekiem ir būtiska nozīme labi funkcionējošas demokrātijas veidošanā un tādas demokrātiskas kultūras izveidē, kas dziļi iesakņojas sabiedrībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nevalstiskiem dalībniekiem ir būtiska nozīme labi funkcionējošas demokrātijas veidošanā un tādas demokrātiskas kultūras izveidē, kas dziļi iesakņojas sabiedrībā;

| C. | tā kā Austrumu partnerības mērķis ir atbalstīt Austrumeiropas partnervalstis to centienos īstenot ilgtspējīgus reformu procesus, lai paātrinātu to politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā Austrumu partnerības mērķis ir atbalstīt Austrumeiropas partnervalstis to centienos īstenot ilgtspējīgus reformu procesus, lai paātrinātu to politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju ES;

| D. | tā kā otrajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas valstu un valdību vadītāji un šo valstu pārstāvji kopā ar ES atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos attiecībā uz Austrumu partnerības mērķiem un pastāvīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā otrajā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, Armēnijas, Azerbaidžānas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas valstu un valdību vadītāji un šo valstu pārstāvji kopā ar ES atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos attiecībā uz Austrumu partnerības mērķiem un pastāvīgu īstenošanu;

| E. | tā kā Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forums un tā valstu platformas ir vērtīgi instrumenti, ar kuru palīdzību sasniegt Austrumu partnerības noteiktos mērķus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu, |
| --- | --- |

E.

tā kā Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forums un tā valstu platformas ir vērtīgi instrumenti, ar kuru palīdzību sasniegt Austrumu partnerības noteiktos mērķus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu,

| 1. | uzsver patiesi neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības būtisko un neaizvietojamo nozīmi demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanā, kā arī atbildības pieprasīšanā no valdībām; uzsver, ka, lai ļautu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībniekiem īstenot šo uzdevumu, ir jāgarantē pamatbrīvības, tostarp biedrošanās un pulcēšanās brīvība, vārda brīvība, preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība, kā arī brīvība piekļūt internetam; uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai atvieglotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu skaidra tiesiskā regulējuma apstākļos, kas novērš pārmērīgu administratīvo slogu un patvaļīgas birokrātiskās prasības; |
| --- | --- |

1.

uzsver patiesi neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības būtisko un neaizvietojamo nozīmi demokrātijas un tiesiskuma nostiprināšanā, kā arī atbildības pieprasīšanā no valdībām; uzsver, ka, lai ļautu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībniekiem īstenot šo uzdevumu, ir jāgarantē pamatbrīvības, tostarp biedrošanās un pulcēšanās brīvība, vārda brīvība, preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība, kā arī brīvība piekļūt internetam; uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai atvieglotu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu skaidra tiesiskā regulējuma apstākļos, kas novērš pārmērīgu administratīvo slogu un patvaļīgas birokrātiskās prasības;

| 2. | uzsver partnerību veidošanas un nostiprināšanas nozīmi starp ES, tās Austrumu partnervalstīm un to attiecīgajām pilsoniskajām sabiedrībām, uzsverot, ka šīm partnerībām ir jābūt iekļaujošām; aicina Austrumu partnervalstis iesaistīt pilsonisko sabiedrību reģionālajā dialogā un sadarbībā, lai sniegtu jaunu perspektīvu dažādos jautājumos, tostarp demokrātijas veicināšanas, ekonomisko reformu, tirdzniecības, nozaru sadarbības, dzimumu vienlīdzības, jaunatnes ekonomiskās un sociālās situācijas, ilgtspējīgas attīstības iniciatīvu un korupcijas apkarošanas jomā; norāda uz atšķirīgajiem rezultātiem, kas līdz šim gūti saistībā ar valstu valdību un pilsoniskās sabiedrības dialoga izveidi; |
| --- | --- |

2.

uzsver partnerību veidošanas un nostiprināšanas nozīmi starp ES, tās Austrumu partnervalstīm un to attiecīgajām pilsoniskajām sabiedrībām, uzsverot, ka šīm partnerībām ir jābūt iekļaujošām; aicina Austrumu partnervalstis iesaistīt pilsonisko sabiedrību reģionālajā dialogā un sadarbībā, lai sniegtu jaunu perspektīvu dažādos jautājumos, tostarp demokrātijas veicināšanas, ekonomisko reformu, tirdzniecības, nozaru sadarbības, dzimumu vienlīdzības, jaunatnes ekonomiskās un sociālās situācijas, ilgtspējīgas attīstības iniciatīvu un korupcijas apkarošanas jomā; norāda uz atšķirīgajiem rezultātiem, kas līdz šim gūti saistībā ar valstu valdību un pilsoniskās sabiedrības dialoga izveidi;

| 3. | uzsver, ka visu demokrātijas veicināšanas stratēģiju pamatā, lai tās būtu pilnīgi leģitīmas un atbilstu tautas gribai, jābūt dialogam ar pēc iespējas plašu vietējo dalībnieku loku; tāpēc aicina nostiprināt demokrātiskos standartus, lai sniegtu iespēju pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties politiskajā dialogā un lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka visu demokrātijas veicināšanas stratēģiju pamatā, lai tās būtu pilnīgi leģitīmas un atbilstu tautas gribai, jābūt dialogam ar pēc iespējas plašu vietējo dalībnieku loku; tāpēc aicina nostiprināt demokrātiskos standartus, lai sniegtu iespēju pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties politiskajā dialogā un lēmumu pieņemšanas procesos;

| 4. | uzsver, ka likumīgām demokrātiskajām politiskajām partijām, patiesi sabiedriskām kustībām un brīvai presei ir būtiska nozīme sabiedrības interešu aizsardzībā, uzraugot valdību darba pārredzamību un pārskatatbildību, bet valstīm tās dod iespēju aizsargāt cilvēktiesības un veicināt sociālās jomas un ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka likumīgām demokrātiskajām politiskajām partijām, patiesi sabiedriskām kustībām un brīvai presei ir būtiska nozīme sabiedrības interešu aizsardzībā, uzraugot valdību darba pārredzamību un pārskatatbildību, bet valstīm tās dod iespēju aizsargāt cilvēktiesības un veicināt sociālās jomas un ekonomikas attīstību;

| 5. | aicina ES un Austrumu partnerības valstis apmainīties ar informāciju par paraugpraksi saistībā ar bēgļu un valsts teritorijā pārvietotu cilvēku tiesību aizsardzību, viņu sociālo problēmu risināšanu un līdzdalību pilsoniskās sabiedrības veidošanā; |
| --- | --- |

5.

aicina ES un Austrumu partnerības valstis apmainīties ar informāciju par paraugpraksi saistībā ar bēgļu un valsts teritorijā pārvietotu cilvēku tiesību aizsardzību, viņu sociālo problēmu risināšanu un līdzdalību pilsoniskās sabiedrības veidošanā;

| 6. | atzinīgi vērtē Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma un tā valstu platformu darbu; atbalsta šīs platformas ieguldījumu pilsoniskās sabiedrības dialoga attīstībā dažādos — gan reģionālos, gan vietējos — līmeņos un atšķirīgās nozarēs; uzstāj uz Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma pārstāvju līdzdalību Austrumu partnerības starpvaldību platformu sanāksmēs; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma un tā valstu platformu darbu; atbalsta šīs platformas ieguldījumu pilsoniskās sabiedrības dialoga attīstībā dažādos — gan reģionālos, gan vietējos — līmeņos un atšķirīgās nozarēs; uzstāj uz Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma pārstāvju līdzdalību Austrumu partnerības starpvaldību platformu sanāksmēs;

| 7. | atzinīgi vērtē EKP pārskatīšanu, kurā uzsvērta partnerību izveides nozīme ar sabiedrību un paredzēta Pilsoniskās sabiedrības fonda un Eiropas Demokrātijas fonda izveide; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē EKP pārskatīšanu, kurā uzsvērta partnerību izveides nozīme ar sabiedrību un paredzēta Pilsoniskās sabiedrības fonda un Eiropas Demokrātijas fonda izveide;

| 8. | aicina Austrumu partnervalstis nodrošināt visu, jo īpaši sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu neatkarību, un mudina pilsonisko sabiedrību pārraudzīt plašsaziņas līdzekļu aģentūru īpašumtiesības; papildus uzsver vajadzību nodrošināt žurnālistu neatkarību un aicina pārtraukt jebkuru pret žurnālistiem vērstu politisku iejaukšanos, spiedienu, iebaidīšanu, vajāšanu un politiski motivētas tiesas prāvas; uzsver vajadzību nodrošināt sabiedriskās apraides neatkarību un valsts un ārvalstu plašsaziņas līdzekļu piekļuvi apraidei; |
| --- | --- |

8.

aicina Austrumu partnervalstis nodrošināt visu, jo īpaši sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu neatkarību, un mudina pilsonisko sabiedrību pārraudzīt plašsaziņas līdzekļu aģentūru īpašumtiesības; papildus uzsver vajadzību nodrošināt žurnālistu neatkarību un aicina pārtraukt jebkuru pret žurnālistiem vērstu politisku iejaukšanos, spiedienu, iebaidīšanu, vajāšanu un politiski motivētas tiesas prāvas; uzsver vajadzību nodrošināt sabiedriskās apraides neatkarību un valsts un ārvalstu plašsaziņas līdzekļu piekļuvi apraidei;

| 9. | aicina pilsoniskās sabiedrības organizācijas aktīvi iesaistīties un piedalīties cilvēktiesību dialogos, tostarp dialogos par mazākumgrupu tiesībām; mudina pilsoniskās sabiedrības organizācijas plaši līdzdarboties vēlēšanu novērošanas misijās, palīdzot nodrošināt vēlēšanu norisi saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem un brīvi, demokrātiski un pārredzami; |
| --- | --- |

9.

aicina pilsoniskās sabiedrības organizācijas aktīvi iesaistīties un piedalīties cilvēktiesību dialogos, tostarp dialogos par mazākumgrupu tiesībām; mudina pilsoniskās sabiedrības organizācijas plaši līdzdarboties vēlēšanu novērošanas misijās, palīdzot nodrošināt vēlēšanu norisi saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem un brīvi, demokrātiski un pārredzami;

| 10. | mudina Austrumu partnerības valstu varas iestādes un ES dalībvalstis apkarot jebkuru pret sievietēm vērsto vardarbību, īstenojot tiesiskas, institucionālās un sabiedriski izglītojošas stratēģijas; uzsver vajadzību uzlabot sabiedrības informētību par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, kā par noziedzīgu nodarījumu un cilvēktiesību pārkāpumu; uzsver, ka ir svarīgi panākt pilnīgu dzimumu līdztiesību, pieņemot dzimumu līdztiesības politikas virzienus un rīcības plānus, lai novērstu milzīgās vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības, kas ir būtisks faktors sieviešu ekonomiskās autonomijas nodrošināšanā; stingri atbalsta visas tās ES ārējās politikas jomās iekļautās iniciatīvas, stimulus un iespēju paplašināšanas pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos gan sabiedriskajās, gan privātajās jomās, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos dzimumu līdztiesības jautājumos; atgādina par starptautiskajām saistībām attiecībā uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

10.

mudina Austrumu partnerības valstu varas iestādes un ES dalībvalstis apkarot jebkuru pret sievietēm vērsto vardarbību, īstenojot tiesiskas, institucionālās un sabiedriski izglītojošas stratēģijas; uzsver vajadzību uzlabot sabiedrības informētību par vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, kā par noziedzīgu nodarījumu un cilvēktiesību pārkāpumu; uzsver, ka ir svarīgi panākt pilnīgu dzimumu līdztiesību, pieņemot dzimumu līdztiesības politikas virzienus un rīcības plānus, lai novērstu milzīgās vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības, kas ir būtisks faktors sieviešu ekonomiskās autonomijas nodrošināšanā; stingri atbalsta visas tās ES ārējās politikas jomās iekļautās iniciatīvas, stimulus un iespēju paplašināšanas pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos visos līmeņos gan sabiedriskajās, gan privātajās jomās, kā arī pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos dzimumu līdztiesības jautājumos; atgādina par starptautiskajām saistībām attiecībā uz dzimumu līdztiesību;

| 11. | uzstāj uz jauniešu būtisko nozīmi sabiedrībā un mudina īstenot politikas virzienus, kuru mērķis ir jauniešu nodarbinātības līmeņa un sociālās integrācijas uzlabošana; uzsver mobilitātes shēmu kā starpkultūru dialoga un zināšanu instrumentu nozīmi; |
| --- | --- |

11.

uzstāj uz jauniešu būtisko nozīmi sabiedrībā un mudina īstenot politikas virzienus, kuru mērķis ir jauniešu nodarbinātības līmeņa un sociālās integrācijas uzlabošana; uzsver mobilitātes shēmu kā starpkultūru dialoga un zināšanu instrumentu nozīmi;

| 12. | mudina Austrumu partnerības valstis atbalstīt Eiropas kopīgās sociālās vērtības; uzsver, ka ir svarīgi sniegt informāciju un uzlabot informētības līmeni par sociālo dialogu valdības, darba ņēmēju un darba devēju vidū, jo īpaši saistībā ar Austrumu partnerības pasākumu un mērķu atbalstīšanu un Eiropas sadarbības tīkla veidošanu; aicina arodbiedrībām un darba devējiem, tostarp MVU, nodrošināt tiesības piedalīties sociālajā dialogā; |
| --- | --- |

12.

mudina Austrumu partnerības valstis atbalstīt Eiropas kopīgās sociālās vērtības; uzsver, ka ir svarīgi sniegt informāciju un uzlabot informētības līmeni par sociālo dialogu valdības, darba ņēmēju un darba devēju vidū, jo īpaši saistībā ar Austrumu partnerības pasākumu un mērķu atbalstīšanu un Eiropas sadarbības tīkla veidošanu; aicina arodbiedrībām un darba devējiem, tostarp MVU, nodrošināt tiesības piedalīties sociālajā dialogā;

| 13. | atzīst NVO un citu nevalstisko dalībnieku būtisko nozīmi demokrātijas, sociālā taisnīguma un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanā; mudina, lai visām NVO, ja vien tās nekūda uz rasu, etnisko, reliģisko vai citu diskrimināciju vai naidu, nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi reģistrācijai un tiesības brīvi darboties bez valdības iejaukšanās vai jebkāda politiskā spiediena, lai saglabātu to integritāti; |
| --- | --- |

13.

atzīst NVO un citu nevalstisko dalībnieku būtisko nozīmi demokrātijas, sociālā taisnīguma un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanā; mudina, lai visām NVO, ja vien tās nekūda uz rasu, etnisko, reliģisko vai citu diskrimināciju vai naidu, nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi reģistrācijai un tiesības brīvi darboties bez valdības iejaukšanās vai jebkāda politiskā spiediena, lai saglabātu to integritāti;

| 14. | uzskata, ka tiesu sistēmu un to neatkarības nostiprināšana, korupcijas apkarošana, pamattiesību un starptautisko cilvēktiesību saistību nostiprināšana un izpilde, kā arī tiesisku un ekonomisku apstākļu nodrošināšana neatkarīgam pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbam ir elementi, kas sniegtu ievērojamu ieguldījumu labākā pilsoniskās sabiedrības attīstībā un nostiprināšanā partnervalstīs; aicina nodrošināt lielāku tiesu varas un izpildvaras pilnvaru nošķiršanu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka tiesu sistēmu un to neatkarības nostiprināšana, korupcijas apkarošana, pamattiesību un starptautisko cilvēktiesību saistību nostiprināšana un izpilde, kā arī tiesisku un ekonomisku apstākļu nodrošināšana neatkarīgam pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbam ir elementi, kas sniegtu ievērojamu ieguldījumu labākā pilsoniskās sabiedrības attīstībā un nostiprināšanā partnervalstīs; aicina nodrošināt lielāku tiesu varas un izpildvaras pilnvaru nošķiršanu;

| 15. | atbalsta visu iedzīvotāju tiesības piedalīties sabiedriskajā dzīvē un kandidēt uz vēlētu publisku amatu; uzsver vajadzību nodrošināt visiem iedzīvotājiem tiesības iesniegt sūdzības, kā arī vajadzību nostiprināt ombuda nozīmi Austrumu partnervalstīs, tostarp īstenojot plašu informatīvu kampaņu par šo iestāžu darbu un nostiprinot ombuda amata neatkarību no izpildvaras; |
| --- | --- |

15.

atbalsta visu iedzīvotāju tiesības piedalīties sabiedriskajā dzīvē un kandidēt uz vēlētu publisku amatu; uzsver vajadzību nodrošināt visiem iedzīvotājiem tiesības iesniegt sūdzības, kā arī vajadzību nostiprināt ombuda nozīmi Austrumu partnervalstīs, tostarp īstenojot plašu informatīvu kampaņu par šo iestāžu darbu un nostiprinot ombuda amata neatkarību no izpildvaras;

| 16. | uzsver, ka pilnvaru un atbildības sadale starp vietējām un centrālajām varas iestādēm, tostarp atļaujot neatkarīgu kandidātu dalību vietējās vēlēšanās, ir svarīgs valsts pārvaldes reformu aspekts; mudina īstenot lielāku decentralizāciju un nodrošināt plašāku neatkarību pašvaldībām, tostarp fiskālajā jomā, kā arī pilnīgu Eiropas Vietējo pašvaldību hartas īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pilnvaru un atbildības sadale starp vietējām un centrālajām varas iestādēm, tostarp atļaujot neatkarīgu kandidātu dalību vietējās vēlēšanās, ir svarīgs valsts pārvaldes reformu aspekts; mudina īstenot lielāku decentralizāciju un nodrošināt plašāku neatkarību pašvaldībām, tostarp fiskālajā jomā, kā arī pilnīgu Eiropas Vietējo pašvaldību hartas īstenošanu;

| 17. | aicina ES iestādes un dalībvalstis līdzdalīt informāciju par savu pieredzi un sniegt ieteikumus saistībā ar konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību un šo konsultāciju finansēšanu, kā arī par jaunu komunikācijas veidu un līdzekļu nodrošināšanu saziņai ar cilvēkiem (izmantojot komunikāciju tehnoloģijas); mudina atbalstīt ar e-pārvaldi un e-pašvaldību saistītos politikas virzienus; |
| --- | --- |

17.

aicina ES iestādes un dalībvalstis līdzdalīt informāciju par savu pieredzi un sniegt ieteikumus saistībā ar konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību un šo konsultāciju finansēšanu, kā arī par jaunu komunikācijas veidu un līdzekļu nodrošināšanu saziņai ar cilvēkiem (izmantojot komunikāciju tehnoloģijas); mudina atbalstīt ar e-pārvaldi un e-pašvaldību saistītos politikas virzienus;

| 18. | uzskata, ka mazākumtautības ir pievienotā vērtība sabiedrībai kopumā, un mudina atbalstīt to tiesības un organizācijas; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka mazākumtautības ir pievienotā vērtība sabiedrībai kopumā, un mudina atbalstīt to tiesības un organizācijas;

| 19. | mudina Austrumu partnerības valstu valdības atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansiālo ilgtspējību, veicinot neatkarīgu un pārredzamu mehānismu izstrādi, tostarp izmantojot nozares pieejas, kā prioritāti ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

19.

mudina Austrumu partnerības valstu valdības atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansiālo ilgtspējību, veicinot neatkarīgu un pārredzamu mehānismu izstrādi, tostarp izmantojot nozares pieejas, kā prioritāti ilgtspējīgai attīstībai;

| 20. | iesaka Austrumu partnerības valstu parlamentiem uzlabot tiesisko regulējumu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iestādēm un saskaņot to ar ES standartiem; |
| --- | --- |

20.

iesaka Austrumu partnerības valstu parlamentiem uzlabot tiesisko regulējumu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības iestādēm un saskaņot to ar ES standartiem;

| 21. | mudina pilsoniskās sabiedrības dimensijas attīstīšanu pastāvošajos un plānotajos reģionālajos un starptautiskajos tīklos un pārrobežu sadarbības programmās un kā iespēju veidošanas atbalsta instrumentu; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu pilnīgi izmantot to rīcībā esošos instrumentus, lai veicinātu šo sadarbību; uzsver starpkultūru dialoga nozīmi konfliktu risināšanā un uzticības veidošanā; ņem vērā konkrētās ģeogrāfiskās, vēsturiskās un politiskās iezīmes; |
| --- | --- |

21.

mudina pilsoniskās sabiedrības dimensijas attīstīšanu pastāvošajos un plānotajos reģionālajos un starptautiskajos tīklos un pārrobežu sadarbības programmās un kā iespēju veidošanas atbalsta instrumentu; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu pilnīgi izmantot to rīcībā esošos instrumentus, lai veicinātu šo sadarbību; uzsver starpkultūru dialoga nozīmi konfliktu risināšanā un uzticības veidošanā; ņem vērā konkrētās ģeogrāfiskās, vēsturiskās un politiskās iezīmes;

| 22. | uzsver, ka ES sadarbības principu ievērošana varētu labvēlīgi ietekmēt mieru un stabilitāti reģionālā un starptautiskā līmenī; uzsver, ka miers un stabilitāte ir svarīgi elementi, lai radītu labvēlīgu vidi demokrātiskām reformām un pilsoniskās sabiedrības attīstībai; uzsver un atzinīgi vērtē NVO nozīmi un iniciatīvas miera, izpratnes un uzticības veidošanā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ES sadarbības principu ievērošana varētu labvēlīgi ietekmēt mieru un stabilitāti reģionālā un starptautiskā līmenī; uzsver, ka miers un stabilitāte ir svarīgi elementi, lai radītu labvēlīgu vidi demokrātiskām reformām un pilsoniskās sabiedrības attīstībai; uzsver un atzinīgi vērtē NVO nozīmi un iniciatīvas miera, izpratnes un uzticības veidošanā;

| 23. | uzskata, ka personu un pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana, uzlabojot izglītības, mācību un informētības līmeni un vienlaikus veicinot visu cilvēktiesību, tostarp sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību efektīvu aizsardzību, ir būtisks papildinājums demokrātisku politikas virzienu un programmu izstrādei un īstenošanai; uzsver, ka demokrātijas veicināšanā liela nozīme ir publiskā un privātā sektora ciešai partnerībai, kā arī pārraudzības iestāžu, tostarp valstu parlamentu, iespēju paplašināšanai; norāda, ka sadarbība kultūras, izglītības, mācību un pētniecības jomā var veicināt cilvēku personīgos kontaktus, kuriem būtu jānodrošina vajadzīgais finansējums; uzsver starpkultūru dialoga uzlabošanas nozīmi, izmantojot spēkā esošās ES programmas (2); norāda, ka politikas virzienu un prioritāšu noteikšana, galveno uzmanību pievēršot jaunatnei, izglītībai, mācībām un prasmēm, var uzlabot darbavietu radīšanas iespējas un nodrošināt ilgtspējīgāku tautsaimniecību; šajā saistībā uzsver, ka mobilitāte veicina kultūras un sociālos sakarus un sniedz atbalstu ES un Austrumu partnerības valstu integrācijai; tāpēc mudina ES un Austrumu partnerības valstis noslēgt sarunas par vīzu režīma atvieglojumiem; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka personu un pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana, uzlabojot izglītības, mācību un informētības līmeni un vienlaikus veicinot visu cilvēktiesību, tostarp sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību efektīvu aizsardzību, ir būtisks papildinājums demokrātisku politikas virzienu un programmu izstrādei un īstenošanai; uzsver, ka demokrātijas veicināšanā liela nozīme ir publiskā un privātā sektora ciešai partnerībai, kā arī pārraudzības iestāžu, tostarp valstu parlamentu, iespēju paplašināšanai; norāda, ka sadarbība kultūras, izglītības, mācību un pētniecības jomā var veicināt cilvēku personīgos kontaktus, kuriem būtu jānodrošina vajadzīgais finansējums; uzsver starpkultūru dialoga uzlabošanas nozīmi, izmantojot spēkā esošās ES programmas (2); norāda, ka politikas virzienu un prioritāšu noteikšana, galveno uzmanību pievēršot jaunatnei, izglītībai, mācībām un prasmēm, var uzlabot darbavietu radīšanas iespējas un nodrošināt ilgtspējīgāku tautsaimniecību; šajā saistībā uzsver, ka mobilitāte veicina kultūras un sociālos sakarus un sniedz atbalstu ES un Austrumu partnerības valstu integrācijai; tāpēc mudina ES un Austrumu partnerības valstis noslēgt sarunas par vīzu režīma atvieglojumiem;

| 24. | uzsver, ka dialogam ar pilsoņiem un partnerībām ar sabiedrību visos līmeņos ir vajadzīgi atbilstīgi finanšu resursi; aicina nodrošināt līdzsvarotu un piemērotu ilgtermiņa pieeju ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka dialogam ar pilsoņiem un partnerībām ar sabiedrību visos līmeņos ir vajadzīgi atbilstīgi finanšu resursi; aicina nodrošināt līdzsvarotu un piemērotu ilgtermiņa pieeju ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm;

| 25. | uzsver trešo valstu pilsoniskās sabiedrības un parlamentu lielo nozīmi demokrātiskā budžeta uzraudzībā un pauž pārliecību, ka jebkāds ES nodrošināts tiešs budžeta atbalsts ir jāpapildina ar valstu parlamentu uzraudzības spēju tehnisku un politisku nostiprināšanu; apliecina, ka Savienībai būtu aktīvi jāinformē trešo valstu parlamenti par sadarbības ar Savienību darbības jomu; |
| --- | --- |

25.

uzsver trešo valstu pilsoniskās sabiedrības un parlamentu lielo nozīmi demokrātiskā budžeta uzraudzībā un pauž pārliecību, ka jebkāds ES nodrošināts tiešs budžeta atbalsts ir jāpapildina ar valstu parlamentu uzraudzības spēju tehnisku un politisku nostiprināšanu; apliecina, ka Savienībai būtu aktīvi jāinformē trešo valstu parlamenti par sadarbības ar Savienību darbības jomu;

| 26. | uzskata, ka ES un tās Austrumu partnervalstu asociācijas nolīgumu apspriešanas un īstenošanas procesā ir īpaši jānostiprina pilsoniskās sabiedrības nozīme, tostarp konsultējoties un nostiprinot dialogu ar valstu parlamentiem; norāda, ka ar pilsoniskās sabiedrības situāciju saistītu reformu norises tempam Austrumu partnervalstīs var būt tieša ietekme uz sadarbības intensitāti ar ES; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ES un tās Austrumu partnervalstu asociācijas nolīgumu apspriešanas un īstenošanas procesā ir īpaši jānostiprina pilsoniskās sabiedrības nozīme, tostarp konsultējoties un nostiprinot dialogu ar valstu parlamentiem; norāda, ka ar pilsoniskās sabiedrības situāciju saistītu reformu norises tempam Austrumu partnervalstīs var būt tieša ietekme uz sadarbības intensitāti ar ES;

| 27. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

27.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta 2012. gada 3. aprīlī Baku, Azerbaidžānā.

(2)  Tempus, Erasmus Mundus, Leonardo de Vinci u. c.

---

| 30.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/21

---

REZOLŪCIJA (1)

par Yulia Tymoshenko situāciju

2012/C 153/05

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā sanāksmi, kas no 2012. gada 2. līdz 4. aprīlim notika Baku (Azerbaidžānā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sanāksmi, kas no 2012. gada 2. līdz 4. aprīlim notika Baku (Azerbaidžānā),

| — | ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu,

| A. | tā kā ceļā uz demokrātiju Ukraina ekonomiskās un politiskās attīstības jomā ir veikusi svarīgus pasākumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ceļā uz demokrātiju Ukraina ekonomiskās un politiskās attīstības jomā ir veikusi svarīgus pasākumus;

| B. | tā kā bijušās premjerministres Yulia Tymoshenko notiesāšana 2011. gada 11. oktobrī, piespriežot viņai septiņus gadus ieslodzījumā par pilnvaru iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, 2009. gadā parakstot gāzes piegādes līgumus ar Krieviju, un rīkojums, ka viņai par apgalvoto kaitējumu uzņēmumam Naftohaz Ukraine ir jāsamaksā UAH 1,5 miljardi, ir radījis bažas saistībā ar politisko brīvību, tiesiskumu un demokrātijas stāvokli Ukrainā; |
| --- | --- |

B.

tā kā bijušās premjerministres Yulia Tymoshenko notiesāšana 2011. gada 11. oktobrī, piespriežot viņai septiņus gadus ieslodzījumā par pilnvaru iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, 2009. gadā parakstot gāzes piegādes līgumus ar Krieviju, un rīkojums, ka viņai par apgalvoto kaitējumu uzņēmumam Naftohaz Ukraine ir jāsamaksā UAH 1,5 miljardi, ir radījis bažas saistībā ar politisko brīvību, tiesiskumu un demokrātijas stāvokli Ukrainā;

| C. | tā kā Ukrainas valsts vadības pārstāvji, tostarp prezidents V. Yanukovych, ir vairākkārt apliecinājuši apņēmību ievērot Eiropas vērtības un īstenot integrācijas procesus ar ilgtermiņa mērķi kļūt par ES dalībvalsti; uzsverot V. Yanukovych personīgo atbildību par savu daudzskaitlīgo starptautiskajiem un Eiropas partneriem sniegto solījumu izpildi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ukrainas valsts vadības pārstāvji, tostarp prezidents V. Yanukovych, ir vairākkārt apliecinājuši apņēmību ievērot Eiropas vērtības un īstenot integrācijas procesus ar ilgtermiņa mērķi kļūt par ES dalībvalsti; uzsverot V. Yanukovych personīgo atbildību par savu daudzskaitlīgo starptautiskajiem un Eiropas partneriem sniegto solījumu izpildi;

| D. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesas Piektā palāta 2012. gada 15. martā pieņēma lēmumu saskaņā ar Tiesas reglamenta 391. punktu norādīt Ukrainas valdībai, ka tai ir jānodrošina, lai bijusī premjerministre Yulia Tymoshenko saņemtu pienācīgu medicīnisko aprūpi atbilstošā iestādē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesas Piektā palāta 2012. gada 15. martā pieņēma lēmumu saskaņā ar Tiesas reglamenta 391. punktu norādīt Ukrainas valdībai, ka tai ir jānodrošina, lai bijusī premjerministre Yulia Tymoshenko saņemtu pienācīgu medicīnisko aprūpi atbilstošā iestādē;

| E. | tā kā 2012. gada 15. maijā Ukrainas Augstākā specializētā civillietu un krimināllietu tiesa izskatīs Yulia Tymoshenko aizstāvju grupas iesniegto kasācijas sūdzību, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gada 15. maijā Ukrainas Augstākā specializētā civillietu un krimināllietu tiesa izskatīs Yulia Tymoshenko aizstāvju grupas iesniegto kasācijas sūdzību,

| 1. | pauž nožēlu par bijušās premjerministres Yulia Tymoshenko notiesāšanu; uzsver, ka tiesiskuma un neatkarīgu tiesu iestāžu nostiprināšana, kā arī ticamas cīņas sākšana pret korupciju ir svarīgs nosacījums ne tikai ES un Ukrainas attiecību padziļināšanai, bet arī demokrātijas nostiprināšanai Ukrainā; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par bijušās premjerministres Yulia Tymoshenko notiesāšanu; uzsver, ka tiesiskuma un neatkarīgu tiesu iestāžu nostiprināšana, kā arī ticamas cīņas sākšana pret korupciju ir svarīgs nosacījums ne tikai ES un Ukrainas attiecību padziļināšanai, bet arī demokrātijas nostiprināšanai Ukrainā;

| 2. | mudina Ukrainas varas iestādes nodrošināt Yulia Tymoshenko un citiem viņas vadītās valdības locekļiem, kuri ir apsūdzēti ekonomiskos pārkāpumos, godīgu, pārredzamu un objektīvu apelācijas procesu; |
| --- | --- |

2.

mudina Ukrainas varas iestādes nodrošināt Yulia Tymoshenko un citiem viņas vadītās valdības locekļiem, kuri ir apsūdzēti ekonomiskos pārkāpumos, godīgu, pārredzamu un objektīvu apelācijas procesu;

| 3. | mudina Verkhovna Rada nekavējoties pārskatīt un grozīt Yulia Tymoshenko lietai piemēroto krimināllikumu, jo īpaši tā 365. pantu, kura pamatā ir Padomju Savienības kriminālkodekss un kurš paredz kriminālu vajāšanu politisku lēmumu dēļ, tādējādi pārkāpjot starptautiskos standartus; |
| --- | --- |

3.

mudina Verkhovna Rada nekavējoties pārskatīt un grozīt Yulia Tymoshenko lietai piemēroto krimināllikumu, jo īpaši tā 365. pantu, kura pamatā ir Padomju Savienības kriminālkodekss un kurš paredz kriminālu vajāšanu politisku lēmumu dēļ, tādējādi pārkāpjot starptautiskos standartus;

| 4. | pieprasa, lai Ukrainas varas iestādes garantētu Yulia Tymoshenko, Yuriy Lutsenko un Valery Ivashchenko pamattiesības uz veselības aprūpi un labklājību un lai viņiem tiktu sniegta vajadzīgā veselības aprūpe atbilstīgi starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai Ukrainas varas iestādes garantētu Yulia Tymoshenko, Yuriy Lutsenko un Valery Ivashchenko pamattiesības uz veselības aprūpi un labklājību un lai viņiem tiktu sniegta vajadzīgā veselības aprūpe atbilstīgi starptautiskajiem standartiem;

| 5. | ņem vērā neseno starptautisku medicīnas speciālistu apmeklējumu un aicina Ukrainas varas iestādes ievērot viņu sniegtos ieteikumus, vajadzības gadījumā atļaujot ārstēšanu ārpus ieslodzījuma sistēmas; mudina Ukrainas valdību turpmāk atļaut regulāras līdzīgas starptautiskas medicīniskās pārbaudes; |
| --- | --- |

5.

ņem vērā neseno starptautisku medicīnas speciālistu apmeklējumu un aicina Ukrainas varas iestādes ievērot viņu sniegtos ieteikumus, vajadzības gadījumā atļaujot ārstēšanu ārpus ieslodzījuma sistēmas; mudina Ukrainas valdību turpmāk atļaut regulāras līdzīgas starptautiskas medicīniskās pārbaudes;

| 6. | aicina Ukrainas iestādes atļaut regulāru toksikoloģisku pārbaužu veikšanu neatkarīgās Eiropas Savienības laboratorijās; |
| --- | --- |

6.

aicina Ukrainas iestādes atļaut regulāru toksikoloģisku pārbaužu veikšanu neatkarīgās Eiropas Savienības laboratorijās;

| 7. | uzdot līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ES Padomei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Eiropas Komisijai un Eiropas Parlamentam, kā arī Ukrainas prezidentam un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un nacionālajām asamblejām. |
| --- | --- |

7.

uzdot līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ES Padomei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Eiropas Komisijai un Eiropas Parlamentam, kā arī Ukrainas prezidentam un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un nacionālajām asamblejām.

---

(1)  Pieņemta 2012. gada 3. aprīlī Baku, Azerbaidžānā.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Euronest parlamentārā asambleja

| 30.5.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 153/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 153/23

---

REGLAMENTS,

pieņemts 2011. gada 3. maijā Briselē un grozīts 2012. gada 3. aprīlī Baku

2012/C 153/06

1. pants

Raksturs un uzdevumi

1.   EURONEST parlamentārā asambleja ir tāda parlamentārā institūcija Austrumu partnerībai starp Eiropas Savienību un tās Austrumeiropas partneriem, kurai principā var piemērot Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu un kas pamatojas uz savstarpējām interesēm un saistībām, kā arī uz diferenciācijas, līdzdalības un atbildības principiem.

2.   EURONEST parlamentārā asambleja ir parlamentu forums, kas sekmē nepieciešamos nosacījumus, lai paātrinātu politisku asociāciju un turpmāku ekonomisku integrāciju starp Eiropas Savienību un Austrumeiropas partneriem. EURONEST parlamentārā asambleja kā šīs partnerības parlamentāro apspriežu, kontroles un pārraudzības institūcija veicina Austrumu partnerības nostiprināšanu, attīstību un pamanāmību.

3.   Dalība EURONEST parlamentārajā asamblejā ir brīvprātīga, bet ar nosacījumu, ka ir panākta atbilstība Dibināšanas aktā norādītajiem dalības kritērijiem, un EURONEST parlamentārā asambleja saglabā integrācijas un atvērtības principus.

4.   EURONEST parlamentārā asambleja palīdz praktiski atbalstīt, veicināt un nostiprināt Austrumu partnerību, aptverot visas četras tās tematiskās platformas, proti:

| a) | jautājumi par pamatvērtībām, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī jautājumi saistībā ar tirgus ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

jautājumi par pamatvērtībām, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī jautājumi saistībā ar tirgus ekonomiku, ilgtspējīgu attīstību un labu pārvaldību;

| b) | turpmāka ekonomiskā integrācija starp ES un tās Austrumeiropas partneriem, atbalstot Austrumeiropas partneru sociālekonomiskās reformas, kā arī tirdzniecības un investīciju liberalizācija, veicinot konverģenci ar ES tiesību aktiem un standartiem, lai izveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu tīklu; |
| --- | --- |

b)

turpmāka ekonomiskā integrācija starp ES un tās Austrumeiropas partneriem, atbalstot Austrumeiropas partneru sociālekonomiskās reformas, kā arī tirdzniecības un investīciju liberalizācija, veicinot konverģenci ar ES tiesību aktiem un standartiem, lai izveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu tīklu;

| c) | savstarpējs atbalsts enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānismi, kā arī Austrumeiropas partneru enerģētikas politikas virzienu un tiesību aktu saskaņošana; |
| --- | --- |

c)

savstarpējs atbalsts enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānismi, kā arī Austrumeiropas partneru enerģētikas politikas virzienu un tiesību aktu saskaņošana;

| d) | tiešu personisko kontaktu veicināšana un saskarsmes atvieglošana starp Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, jo īpaši jauniešiem; sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšana, kā arī atbalsts izglītības, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu sabiedrības attīstības jomā. |
| --- | --- |

d)

tiešu personisko kontaktu veicināšana un saskarsmes atvieglošana starp Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu pilsoņiem, jo īpaši jauniešiem; sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšana, kā arī atbalsts izglītības, pētniecības, informācijas un plašsaziņas līdzekļu sabiedrības attīstības jomā.

2. pants

Sastāvs

1.   EURONEST parlamentārā asambleja ir apvienota asambleja, un to veido:

| a) | 60 Eiropas Parlamenta deputāti; |
| --- | --- |

a)

60 Eiropas Parlamenta deputāti;

| b) | 10 deputāti no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta. |
| --- | --- |

b)

10 deputāti no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta.

2.   Eiropas Parlamenta un Austrumeiropas partnervalstu parlamentu deleģētos EURONEST parlamentārās asamblejas locekļus ieceļ saskaņā ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un katra Austrumeiropas partnervalsts parlamenta noteiktajām procedūrām tā, lai Asamblejas sastāvs pēc iespējas atbilstu pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumam. Saskaņā ar tām pašām procedūrām katrs iesaistītais parlaments var lemt par pastāvīgo locekļu aizstājēju iecelšanu EURONEST parlamentārajā asamblejā.

3.   EURONEST parlamentārās asamblejas darbība balstās uz abu pušu izveidotajām parlamentārajām delegācijām. Deputāti var organizēties EURONEST parlamentārajā asamblejā arī atkarībā no savas politiskās piedarības.

4.   Ieceļot EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību locekļus, iesaistītie parlamenti veicina līdzsvarotu dzimumu pārstāvību.

5.   EURONEST parlamentārā asambleja nodrošina, ka visu tās struktūrvienību sastāvs ir līdzsvarots attiecībā uz politisko grupējumu sadalījumu un locekļu valstspiederību.

6.   Jebkura neaizņemta vieta vienmēr paliek tā parlamenta rīcībā, kuram tā bijusi piešķirta.

3. pants

Pienākumi

EURONEST parlamentārā asambleja ir parlamentārs forums, kurā tiek apspriests, kontrolēts un pārraudzīts jebkurš jautājums, kas saistīts ar Austrumu partnerību. Šim nolūkam EURONEST parlamentārā asambleja cita starpā pieņem rezolūcijas, ieteikumus un atzinumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, iestādēm un ministru konferencēm, kuras nodarbojas ar Austrumu partnerības attīstību, kā arī Eiropas Savienības un Austrumeiropas partnervalstu iestādēm. Tāpat tai ir pienākums pēc augstākā līmeņa sanāksmes vai ministru konferences pieprasījuma sagatavot ziņojumus un priekšlikumus konkrētu, ar dažādām partnerības darbības jomām saistītu pasākumu pieņemšanai.

4. pants

Priekšsēdētāji un Prezidijs

1.   Abas EURONEST parlamentārās asamblejas puses no tās locekļu vidus ievēl Prezidiju, kuru veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses) un vairāki priekšsēdētāja vietnieki (viens no katras iesaistītās Austrumeiropas partnervalsts, kas nav attiecīgā līdzpriekšsēdētāja valsts, un tikpat daudz no Eiropas Parlamenta). Ievēlēšanas procedūru un pilnvaru laiku katra Asamblejas puse nosaka atsevišķi.

2   Prezidija locekli, kurš nevar apmeklēt kārtējo Prezidija sanāksmi, var aizvietot EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis no tās pašas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai tās pašas Austrumeiropas partnervalsts delegācijas. Par šādu aizstāšanu līdzpriekšsēdētājus informē rakstveidā pirms sanāksmes. Ja aizstāj līdzpriekšsēdētāju, aizstājējs veic Prezidija locekļa, bet ne līdzpriekšsēdētāja pienākumus.

3.   Prezidijs koordinē EURONEST parlamentārās asamblejas darbu, pārrauga tās darbības, rezolūcijas un ieteikumus un veido sakarus ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi, ministru konferencēm un augsta līmeņa amatpersonu un vēstnieku grupām, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu struktūrvienību pārstāvjiem. Prezidijs pārstāv Asambleju sakaros ar citām iestādēm.

4.   Pēc līdzpriekšsēdētāju ierosinājuma Prezidijs vismaz divas reizes gadā rīko sanāksmes, viena no tām notiek EURONEST parlamentārās asamblejas plenārsesijas laikā. Prezidijā kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vismaz puse locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un puse locekļu no Eiropas Parlamenta puses.

5.   Prezidijs sagatavo EURONEST parlamentārās asamblejas darba kārtības projektu un izstrādā procedūru Asamblejas vadīšanai.

6.   Prezidijs ir atbildīgs par jautājumiem, kas ir saistīti ar komiteju un darba grupu sastāvu un kompetenci. Prezidija kompetencē ietilpst arī atļaujas piešķiršana komitejām ziņojumu, rezolūciju priekšlikumu un ieteikumu sagatavošanai. Prezidijs var arī nodot jautājumus izskatīšanai komitejās, kuras var sagatavot ziņojumus par konkrētu tēmu.

7.   Prezidijs lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no klātesošajiem locekļiem. Ja kāds Prezidija loceklis vai Prezidija locekļa aizstājējs no Austrumeiropas partnervalsts delegācijas savas delegācijas vārdā paziņo, ka lēmums, ko gatavojas pieņemt Prezidijs, varētu skart viņa valsts būtiskas intereses, un, lai to pamatotu, sniedz rakstisku skaidrojumu, kurā apraksta iespējamo kaitējumu, šā lēmuma pieņemšanai vajadzīgs Prezidija locekļu vienprātīgs atbalsts. Šo iespēju drīkst izmantot tikai izņēmuma gadījumos un tikai tad, ja ierosinātais lēmums īpaši skar attiecīgās nācijas pastāvēšanu, drošību un dzīvotspēju, un tikai attiecībā uz to lēmuma daļu, kas varētu ietekmēt Austrumeiropas partnervalsts būtiskās intereses. Šo iespēju nedrīkst izmantot, lai panāktu, ka Prezidijs nepieņem lēmumu pilnībā, vai attiecībā uz tehniskiem vai procesuāliem lēmumiem.

5. pants

Attiecības ar Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes dalībniekiem, Ministru padomi, Eiropas Komisiju un ministru konferenču pārstāvjiem

1.   Prezidijs veido ciešākas attiecības visās jomās ar Austrumu partnerības iestādēm un struktūrvienībām, kā arī Austrumu partnerības organizācijām. Vajadzības gadījumā konkrētas šīs sadarbības metodes tiks precizētas attiecīgos saprašanās memorandos un protokolos.

2.   Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas un ministru konferenču pārstāvjus, kas nodarbojas ar Austrumu partnerības attīstīšanu un nostiprināšanu, Prezidijs aicina piedalīties EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību sesijās un sanāksmēs.

6. pants

Novērotāji

1.   Pēc Prezidija priekšlikuma EURONEST parlamentārā asambleja var atļaut ES prezidentvalstu trijotnes parlamentu pārstāvjiem piedalīties EURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmēs novērotāju statusā.

2.   Prezidijs var uzaicināt arī citu iestāžu un struktūrvienību pārstāvjus, kā arī citas personas apmeklēt EURONEST parlamentārās asamblejas, tās komiteju un darba grupu sesijas un sanāksmes.

7. pants

EURONEST parlamentārās asamblejas plenārsesijas

1.   EURONEST parlamentāro asambleju sasauc tās līdzpriekšsēdētāji, parasti vienreiz gadā, pārmaiņus kādā no Austrumeiropas partnervalstīm un Eiropas Parlamentā vienā no tā darba vietām, saņemot Eiropas Parlamenta vai sesiju rīkojošās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta ielūgumu.

2.   Pēc Prezidija pieprasījuma līdzpriekšsēdētāji var sasaukt EURONEST parlamentārās asamblejas ārkārtas sesiju.

3.   Katras EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas pirmo sēdi atklāj Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai sesiju rīkojošās Austrumeiropas partnervalsts parlamenta priekšsēdētājs.

8. pants

Sesiju vadība

1.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs katru EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju. Priekšsēdētājs var lūgt, lai sesijas vadīšanā viņu aizstāj otrs līdzpriekšsēdētājs vai kāds no priekšsēdētāja vietniekiem.

2.   Priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sesijas. Viņš nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, ierobežo uzstāšanās laiku, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus.

3.   Priekšsēdētājs lemj par jautājumiem, kas rodas sesiju laikā, tostarp par jautājumiem, kas nav paredzēti Reglamentā. Nepieciešamības gadījumā priekšsēdētājs apspriežas ar Prezidiju.

4.   Priekšsēdētājs debašu laikā drīkst izteikties tikai, lai iepazīstinātu ar tematu vai aicinātu runātājus nenovirzīties no tā. Ja priekšsēdētājs vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta otram līdzpriekšsēdētājam vai priekšsēdētāja vietniekam.

9. pants

Darba kārtība

1.   Līdzpriekšsēdētāji EURONEST parlamentārajā asamblejā iesniedz apstiprināšanai Prezidija sagatavoto plenārsesijas darba kārtības projektu.

2.   Katras plenārsesijas darba kārtības projektā ir divu veidu tēmas:

| a) | pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi; to skaits būs ierobežots, un parasti vienā sesijā nepārsniegs vienu ziņojumu no katras komitejas. Rezolūciju priekšlikumi, kuri var būt iekļauti arī ziņojumā, jāiesniedz četras nedēļas pirms sesijas atklāšanas. Rezolūciju priekšlikumu maksimālais garums ir noteikts Reglamenta II pielikumā. Prezidijs pēc līdzpriekšsēdētāju komiteju pieprasījuma var lemt par vienas sesijas laikā balsošanai izvirzāmo ziņojumu skaitu, ņemot vērā šo ziņojumu sagatavošanas darba gaitu. |
| --- | --- |

a)

pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi; to skaits būs ierobežots, un parasti vienā sesijā nepārsniegs vienu ziņojumu no katras komitejas. Rezolūciju priekšlikumi, kuri var būt iekļauti arī ziņojumā, jāiesniedz četras nedēļas pirms sesijas atklāšanas. Rezolūciju priekšlikumu maksimālais garums ir noteikts Reglamenta II pielikumā. Prezidijs pēc līdzpriekšsēdētāju komiteju pieprasījuma var lemt par vienas sesijas laikā balsošanai izvirzāmo ziņojumu skaitu, ņemot vērā šo ziņojumu sagatavošanas darba gaitu.

| b) | steidzami jautājumi, ko ierosinājusi pastāvīgā komiteja vai iesniedzis Prezidijs; steidzamos jautājumus iekļauj tikai izņēmuma kārtā, un katrā sesijā to nedrīkst būt vairāk par trim. |
| --- | --- |

b)

steidzami jautājumi, ko ierosinājusi pastāvīgā komiteja vai iesniedzis Prezidijs; steidzamos jautājumus iekļauj tikai izņēmuma kārtā, un katrā sesijā to nedrīkst būt vairāk par trim.

3.   Vismaz 10 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi no vismaz divām delegācijām vai Eiropas Parlamenta politiskās grupas var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par steidzamu jautājumu. Rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem paredz sadaļā “Steidzami jautājumi”, kas iekļauta sesijas darba kārtībā, un to apjoms nedrīkst pārsniegt 1 000 vārdu. Rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem iesniedz 48 stundas pirms tās sesijas atklāšanas, kurā tos apspriedīs un kurā par tiem balsos.

4.   Rezolūcijas priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem iesniedz Prezidijam, kurš nodrošina, ka katrs rezolūcijas priekšlikums atbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem, ir iekļauts darba kārtībā un pieejams EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Prezidija priekšlikumus iesniedz EURONEST parlamentārajai asamblejai apstiprināšanai.

10. pants

Kvorums

1.   EURONEST parlamentārajā asamblejā kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vismaz viena trešdaļa locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un viena trešdaļa locekļu no Eiropas Parlamenta puses.

2.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, ja vien priekšsēdētājs pēc vismaz 15 klātesošo locekļu pieprasījuma, kas iesniegts pirms balsošanas, nekonstatē, ka nav sasniegts kvorums. Ja balsojums liecina par to, ka kvorums nav sasniegts, balsošanu iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā.

11. pants

Vietu izkārtojums

1.   Visiem locekļiem vietas ierāda alfabētiskā secībā pēc uzvārda neatkarīgi no viņu valstspiederības. Prezidija locekļu vietas ir priekšpusē.

2.   Pārstāvji no Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas, ministru konferencēm un novērotāji sēž atsevišķi no EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem.

12. pants

Oficiālās un darba valodas

1.   EURONEST parlamentārās asamblejas oficiālās valodas ir Eiropas Savienības oficiālās valodas un Austrumu partnervalstu oficiālās valodas. Darba valodas ir angļu, vācu, franču un krievu valoda. Lai ikviens EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis varētu pilnvērtīgi piedalīties tās norisē, jebkurā darba vietā jebkādu pieprasīto valodas nodrošinājumu var sniegt attiecīgie Eiropas Parlamenta dienesti, ja sanāksmi organizējošās valsts parlaments tam piekrīt.

2.   Parlaments, kas organizē attiecīgo sanāksmi, nodrošina, ka EURONEST parlamentārās asamblejas locekļiem darba dokumenti ir pieejami tās darba valodās un, kad vien iespējams, visās oficiālajās valodās.

3.   Parasti — un iespēju robežās — visi locekļi debatēs var izteikties kādā no EURONEST parlamentārās asamblejas oficiālajām valodām. Uzstāšanās tiek mutiski tulkotas EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās un, ja vien ir iespējams saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sanāksmes notiek vienā no Eiropas Parlamenta darba vietām.

4.   Komiteju sanāksmes un — attiecīgā gadījumā — darba grupu sanāksmes, kā arī uzklausīšanas notiek darba valodās, neskarot Reglamentā paredzētās iespējas.

5.   EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtos tekstus publicē visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt Austrumeiropas partnervalstu parlamenti tos publicē savās oficiālajās valodās tādā veidā, kādu tie uzskata par piemērotu.

13. pants

Debašu atklātums

EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas ir atklātas, ja vien tā nenolemj citādi.

14. pants

Tiesības izteikties

1.   EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi drīkst izteikties pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma.

2.   Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, Ministru padomes, Eiropas Komisijas un ministru konferenču pārstāvji, kā arī novērotāji drīkst uzstāties pēc tam, kad ir saņemta priekšsēdētāja atļauja.

3.   Ja runātājs novirzās no temata, priekšsēdētājs to aizrāda. Ja runātājs turpina novirzīties no temata, priekšsēdētājs var viņam aizliegt izteikties uz laiku, kādu priekšsēdētājs uzskata par piemērotu.

15. pants

Darba kārtības jautājumi

1.   Katrs loceklis var izvirzīt darba kārtības jautājumu vai izteikt priekšlikumu saistībā ar darba kārtību, un viņam ir prioritāras tiesības izteikties ne ilgāk kā divas minūtes.

2.   Priekšsēdētājs pēc pieprasījuma var ļaut vienam runātājam izteikties pret attiecīgo priekšlikumu saistībā ar darba kārtību ne ilgāk kā divas minūtes.

3.   Nevienam citam runātājam vārdu vairs nedod.

4.   Priekšsēdētājs paziņo savu lēmumu par attiecīgo darba kārtības jautājumu vai priekšlikumu saistībā ar darba kārtību. Nepieciešamības gadījumā priekšsēdētājs apspriežas ar Prezidiju.

16. pants

Tiesības balsot un balsošanas kārtība

1.   Katram loceklim ir viena personīgā balss, kuru nedrīkst deleģēt.

2.   EURONEST parlamentārajā asamblejā balso, paceļot roku. Ja apšauba balsošanas rezultātu, kas iegūts, paceļot rokas, deputātus aicina balsot, izmantojot krāsainas kartītes vai, ja iespējams, elektroniski.

3.   Balsu skaitīšanu veic balsu skaitīšanas komisija, ko veido vienāds skaits pārstāvju no abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu sekretariāta. Pirms katras sesijas Prezidijs ieceļ balsu skaitīšanas komisiju, un šī komisija paziņo balsu skaitīšanas rezultātu tieši līdzpriekšsēdētājiem.

4.   Ja iepriekšējā dienā pirms balsošanas līdz plkst. 18.00 vismaz 15 locekļi iesniedz rakstisku pieprasījumu, EURONEST parlamentārā asambleja var pieņemt lēmumu balsot aizklāti.

5.   EURONEST parlamentārā asambleja lēmumus pieņem ar vienkāršu klātesošo locekļu balsu vairākumu. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi, bet vienlaicīgi. Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divas trešdaļas nodoto balsu vairākumu katrā no pārstāvētajām pusēm.

17. pants

EURONEST parlamentārās asamblejas rezolūcijas un ieteikumi

1.   EURONEST parlamentārā asambleja var pieņemt rezolūcijas un ieteikumus Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmei, kā arī iestādēm, struktūrvienībām, grupām un ministru konferencēm, kas nodarbojas ar Austrumu partnerības nostiprināšanu, vai Eiropas Savienībai un Austrumeiropas partnervalstu iestādēm jautājumos, kas saistīti ar dažādām partnerības jomām.

2.   EURONEST parlamentārā asambleja balso par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos.

3.   Vajadzības gadījumā EURONEST parlamentārā asambleja balso arī par tiem rezolūciju priekšlikumiem, kas attiecas uz steidzamiem jautājumiem.

4.   Attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs aicina locekļus, kas iesnieguši līdzīgus rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem, sagatavot kopīgu rezolūcijas priekšlikumu. Pēc debatēm EURONEST parlamentārā asambleja vispirms balso par katru no šiem priekšlikumiem un attiecīgajiem grozījumiem. Tiklīdz ir iesniegta kopīga rezolūcija, visi pārējie priekšlikumi, kurus iesniedza tie paši locekļi par to pašu jautājumu, zaudē spēku. Tādā pašā veidā pēc kopīgās rezolūcijas pieņemšanas visi pārējie teksti par to pašu jautājumu zaudē spēku. Ja kopīgu rezolūciju nepieņem, tad balso par pārējiem rezolūciju priekšlikumiem to iesniegšanas secībā.

18. pants

Vēstījumi Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmēm

EURONEST parlamentārās asamblejas Prezidijs iesniedz augstākā līmeņa sanāksmei vai — attiecīgā gadījumā — Austrumu partnerības ministru sanāksmei vēstījuma projektu, kura pamatā ir EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtās rezolūcijas un ieteikumi. Līdzpriekšsēdētāji šo vēstījumu kopīgi nosūta attiecīgajām iestādēm.

19. pants

Paziņojumi

Prezidijs var steidzami vienoties par paziņojumiem attiecībā uz jautājumiem saistībā ar Austrumu partnerību, kā arī dabas katastrofu, krīžu sākuma vai konfliktu izcelšanās gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi vai vajadzīgi paust institucionālu aicinājumu, mudinot iesaistītās puses atturēties no vardarbības un/vai iesaistīties politiskās sarunās, vai arī lūdzot solidarizēties ar skartajām personām un valstīm. Šādus paziņojumus sagatavo, pamatojoties uz EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemtajām rezolūcijām un ieteikumiem, un pēc iespējas ātrāk nosūta visiem EURONEST Parlamentārās asamblejas locekļiem informācijai. Paziņojumus publicē līdzpriekšsēdētāji.

20. pants

Grozījumi

1.   Grozījumus dokumentiem, kurus apspriež plenārsesijā, var iesniegt ne mazāk kā 5 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļi vai 2.3 pantā minētā politiskā grupa. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kuru paredzēts grozīt, un tie jāiesniedz rakstiski. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, Prezidijs var nolemt, ka grozījums nav pieņemams.

2.   Grozījumu iesniegšanas termiņu paziņo sesijas sākumā.

3.   Balsošanā prioritāte ir grozījumiem, nevis tekstam, uz kuru tie attiecas.

4.   Ja par vienu teksta daļu ir iesniegti vismaz divi vai vairāki grozījumi, tad grozījumus, kas satura ziņā no oriģinālā teksta atšķiras visvairāk, izvirza balsošanai pirmos. Var iekļaut tikai tādus mutiskos grozījumus, kas labo faktu kļūdas vai valodu. Citus mutiskus grozījumus neveic.

5.   Asambleja neizskata nekādus grozījumus (tostarp mutiskos grozījumus), attiecībā uz kuriem ir radušies iebildumi, kas skar būtiskas intereses.

21. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild rakstiski

1.   Jebkurš EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var iesniegt jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, Austrumu partnerības ministriju struktūrvienībām, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūrai, Eiropas Savienības Ministru padomei vai Eiropas Komisijai.

2.   Šiem jautājumiem jābūt saistībā ar Austrumu partnerību, īpaši ar tās četrām tematiskajām platformām. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Prezidijam, kurš gadījumā, ja nolemj, ka tie ir pieņemami, nosūta tos attiecīgajām struktūrvienībām, īpaši pieprasot sniegt rakstisku atbildi divu mēnešu laikā pēc attiecīgā jautājuma nosūtīšanas.

22. pants

Jautājumi, uz kuriem jāatbild mutiski

1.   Katrā sesijā Prezidijs nosaka laiku, kad Austrumu partnerības ministriju struktūrvienības, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūra, Eiropas Savienības Ministru padome un Eiropas Komisija ir pārstāvētas augstākajā līmenī un šīm iestādēm var uzdot jautājumus.

2.   Jebkurš EURONEST parlamentārās asamblejas loceklis var uzdot vienu jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski. Šiem jautājumiem jābūt saistībā ar Austrumu partnerību, īpaši ar tās četrām tematiskajām platformām. Ja jautājumu iesnieguši vairāki locekļi, tikai vienu no viņiem aicina mutiski uzdot šo jautājumu. Jautājumi nedrīkst būt garāki par 100 vārdiem, un tos iesniedz Prezidijam rakstveidā tā noteiktajā termiņā. Prezidijs lemj par jautājumu pieņemamību. Jautājumus saistībā ar tematiem, kas jau ir iekļauti sesijas darba kārtībā, Prezidijs atzīst par nepieņemamiem. Jautājumus, kas atzīti par pieņemamiem, nosūta attiecīgajām iestādēm. Līdzpriekšsēdētāji lemj, kādā secībā izskatīs mutiskos jautājumus, un jautājumu iesniedzēji tiek informēti par šo lēmumu.

3.   To jautājumu izskatīšanai, uz kuriem jāatbild mutiski, EURONEST parlamentārā asambleja katrā sesijā paredz ne vairāk kā divas stundas. Uz jautājumiem, kas paliek neatbildēti laika trūkuma dēļ, atbild rakstiski, ja vien jautājuma iesniedzējs neatsauc savu jautājumu. Uz mutisku jautājumu var atbildēt tikai iesniedzēja klātbūtnē.

4.   Austrumu partnerības ministriju struktūrvienībām, augstākā līmeņa sanāksmes prezidentūrai, Eiropas Savienības Ministru padomei un Eiropas Komisijai lūdz sniegt īsas atbildes uz jautājumiem. Pēc vismaz 20 EURONEST parlamentārās asamblejas locekļu pieprasījuma atbildei var sekot debates. Priekšsēdētājs nosaka šo debašu ilgumu.

23. pants

Pieprasījumi EURONEST parlamentārajai asamblejai sniegt atzinumu

Pēc Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes, ministru konferenču, Eiropas Komisijas vai citu attiecīgo ES vai Austrumu partnerības iestāžu lūguma EURONEST parlamentārā asambleja pēc Prezidija ieteikuma var nolemt sagatavot atzinumus un priekšlikumus konkrētu pasākumu veikšanai attiecībā uz dažādām Austrumu partnerības darbības jomām. Šādos gadījumos Prezidijam iesniedz pieprasījumu, kurš to kopā ar ieteikumu nodod EURONEST parlamentārajai asamblejai.

24. pants

Protokoli

Plenārsesiju protokolu projektus un Prezidija, pastāvīgo komiteju un darba grupu sanāksmju protokolu projektus, kā arī apmeklējuma reģistrus un pieņemto lēmumu tekstus sagatavo un pārrauga tās delegācijas sekretariāts, kas rīko attiecīgās sesijas un sanāksmes. Pēc sesijas vai sanāksmes slēgšanas attiecīgo protokolu eksemplārus iesniedz pārējām delegācijām.

25. pants

Pastāvīgās komitejas

1.   Lai pamatīgāk izvērtētu konkrētus Austrumu partnerības aspektus, EURONEST parlamentārā asambleja izveido šādas četras pastāvīgās komitejas:

| — | Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja; |
| --- | --- |

—

Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja;

| — | Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem; |
| --- | --- |

—

Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem;

| — | Energoapgādes drošības komiteja; |
| --- | --- |

—

Energoapgādes drošības komiteja;

| — | Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja. |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja.

2.   Atbilstoši EURONEST parlamentārās asamblejas darbības vispārējiem principiem pastāvīgās komitejas veido Asamblejas locekļi saskaņā ar 2. pantu, un tās darbojas, stingri ievērojot vienlīdzības principu. Pastāvīgo komiteju pilnvaras, pienākumi, sastāvs un procedūras ir noteikti I pielikumā.

3.   Pastāvīgo komiteju Reglamentu pēc Prezidija ierosinājuma pieņem EURONEST parlamentārā asambleja.

26. pants

Pagaidu un pārraudzības komitejas

Pēc Prezidija vai Asamblejas locekļu ierosinājuma, ietverot vismaz vienu trešdaļu locekļu no Austrumeiropas partnervalstu puses un vienu trešdaļu no Eiropas Parlamenta puses, EURONEST parlamentārā asambleja jebkurā laikā var izveidot pagaidu vai pārraudzības komitejas, un, lemjot par to izveidi, Asambleja nosaka to pienākumus, sastāvu un pilnvaras. Vienlaikus var darboties tikai divas šādas komitejas. Pārraudzības komitejām darbs jāpabeidz viena gada laikā; īpašos gadījumos šo termiņu var pagarināt par 6 mēnešiem.

27. pants

Darba grupas un uzklausīšanas

1.   Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, Prezidijs var pieņemt lēmumu izveidot darba grupas kādā konkrētā Austrumu partnerības jomā vai nosūtīt faktu vākšanas misijas uz Austrumeiropas partnervalstīm vai Eiropas Savienības valstīm, vai starptautiskām organizācijām. Abos gadījumos Prezidijs lemj par to organizēšanu, pienākumiem un sastāvu. Tas var uzdot šīm darba grupām vai misijām sagatavot ziņojumus un rezolūciju priekšlikumus vai ieteikumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā. Izveidotās darba grupas apstiprina nākamajā EURONEST parlamentārās asamblejas sesijā. Darba grupas locekļu skaits ir 10 (pieci locekļi no katras puses).

2.   Lai panāktu Eiropas Savienības un Austrumeiropas partneru tautu labāku savstarpēju sapratni un veicinātu sabiedrības informētību par Austrumu partnerības jautājumiem, EURONEST parlamentārā asambleja regulāri var organizēt uzklausīšanas. Par šo uzklausīšanu rīkošanu atbild Prezidijs, un ir paredzēta iespēja tajās uzaicināt personas, kas EURONEST parlamentārajai asamblejai spēj sniegt tiešu informāciju par politiskajiem, ekonomiskajiem, sociālajiem un kultūras notikumiem, kuri uztrauc sabiedrību.

28. pants

Attiecības ar parlamentārās sadarbības komitejām (PSK) un delegācijām

1.   EURONEST parlamentārā asambleja aicina tās darbā iesaistīties parlamentārās sadarbības komitejas (PSK) un delegācijas, kas izveidotas saskaņā ar spēkā esošajiem nolīgumiem, kā arī citas komitejas un delegācijas, kas izveidotas pēc tam.

2.   Šajā uzaicinājumā īpaši var paredzēt pašreizējo parlamentārās sadarbības komiteju (PSK) un delegāciju sanāksmi EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā.

29. pants

Organizēšanas, līdzdalības, mutiskās un rakstiskās tulkošanas izmaksu finansēšana

1.   Neskarot šā Reglamenta 12. panta 1. punktu, parlaments, kas organizē EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju, Prezidija sanāksmi vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksmi, atbild par praktiskajiem pasākumiem attiecībā uz šīs sesijas vai sanāksmes organizēšanu.

2.   Pēc Prezidija ierosinājuma EURONEST parlamentārā asambleja var ieteikt, ka pārējiem parlamentiem būtu jāveic finansiāls ieguldījums, lai segtu ar EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas vai komitejas, vai darba grupas sanāksmes organizēšanu saistītos izdevumus.

3.   Katra dalībnieka ceļa, uzturēšanās un vietējos transporta izdevumus sedz iestādes, ko tie pārstāv.

4.   Organizēšanas izmaksas sedz parlaments, kurš rīko EURONEST parlamentārās asamblejas sesiju, Prezidija sanāksmi vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksmi, atbilstoši turpmākajos punktos minētajiem noteikumiem.

5.   Gadījumos, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sesija, Prezidija sanāksme vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksme notiek Eiropas Parlamenta darba telpās, Eiropas Parlaments, neskarot šī Reglamenta 12. panta 1. punktu un ņemot vērā tā valodu daudzveidību, nodrošina mutisko tulkošanu Eiropas Savienības oficiālajās valodās atkarībā no katras sanāksmes vajadzībām un saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību.

6.   Gadījumos, kad EURONEST parlamentārās asamblejas sesija, Prezidija sanāksme vai kādas komitejas vai darba grupas sanāksme notiek ārpus Eiropas Parlamenta darba telpām, Eiropas Parlaments, neskarot šī Reglamenta 12. panta 1. punktu un ņemot vērā tā valodu daudzveidību, nodrošina mutisko tulkošanu tikai EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās un tajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuras izmantos Eiropas Parlamenta deputāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību.

7.   Eiropas Parlaments nodrošina EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemto oficiālo dokumentu tulkošanu Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Ja Austrumeiropas partnervalstu parlamenti piekrīt un, ņemot vērā Eiropas Parlamenta valodu daudzveidību, šī iestāde nodrošina arī sagatavošanā esošo dokumentu tulkošanu vai EURONEST parlamentārās asamblejas un tās struktūrvienību sanāksmju laikā sagatavoto dokumentu tulkošanu EURONEST parlamentārās asamblejas darba valodās. Austrumeiropas partnervalstu parlamenti nodrošina EURONEST parlamentārās asamblejas pieņemto oficiālo dokumentu tulkošanu attiecīgi savu valstu oficiālajās valodās.

30. pants

Sekretariāts

1.   EURONEST parlamentārajai asamblejai tās darba sagatavošanā un veiksmīgā norisē palīdz sekretariāts, ko veido abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu ierēdņi.

Sekretariāts palīdz plenārsesiju rīkošanā, kā arī Prezidijam, komitejām un darba grupām. Lai nodrošinātu profesionālu un objektīvu palīdzību Asamblejai, abu EURONEST parlamentārās asamblejas pušu pārstāvji veicina ciešu sadarbību un rīcībspējas palielināšanu, kā arī savstarpēju profesionālās pieredzes apmaiņu starp dažādām sekretariātu veidojošām pusēm.

2.   Sekretariāta darbinieku algas un citus izdevumus sedz parlamenti, ko tie pārstāv.

3.   Tās valsts parlaments, kurā notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesija vai komitejas sanāksme, sniedz atbalstu minētās sesijas vai sanāksmes organizēšanā.

31. pants

Reglamenta interpretācija

Līdzpriekšsēdētāji vai Prezidijs pēc viņu lūguma izlemj jautājumus, kas attiecas uz Reglamenta interpretāciju.

32. pants

Reglamenta grozīšana

1.   Par Reglamenta grozīšanu lemj EURONEST parlamentārā asambleja, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

2.   Grozījumus pieņem ar balsu vairākumu, kuru veido divas trešdaļas no klātesošajiem locekļiem. Ja pirms balsošanas vismaz desmitā daļa locekļu, kas pārstāv vismaz divas Eiropas Parlamenta politiskās grupas vai vismaz divas delegācijas no EURONEST parlamentārās asamblejas Austrumeiropas partneru puses, iesniedz pieprasījumu balsot atsevišķi, tad Austrumeiropas partneru puses pārstāvji un Eiropas Parlamenta puses pārstāvji balso atsevišķi. Attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu, ja tas ieguvis divas trešdaļas nodoto balsu vairākumu abās pārstāvētajās pusēs atsevišķi.

3.   Ja balsošanas laikā nav noteikts citādi, šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā nākamās plenārsesijas pirmajā dienā pēc grozījumu pieņemšanas.

---

I PIELIKUMS.

PASTĀVĪGO KOMITEJU PILNVARAS, PIENĀKUMI, SASTĀVS UN PROCEDŪRAS

1. pants

Darbojas četras pastāvīgās parlamentārās komitejas, kurām ir turpmāk minētās pilnvaras un pienākumi:

| — | Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja; |
| --- | --- |

—

Politisko lietu, cilvēktiesību un demokrātijas komiteja;

| — | Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem; |
| --- | --- |

—

Komiteja darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem;

| — | Energoapgādes drošības komiteja; |
| --- | --- |

—

Energoapgādes drošības komiteja;

| — | Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja. |
| --- | --- |

—

Sociālo lietu, izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības komiteja.

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1. | stabilu demokrātisku iestāžu izveidi, pārvaldības jautājumiem un politisko partiju lomu; |
| --- | --- |

1.

stabilu demokrātisku iestāžu izveidi, pārvaldības jautājumiem un politisko partiju lomu;

| 2. | politiskā dialoga veicināšanu, daudzpusējiem uzticības veidošanas pasākumiem un ieguldījumu konfliktu noregulēšanā mierīgā ceļā; |
| --- | --- |

2.

politiskā dialoga veicināšanu, daudzpusējiem uzticības veidošanas pasākumiem un ieguldījumu konfliktu noregulēšanā mierīgā ceļā;

| 3. | attiecībām ar citām valstu un starptautiskajām organizācijām un parlamentārajām asamblejām saistībā ar jautājumiem, kas ir komitejas kompetencē; |
| --- | --- |

3.

attiecībām ar citām valstu un starptautiskajām organizācijām un parlamentārajām asamblejām saistībā ar jautājumiem, kas ir komitejas kompetencē;

| 4. | mieru, drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

4.

mieru, drošību un stabilitāti;

| 5. | vēlēšanu standartiem, plašsaziņas līdzekļu regulējumu un korupcijas apkarošanu. |
| --- | --- |

5.

vēlēšanu standartiem, plašsaziņas līdzekļu regulējumu un korupcijas apkarošanu.

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1. | ekonomikas, finanšu un tirdzniecības attiecību pārraudzību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

1.

ekonomikas, finanšu un tirdzniecības attiecību pārraudzību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| 2. | attiecībām ar saistītajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un organizācijām, kas reģionālā līmenī veicina ekonomikas un tirdzniecības integrāciju; |
| --- | --- |

2.

attiecībām ar saistītajām starptautiskajām organizācijām (jo īpaši ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju) un organizācijām, kas reģionālā līmenī veicina ekonomikas un tirdzniecības integrāciju;

| 3. | tehniskās saskaņošanas vai standartizācijas pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti; |
| --- | --- |

3.

tehniskās saskaņošanas vai standartizācijas pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti;

| 4. | jautājumiem par partnerības finansēšanu, tostarp Eiropas Investīciju bankas instrumentu un citu šāda veida instrumentu un mehānismu īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

4.

jautājumiem par partnerības finansēšanu, tostarp Eiropas Investīciju bankas instrumentu un citu šāda veida instrumentu un mehānismu īstenošanas uzraudzību;

| 5. | sabiedrības attīstību un indivīda izaugsmi, kā arī sociālajām infrastruktūrām un pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes jautājumiem; |
| --- | --- |

5.

sabiedrības attīstību un indivīda izaugsmi, kā arī sociālajām infrastruktūrām un pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpes jautājumiem;

| 6. | migrāciju un cilvēkresursu apmaiņu; |
| --- | --- |

6.

migrāciju un cilvēkresursu apmaiņu;

| 7. | ilgtspējīgu attīstību, dabas resursiem, globālo sasilšanu un enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

7.

ilgtspējīgu attīstību, dabas resursiem, globālo sasilšanu un enerģētikas politiku;

| 8. | vides pārvaldību, ieguldījumiem reģionālā līmenī, klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

8.

vides pārvaldību, ieguldījumiem reģionālā līmenī, klimata pārmaiņām;

| 9. | transporta un telekomunikāciju tīklu savienošanas veicināšanu; |
| --- | --- |

9.

transporta un telekomunikāciju tīklu savienošanas veicināšanu;

| 10. | normatīvās vides saskaņošanu; |
| --- | --- |

10.

normatīvās vides saskaņošanu;

| 11. | pārrobežu sadarbību. |
| --- | --- |

11.

pārrobežu sadarbību.

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1. | savstarpēja atbalsta enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānisma izveides un īstenošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

1.

savstarpēja atbalsta enerģētikas jomā un energoapgādes drošības mehānisma izveides un īstenošanas pārraudzību;

| 2. | atbalstu saziņas stiprināšanai energoapgādes drošības jautājumos un labākai sagatavotībai enerģētiskās krīzes gadījumos; |
| --- | --- |

2.

atbalstu saziņas stiprināšanai energoapgādes drošības jautājumos un labākai sagatavotībai enerģētiskās krīzes gadījumos;

| 3. | energoapgādes drošības darba grupas darbības atbalstīšanu; |
| --- | --- |

3.

energoapgādes drošības darba grupas darbības atbalstīšanu;

| 4. | partnervalstu enerģētikas politikas un tiesību aktu saskaņošanas, kā arī piegādes un tranzīta ceļu dažādošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

4.

partnervalstu enerģētikas politikas un tiesību aktu saskaņošanas, kā arī piegādes un tranzīta ceļu dažādošanas pārraudzību;

| 5. | savstarpēji saistīta un daudzveidīga enerģijas tirgus izveides atbalstīšanu. |
| --- | --- |

5.

savstarpēji saistīta un daudzveidīga enerģijas tirgus izveides atbalstīšanu.

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem saistībā ar:

| 1. | sadarbības veicināšanu kultūras un izglītības jomā, kā arī attiecību sekmēšanu ar saistītajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām; |
| --- | --- |

1.

sadarbības veicināšanu kultūras un izglītības jomā, kā arī attiecību sekmēšanu ar saistītajām starptautiskajām organizācijām un aģentūrām;

| 2. | jaunatnes jautājumiem un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

2.

jaunatnes jautājumiem un dzimumu līdztiesību;

| 3. | informācijas sabiedrības izveides un plašsaziņas līdzekļu lomas pārraudzību; |
| --- | --- |

3.

informācijas sabiedrības izveides un plašsaziņas līdzekļu lomas pārraudzību;

| 4. | sadarbības atbalstīšanu izglītības, valodu apguves, jaunatnes un pētniecības jomās; |
| --- | --- |

4.

sadarbības atbalstīšanu izglītības, valodu apguves, jaunatnes un pētniecības jomās;

| 5. | attiecībām ar pilsoniskās sabiedrības forumu un NVO no ES un Austrumeiropas partnervalstīm; |
| --- | --- |

5.

attiecībām ar pilsoniskās sabiedrības forumu un NVO no ES un Austrumeiropas partnervalstīm;

| 6. | sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšanu. |
| --- | --- |

6.

sadarbības kultūras jomā un starpkultūru dialoga veicināšanu.

2. pants

1.   Katrā pastāvīgajā komitejā darbojas ne vairāk par 30 locekļiem, un tās sastāvā ir pēc iespējas vienāds skaits locekļu no abām pusēm, un tas atbilst EURONEST parlamentārās asamblejas sastāvam. Par komiteju apjomu un sastāvu pēc Prezidija ierosinājuma lemj EURONEST parlamentārā asambleja.

2.   Katram EURONEST parlamentārās asamblejas loceklim ir tiesības kļūt par vienas pastāvīgās komitejas locekli. Izņēmuma gadījumos viens loceklis var darboties divās pastāvīgajās komitejās.

3.   Locekļus ieceļ saskaņā ar katra parlamenta noteiktām procedūrām tā, lai komiteju sastāvs pēc iespējas atspoguļotu attiecīgi Eiropas Parlamentā un Austrumeiropas partneru pusē pārstāvēto dažādo politisko grupu un delegāciju sadalījumu.

3. pants

1.   Katra komiteja no tās locekļu vidus ievēl Prezidiju, ko veido divi līdzvērtīga statusa līdzpriekšsēdētāji (viens no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses) un četri līdzpriekšsēdētāja vietnieki (divi no katras EURONEST parlamentārās asamblejas puses), kuru ievēlēšanas procedūras un pilnvaru laiku nosaka katra Asamblejas puse.

2.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi nolemj, kurš no viņiem vadīs katru komitejas sanāksmi.

3.   Komitejas saskaņā ar Reglamentu, saņemot Prezidija atļauju, var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus atbilstīgi savai kompetencei un sagatavotu ziņojumus iesniegšanai EURONEST parlamentārajā asamblejā.

4.   Pastāvīgās komitejas var apspriest to darba kārtības jautājumus, nesagatavojot ziņojumu, un rakstiski darīt zināmu Prezidijam, ka šie jautājumi ir apspriesti.

5.   Komitejas par savu darbību ziņo EURONEST parlamentārajai asamblejai.

4. pants

1.   Komiteju sanāksmes sasauc līdzpriekšsēdētāji — ne biežāk kā divas reizes gadā, un viena no sanāksmēm notiek EURONEST parlamentārās asamblejas sesijas laikā.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā.

3.   Komiteju sanāksmju darba kārtībai mutatis mutandis piemēro EURONEST parlamentārās asamblejas Reglamentu. Komitejas kvorums ir sasniegts, ja piedalās vismaz viena trešdaļa tās locekļu no katras puses.

4.   Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.

---

II PIELIKUMS

TEKSTU GARUMS

Tulkošanai un pavairošanai iesniegtajiem tekstiem piemēro šādus maksimālā apjoma ierobežojumus:

| — | paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti, kā arī darba grupu sanāksmju un faktu vākšanas misiju protokoli: 6 lappuses; |
| --- | --- |

—

paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti, kā arī darba grupu sanāksmju un faktu vākšanas misiju protokoli: 6 lappuses;

| — | ziņojumos iekļautie rezolūciju priekšlikumi un rezolūciju priekšlikumi par steidzamiem jautājumiem: 4 lappuses, ieskaitot apsvērumus, taču neskaitot atsauces. |
| --- | --- |

—

ziņojumos iekļautie rezolūciju priekšlikumi un rezolūciju priekšlikumi par steidzamiem jautājumiem: 4 lappuses, ieskaitot apsvērumus, taču neskaitot atsauces.

Par lappusi uzskata tekstu, kurā ir 1 500 rakstu zīmju bez atstarpēm.

Šo pielikumu var grozīt Prezidijs.

---