# Az Európai Unió C 384/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 384 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. október 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 384

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. október 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 384/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2016/C 384/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8185 – Atlantia/EDF/ACA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2016/C 384/02 | Értesítés a (KKBP) 2016/1839 tanácsi határozattal módosított, a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP tanácsi határozatban és a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1284/2009/EU tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 2 |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 384/03 | Euroátváltási árfolyamok | 3 |
| 2016/C 384/04 | A Bizottság végrehajtási határozata (2016. október 14.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről (Bürgstadter Berg (OEM)) | 4 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2016/C 384/05 | Reorganizációs intézkedések – Határozat az Euroins România Asigurare Reasigurare SA tekintetében történő reorganizációs intézkedésről | 10 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2016/C 384/02

Értesítés a (KKBP) 2016/1839 tanácsi határozattal módosított, a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP tanácsi határozatban és a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1284/2009/EU tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

2

Európai Bizottság

2016/C 384/03

Euroátváltási árfolyamok

3

2016/C 384/04

A Bizottság végrehajtási határozata (2016. október 14.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről (Bürgstadter Berg (OEM))

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2016/C 384/05

Reorganizációs intézkedések – Határozat az Euroins România Asigurare Reasigurare SA tekintetében történő reorganizációs intézkedésről

10

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 384/06 | Pályázati felhívás – EACEA 40/2016 az Erasmus+ program keretében – 3. pályázati kategória – A szakképzés és az üzleti vállalkozások közötti partnerségek a munkaalapú tanulás és tanulószerződéses gyakorlati képzés terén | 11 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 384/07 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 15 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 384/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 18 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 384/09 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 19 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 384/06

Pályázati felhívás – EACEA 40/2016 az Erasmus+ program keretében – 3. pályázati kategória – A szakképzés és az üzleti vállalkozások közötti partnerségek a munkaalapú tanulás és tanulószerződéses gyakorlati képzés terén

11

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 384/07

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

15

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 384/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

18

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2016/C 384/09

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

19

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2016/C 384/10 | Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapja C 291., 2006. november 30-i számához | 22 |

Helyesbítések

2016/C 384/10

Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapja C 291., 2006. november 30-i számához

Európai Unió Hivatalos Lapja

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8185 – Atlantia/EDF/ACA)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 384/01)

2016. október 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M8185 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M8185 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/2

---

Értesítés a (KKBP) 2016/1839 tanácsi határozattal módosított, a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP tanácsi határozatban és a Guineai Köztársasággal szemben hozott különleges korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1284/2009/EU tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2016/C 384/02)

Az alábbiakról tájékoztatjuk a (KKBP) 2016/1839 tanácsi határozattal (1) módosított 2010/638/KKBP tanácsi határozat (2) mellékletében és az 1284/2009/EU tanácsi rendelet (3) II. mellékletében szereplő személyeket.

Az Európai Unió Tanácsa megállapította, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyek továbbra is teljesítik a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozatban és az 1284/2009/EU rendeletben foglalt kritériumot, ezért ők továbbra is a 2016/1839 határozattal megújított intézkedések hatálya alá tartoznak.

A Tanács felhívja az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, amely szerint kérvényezhetik az érintett tagállam(ok)nak az 1284/2009/EU rendelet III. mellékletében szereplő honlapokon megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy meghatározott kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 8. cikkével).

Az érintett személyek – a szükséges dokumentumokkal alátámasztva – 2017. június 30-ig az alábbi címen kérvényezhetik a Tanácsnál a fent említett jegyzékeken való nyilvántartásukról hozott döntés felülvizsgálatát:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban – jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 280., 2016.10.18., 32. o.

(2)  HL L 280., 2010.10.26., 10. o.

(3)  HL L 346., 2009.12.23., 26. o.

---

Európai Bizottság

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/3

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. október 17.

(2016/C 384/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0994 |
| JPY | Japán yen | 114,46 |
| DKK | Dán korona | 7,4400 |
| GBP | Angol font | 0,90485 |
| SEK | Svéd korona | 9,7028 |
| CHF | Svájci frank | 1,0872 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0315 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,024 |
| HUF | Magyar forint | 306,93 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3281 |
| RON | Román lej | 4,5065 |
| TRY | Török líra | 3,4017 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4436 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4433 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5304 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5433 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5270 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 253,18 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,6533 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,4075 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5065 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 355,97 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6367 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,357 |
| RUB | Orosz rubel | 69,0709 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,776 |
| BRL | Brazil real | 3,5147 |
| MXN | Mexikói peso | 20,8199 |
| INR | Indiai rúpia | 73,4565 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0994

JPY

Japán yen

114,46

DKK

Dán korona

7,4400

GBP

Angol font

0,90485

SEK

Svéd korona

9,7028

CHF

Svájci frank

1,0872

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0315

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,024

HUF

Magyar forint

306,93

PLN

Lengyel zloty

4,3281

RON

Román lej

4,5065

TRY

Török líra

3,4017

AUD

Ausztrál dollár

1,4436

CAD

Kanadai dollár

1,4433

HKD

Hongkongi dollár

8,5304

NZD

Új-zélandi dollár

1,5433

SGD

Szingapúri dollár

1,5270

KRW

Dél-Koreai won

1 253,18

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,6533

CNY

Kínai renminbi

7,4075

HRK

Horvát kuna

7,5065

IDR

Indonéz rúpia

14 355,97

MYR

Maláj ringgit

4,6367

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,357

RUB

Orosz rubel

69,0709

THB

Thaiföldi baht

38,776

BRL

Brazil real

3,5147

MXN

Mexikói peso

20,8199

INR

Indiai rúpia

73,4565

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/4

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. október 14.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

(Bürgstadter Berg (OEM))

(2016/C 384/04)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 97. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Németország az 1308/2013/EU rendeletnek a borágazathoz kapcsolódó eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmáról szóló rendelkezéseivel összhangban kérelmezte a „Bürgstadter Berg” elnevezés oltalom alá helyezését. A Bizottság az említett rendelet 97. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta Németország kérelmét. |
| --- | --- |

(1)

Németország az 1308/2013/EU rendeletnek a borágazathoz kapcsolódó eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmáról szóló rendelkezéseivel összhangban kérelmezte a „Bürgstadter Berg” elnevezés oltalom alá helyezését. A Bizottság az említett rendelet 97. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta Németország kérelmét.

| (2) | Az 1308/2013/EU rendelet 93–96. cikkében, 97. cikkének (1) bekezdésében, valamint 100–102. cikkében foglalt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

Az 1308/2013/EU rendelet 93–96. cikkében, 97. cikkének (1) bekezdésében, valamint 100–102. cikkében foglalt feltételek teljesülnek.

| (3) | Annak érdekében, hogy az 1308/2013/EU rendelet 98. cikkének megfelelően lehetséges legyen kifogást tartalmazó nyilatkozatot benyújtani, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni az említett rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti egységes dokumentumot és a kapcsolódó termékleírásnak a „Bürgstadter Berg” elnevezés oltalom alá helyezése iránti kérelem vizsgálatára irányuló előzetes nemzeti eljárás keretében történő közzétételére való hivatkozást, |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy az 1308/2013/EU rendelet 98. cikkének megfelelően lehetséges legyen kifogást tartalmazó nyilatkozatot benyújtani, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni az említett rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti egységes dokumentumot és a kapcsolódó termékleírásnak a „Bürgstadter Berg” elnevezés oltalom alá helyezése iránti kérelem vizsgálatára irányuló előzetes nemzeti eljárás keretében történő közzétételére való hivatkozást,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A „Bürgstadter Berg” (OEM) elnevezéshez tartozó, az 1308/2013/EU rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumot és a kapcsolódó termékleírás közzétételére való hivatkozást e határozat melléklete tartalmazza.

Az 1308/2013/EU rendelet 98. cikkének megfelelően e határozat közzététele jogot keletkeztet arra, hogy az e cikk első bekezdésében meghatározott elnevezés oltalma ellen a határozat közzétételének időpontjától számított két hónapon belül kifogást emeljenek.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 14-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

---

MELLÉKLET

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Bejegyzendő elnevezés(ek)

Bürgstadter Berg

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 5. | Minőségi pezsgő |
| --- | --- |

5.

Minőségi pezsgő

4.   A bor(ok) leírása

Bürgstadter Berg (bor), fehér, rozé

Érzékszervi jellemzők

Bürgstadter Bergben fehérbort, vörösbort, blanc de noirs-t és rozébort (rozé, Weissherbst) állítanak elő.

A „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékek jellemző tulajdonságai:

| — | nagyfokú mélység és testesség elegáns kombinációja; |
| --- | --- |

—

nagyfokú mélység és testesség elegáns kombinációja;

| — | elegáns és finom savszerkezet a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően; |
| --- | --- |

—

elegáns és finom savszerkezet a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően;

| — | enyhén színes homokkő üledéktalaj hatásaként kialakuló mineralitás; A geológiai adottságoknak köszönhetően a bor soha nem testes és nehéz, éppen ezért jellemzi mineralitás; |
| --- | --- |

—

enyhén színes homokkő üledéktalaj hatásaként kialakuló mineralitás; A geológiai adottságoknak köszönhetően a bor soha nem testes és nehéz, éppen ezért jellemzi mineralitás;

| — | a túlnyomórészt száraz borok esetében a borfajtára jellemző enyhén gyümölcsös jelleg. |
| --- | --- |

—

a túlnyomórészt száraz borok esetében a borfajtára jellemző enyhén gyümölcsös jelleg.

A hagyományos, de csak nagyon ritkán termelt édes borok (Auslese, Beerenauslese, Trockenbeerenauslese és Eiswein) esetében a Franken OEM értékei érvényesek.

Általános analitikai jellemzők

| Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 15 |
| --- | --- |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 7 |
| Minimális teljes savtartalom: | 3,5 g/l borkősavtartalomban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 18 |
| Maximális teljes kén-dioxid-tartalom (mg/l): | 200 |

Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

15

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

7

Minimális teljes savtartalom:

3,5 g/l borkősavtartalomban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

18

Maximális teljes kén-dioxid-tartalom (mg/l):

200

Bürgstadter Berg (bor), vörös

Érzékszervi jellemzők

Bürgstadter Bergben fehérbort, vörösbort, blanc de noirs-t és rozébort (rozé, Weissherbst) állítanak elő.

A „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékek jellemző tulajdonságai:

| — | nagyfokú mélység és testesség elegáns kombinációja; |
| --- | --- |

—

nagyfokú mélység és testesség elegáns kombinációja;

| — | elegáns és finom savszerkezet a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően; |
| --- | --- |

—

elegáns és finom savszerkezet a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően;

| — | enyhén színes homokkő üledéktalaj hatásaként kialakuló mineralitás; A geológiai adottságoknak köszönhetően a bor soha nem testes és nehéz, éppen ezért jellemzi mineralitás; |
| --- | --- |

—

enyhén színes homokkő üledéktalaj hatásaként kialakuló mineralitás; A geológiai adottságoknak köszönhetően a bor soha nem testes és nehéz, éppen ezért jellemzi mineralitás;

| — | a túlnyomórészt száraz borok esetében a borfajtára jellemző enyhén gyümölcsös jelleg. |
| --- | --- |

—

a túlnyomórészt száraz borok esetében a borfajtára jellemző enyhén gyümölcsös jelleg.

Általános analitikai jellemzők

| Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 15 |
| --- | --- |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 7 |
| Minimális teljes savtartalom: | 3,5 g/l borkősavtartalomban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 20 |
| Maximális teljes kén-dioxid-tartalom (mg/l): | 150 |

Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

15

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

7

Minimális teljes savtartalom:

3,5 g/l borkősavtartalomban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

20

Maximális teljes kén-dioxid-tartalom (mg/l):

150

Bürgstadter Berg (minőségi pezsgő)

Szén-dioxid-tartalom:

A szén-dioxid-tartalom tekintetében a meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgőben zárt tárolóedényben, 20 °C-os hőmérsékleten az oldott szén-dioxid jelenléte miatt legalább 3,5 bar túlnyomásnak kell uralkodnia.

Érzékszervi jellemzők

Bürgstadter Bergben fehérbort, vörösbort, blanc de noirs-t és rozébort (rozé, Weissherbst) állítanak elő. A „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok felhasználhatók minőségi pezsgő előállításához.

A „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékek jellemző tulajdonságai:

| — | nagyfokú mélység és testesség elegáns kombinációja; |
| --- | --- |

—

nagyfokú mélység és testesség elegáns kombinációja;

| — | elegáns és finom savszerkezet a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően; |
| --- | --- |

—

elegáns és finom savszerkezet a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően;

| — | enyhén színes homokkő üledéktalaj hatásaként kialakuló mineralitás; |
| --- | --- |

—

enyhén színes homokkő üledéktalaj hatásaként kialakuló mineralitás;

| — | a túlnyomórészt száraz pezsgők esetében a borfajtára jellemző enyhén gyümölcsös jelleg. |
| --- | --- |

—

a túlnyomórészt száraz pezsgők esetében a borfajtára jellemző enyhén gyümölcsös jelleg.

Általános analitikai jellemzők

| Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 14 |
| --- | --- |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 9 |
| Minimális teljes savtartalom: | 3,5 g/l borkősavtartalomban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 18 |
| Maximális teljes kén-dioxid-tartalom (mg/l): | 185 |

Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

14

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

9

Minimális teljes savtartalom:

3,5 g/l borkősavtartalomban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

18

Maximális teljes kén-dioxid-tartalom (mg/l):

185

5.   Borkészítési eljárások

a.   Alapvető borászati eljárások

Bürgstadter Berg (bor), minőségi borok

Konkrét borászati eljárás

Minimális természetes alkoholtartalom/minimális musttartalom (alkohol-térfogatszázalékban/Oechsle-fokban kifejezve)

Minőségi borok

| | Alkohol
  térfogatszázalék | °Oechsle |
| --- | --- | --- |
| Az összes borfajta esetében | 8,0 | 63 |
| A Bocksbeutel bor esetében | 9,4 | 72 |

Alkohol

térfogatszázalék

°Oechsle

Az összes borfajta esetében

8,0

63

A Bocksbeutel bor esetében

9,4

72

Dúsítás: a minőségi borok legfeljebb 14 térfogatszázalék teljes alkoholtartalomig dúsíthatók. A dúsítás általában nem történhet szőlőmustsűrítménnyel vagy hűtéssel történő sűrítéssel.

Egyéb tekintetben a „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor előállítására az 1308/2013/EU rendeletben és a 606/2009/EK rendeletben, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott engedélyezett borászati eljárások vonatkoznak.

Bürgstadter Berg (bor), Prädikatswein

Konkrét borászati eljárás

Minimális természetes alkoholtartalom/minimális musttartalom (alkohol-térfogatszázalékban/Oechsle-fokban kifejezve)

Prädikatswein

| | Alkohol-
  térfogatszázalék | Oechsle-fok |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kabinett |

Alkohol-

térfogatszázalék

Oechsle-fok

1.

Kabinett

Riesling, Silvaner,

10,3

78

Egyéb fehérborfajták, Weissherbst és rozé

10,6

80

Vörösbor

11,4

85

| 2. | Spätlese |
| --- | --- |

2.

Spätlese

Riesling, Silvaner,

11,7

87

Az összes egyéb fehérbor-, vörösbor- és rozéborfajták

12,2

90

| 3. | Auslese |
| --- | --- |

3.

Auslese

Az összes borfajta

13,8

100

| 4. | Beerenauslese |
| --- | --- |

4.

Beerenauslese

Az összes borfajta

17,7

125

| 5. | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

5.

Trockenbeerenauslese

Az összes borfajta

21,5

150

| 6. | Eiswein |
| --- | --- |

6.

Eiswein

Az összes borfajta

17,7

125

A Prädikatswein nem dúsítható.

Egyéb tekintetben a „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor előállítására az 1308/2013/EU rendeletben és a 606/2009/EK rendeletben, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott engedélyezett borászati eljárások vonatkoznak.

Bürgstadter Berg (minőségi pezsgő) Sekt b.A. (meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgő)

Konkrét borászati eljárás

Minimális természetes alkoholtartalom/minimális musttartalom (alkohol-térfogatszázalékban/Oechsle-fokban kifejezve)

| | Alkohol-
  térfogatszázalék | Oechsle-fok |
| --- | --- | --- |
| Sekt b.A. | | |
| Az összes borfajta | 8,0 | 63 |

Alkohol-

térfogatszázalék

Oechsle-fok

Sekt b.A.

Az összes borfajta

8,0

63

b.   Maximális hozamok

Bürgstadter Berg (bor, Sekt b.A.)

80 hektoliter/hektár

6.   Körülhatárolt terület

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés azokat a szőlővel beültetett vagy átmenetileg szőlővel nem beültetett, továbbá a meghatározott Bürgstadt területén belüli egyéb, szőlővel nem beültetett területeket foglalja magában, amelyek a Bürgstadter Berg hegyoldal aljától az erdő széléig húzódik a Main folyó bal partján.

A terület – az utakkal együtt – 113,808 hektár nagyságú.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | Blauer Zweigelt |
| --- | --- |

Blauer Zweigelt

| | Blauer Frühburgunder |
| --- | --- |

Blauer Frühburgunder

| | Weißer Burgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder

| | Grüner Silvaner |
| --- | --- |

Grüner Silvaner

| | Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Blauer Spätburgunder

| | Müller Thurgau |
| --- | --- |

Müller Thurgau

| | Weißer Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Bürgstadter Berg (bor, Sekt b.A.)

A bor és a Sekt b.A. sajátosságai a Bürgstadter Berg területéhez kötődnek.

A Bürgstadter Berg a frank borvidék délnyugati részén fekvő szőlőtermő övezet. E borok a túlnyomórészt déli fekvésű, állandóan napfényt kapó hegyoldalnak, valamint a köves, színes homokkő üledéktalajnak köszönhetik könnyedségüket és elegánsságukat, valamint nagyfokú sajátosságukat, és az alacsony pH-értékkel együtt a Franken OEM különlegességét adják (ebben az általábant kötött talajú térségben). A hegyoldal völgyben való elhelyezkedése, valamint a Spessart és az Odenwald középhegység közötti fekvés olyan mikroklíma kialakulását eredményezi, ahol a Franken OEM-re jellemzőnél kissé magasabb az éves középhőmérséklet és a csapadékmennyiség (650 mm). E tényezők együttese olyan bort eredményez, amely elegancia és szerkezet szempontjából egyedülálló a Franken OEM borok között. Ezek az abiotikus tényezők alakítják ki a Bürgstadter Berg borok ízvilágát és megkülönböztetik a Franken OEM boroktól. A Bürgstadter Berg borvidékről származó borok soha nem testesek és nehezek. A legtöbb Bürgstadter Berg OEM bort a frankföldi talajra szokásosan jellemzőnél alacsonyabb talajkohéziónak és pH-értéknek köszönhetően a savszerkezetnek a Franken fő termőterületről származó borokra jellemzőnél határozottabb finomsága jellemzi. A finoman gyümölcsös aroma – a Riesling esetében enyhe őszibarack, a Spätburgunder esetében enyhe mandulaíz – egyaránt köszönhető a sajátos geológiai és éghajlati adottságoknak. A talaj és a talajvíz kémiai összetételének köszönhetően a szőlő a gyökérzetén keresztül tápanyaghoz/ásványianyaghoz jut. A Bürgstadter Bergből származó must savtartalma magas, ezért pH-értéke alacsony. Ennek oka a talaj alacsony mészkőtartalma. Mivel a bor „savas jellegét” a pH-érték mutatja, a Bürgstadter Bergből származó borok a mészkőves talajokról származó hasonló borokhoz képest savasabb, reduktívabb, lineárisabb és karcsúbb. A Bürgstadter Berg borok savassága és pH-értéke kihat a mikrobiális stabilitásra és arra, hogy milyen mértékben alakulnak ki az aromaképző észterek és a vörösboroknál a színképző antocianinok. A finoman gyümölcsös aroma – a Riesling esetében enyhe őszibarack, a Spätburgunder esetében enyhe mandulaíz – ezért egyaránt köszönhető a fent említett sajátos geológiai és éghajlati adottságoknak.

A pezsgők esetében szintén meghatározók annak a kis területnek a sajátosságai, ahonnan származnak.

9.   További alapvető feltételek

Bürgstadter Berg (bor, Sekt b.A.)

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés és a hagyományos kifejezés címkén való használatának feltétele, hogy a bor előzőleg megfeleljen a hivatalos ellenőrzésen. A bor csak azt követően kaphat hivatalos többszámjegyű ellenőrzési számot, hogy a hivatalos ellenőrzés megerősítette, hogy a bor megfelel a meghatározott követelményeknek. A „Bürgstadter Berg” oltalom alatt álló elnevezést viselő minőségi borok és Sekt b.A. előállításának Frankföldön kell történnie. A „Bürgstadter Berg” borok esetében a hagyományos palackforma a Burgunderflasche (burgundi palack), a Schlegelflasche (hosszúnyakú palack) és a Bocksbeutel (lapos, kerek palack).

A termékleíráshoz vezető link

http://www.ble.de/DE/04_Programme/09_EU-Qualitaetskennzeichen/02_EUBezeichnungenWein/Antraege.html

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/10

---

Reorganizációs intézkedések

Határozat az Euroins România Asigurare Reasigurare SA tekintetében történő reorganizációs intézkedésről

(2016/C 384/05)

Közzététel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II. irányelv) 271. cikke alapján

| Biztosító | Euroins România Asigurare Reasigurare SA, székhelyének címe: şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, building 023, 4th floor, Voluntari, Ilfov County, J23/2823/2011, 5328123/1994.3.15., RA-010/2003.10.4. |
| --- | --- |
| A határozat kelte, hatálybalépése és jellege | Az Euroins România Asigurare Reasigurare SA pénzügyi helyreállítási terv alapján történő szanálási eljárásának megindításáról szóló 2015. október 15-i 2691. számú határozat (közzétéve: Románia Hivatalos Közlönyének 2015. október 16-i 775. számában) |
| Illetékes hatóságok | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (pénzügyi felügyeleti hatóság), központi irodájának címe: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania |
| Felügyeleti hatóság | Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) [pénzügyi felügyeleti hatóság], központi irodájának címe: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania |
| Kinevezett vagyonfelügyelő | — |
| Alkalmazandó jog | Románia
  a 93/2012. sz. sürgősségi kormányrendelet a pénzügyi felügyeleti hatóság létrehozásáról, szervezeti felépítéséről és működéséről, a módosított 113/2013. sz. törvény által módosított formában jóváhagyva;
  az 503/2004. sz. törvény a biztosítási ágazatra vonatkozó pénzügyi helyreállítási, csőd-, végelszámolási és felszámolási eljárásról, új kiadás;
  a 32/2000. sz. módosított törvény a biztosításról és a biztosítási felügyeletről. |

Biztosító

Euroins România Asigurare Reasigurare SA, székhelyének címe: şos. Bucureşti Nord nr. 10, Global City Business Park, building 023, 4th floor, Voluntari, Ilfov County, J23/2823/2011, 5328123/1994.3.15., RA-010/2003.10.4.

A határozat kelte, hatálybalépése és jellege

Az Euroins România Asigurare Reasigurare SA pénzügyi helyreállítási terv alapján történő szanálási eljárásának megindításáról szóló 2015. október 15-i 2691. számú határozat (közzétéve: Románia Hivatalos Közlönyének 2015. október 16-i 775. számában)

Illetékes hatóságok

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) (pénzügyi felügyeleti hatóság), központi irodájának címe: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania

Felügyeleti hatóság

Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF) [pénzügyi felügyeleti hatóság], központi irodájának címe: Splaiul Independenței nr. 15, Sector 5, Bucharest, Romania

Kinevezett vagyonfelügyelő

—

Alkalmazandó jog

Románia

a 93/2012. sz. sürgősségi kormányrendelet a pénzügyi felügyeleti hatóság létrehozásáról, szervezeti felépítéséről és működéséről, a módosított 113/2013. sz. törvény által módosított formában jóváhagyva;

az 503/2004. sz. törvény a biztosítási ágazatra vonatkozó pénzügyi helyreállítási, csőd-, végelszámolási és felszámolási eljárásról, új kiadás;

a 32/2000. sz. módosított törvény a biztosításról és a biztosítási felügyeletről.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/11

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA 40/2016

az Erasmus+ program keretében

„3. pályázati kategória – A szakképzés és az üzleti vállalkozások közötti partnerségek a munkaalapú tanulás és tanulószerződéses gyakorlati képzés terén”

(2016/C 384/06)

1.   Célkitűzések és leírás

A magas ifjúsági munkanélküliség és a strukturális munkaerőhiány tükrében e pályázati felhívás átfogó célja az oktatás és az üzleti világ közötti szakadék áthidalása, az oktatás és képzés munkaerő-piaci igényeknek való jobb megfeleltetése és a kiválóság növelése.

Ebben az összefüggésben e felhívás konkrét célja, hogy szorgalmazza a szakképzés és az üzleti vállalkozások közötti partnerségekre vonatkozó olyan pályázatok benyújtását, amelyek célja a munkaalapú tanulás fejlesztése, és ezáltal a rigai cél, azaz a munkaalapú tanulás népszerűsítésének elősegítése, annak minden formájában, különös figyelemmel a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre.

E partnerségeknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az üzleti és szociális partnerek részt vegyenek a szakképzés kialakításában és lebonyolításában, és a munkaalapú tanulás fontos szerepet kapjon a szakképzésben.

E felhívás ugyanakkor a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzések minőségének javítására is törekszik vállalatok, szakképzési szolgáltatók, egyéb érdekelt felek és közvetítő szervezetek bevonásával kialakított partnerségek előmozdítása által, aminek célja relevánsabb, szisztematikusabb és fenntarthatóbb megközelítések kialakítása tudástranszfer és jól megalapozott modellekből és gyakorlatokból levont tanulságok alapján.

A középpontban a regionális és helyi dimenzió áll, hogy helyi szinten kézzelfogható és fenntartható eredmények szülessenek.

2.   Támogatható pályázók

1. csoport:

A pályázónak (projektkoordinátornak) az alábbi szervezetek egyikének kell lennie:

| — | szakképzést nyújtó szervezet (felső középfokú vagy posztszekunder szinten), |
| --- | --- |

—

szakképzést nyújtó szervezet (felső középfokú vagy posztszekunder szinten),

| — | kis-, közép- vagy nagyvállalkozás (állami vagy magán), |
| --- | --- |

—

kis-, közép- vagy nagyvállalkozás (állami vagy magán),

| — | kereskedelmi, kézműves és iparkamarák vagy hasonló ágazati/szakmai szervezet, |
| --- | --- |

—

kereskedelmi, kézműves és iparkamarák vagy hasonló ágazati/szakmai szervezet,

| — | helyi vagy regionális hatóság. |
| --- | --- |

—

helyi vagy regionális hatóság.

A partnerségnek két különböző Erasmus+-programországból származó legalább három teljes jogú partnerből kell állnia.

E három szervezet között szerepelnie kell:

| — | 1 szakképzést nyújtó szervezetnek, |
| --- | --- |

—

1 szakképzést nyújtó szervezetnek,

| — | 1 helyi vagy regionális hatóságnak, |
| --- | --- |

—

1 helyi vagy regionális hatóságnak,

| — | 1 kis-, közép- vagy nagyvállalkozásnak (állami vagy magán) vagy 1 szakmai kamarának vagy 1 ágazati/szakmai szervezetnek. |
| --- | --- |

—

1 kis-, közép- vagy nagyvállalkozásnak (állami vagy magán) vagy 1 szakmai kamarának vagy 1 ágazati/szakmai szervezetnek.

Mindezek mellett a partnerségben társult partnerként legalább 1 munkáltatói és 1 munkavállalói szervezetnek (szociális partnernek) is részt kell vennie.

2. csoport:

A pályázónak (projektkoordinátornak) olyan európai ernyőszervezetnek kell lennie, amely legalább 12 Erasmus+-programországban rendelkezik tagokkal vagy társult szervezetekkel, és ezek közül legalább 6 partnerként részt vesz a projektben.

A támogatható részt vevő szervezetek (1. csoport és 2. csoport) közé tartoznak a következők:

| — | állami helyi és regionális hatóságok, |
| --- | --- |

—

állami helyi és regionális hatóságok,

| — | szociális partnerek (munkáltatói és munkavállalói szervezetek), |
| --- | --- |

—

szociális partnerek (munkáltatói és munkavállalói szervezetek),

| — | kis-, közép- vagy nagyvállalkozások (állami vagy magán), |
| --- | --- |

—

kis-, közép- vagy nagyvállalkozások (állami vagy magán),

| — | kereskedelmi, kézműves és iparkamarák vagy hasonló ágazati/szakmai szervezetek, |
| --- | --- |

—

kereskedelmi, kézműves és iparkamarák vagy hasonló ágazati/szakmai szervezetek,

| — | állami foglalkoztatási szolgálatok, |
| --- | --- |

—

állami foglalkoztatási szolgálatok,

| — | szakképző iskolák és szakképzést nyújtó szervezetek, ügynökségek, központok (ideértve a posztszekunder szakképzést is), |
| --- | --- |

—

szakképző iskolák és szakképzést nyújtó szervezetek, ügynökségek, központok (ideértve a posztszekunder szakképzést is),

| — | ifjúsági szervezetek, |
| --- | --- |

—

ifjúsági szervezetek,

| — | szülői szervezetek, |
| --- | --- |

—

szülői szervezetek,

| — | más érintett szervezetek. |
| --- | --- |

—

más érintett szervezetek.

A támogatható országok a következők:

Az 1. csoport és a 2. csoport esetében:

Az Erasmus+ programországok:

| — | az Európai Unió 28 tagállama, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió 28 tagállama,

| — | az EFTA-/EGT-tagországok: Izland, Liechtenstein és Norvégia, |
| --- | --- |

—

az EFTA-/EGT-tagországok: Izland, Liechtenstein és Norvégia,

| — | uniós tagjelölt országok: Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Törökország. |
| --- | --- |

—

uniós tagjelölt országok: Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Törökország.

EFTA-/EGT-országokból, tagjelölt vagy társult országokból érkező pályázatok is kiválaszthatók, amennyiben az elbírálás napjáig megtörténik az érintett országnak a programban való részvételére vonatkozó szabályokról szóló megállapodások aláírása.

3.   Támogatható tevékenységek

A pályázati felhívás a partnerségek két típusát különbözteti meg. Éppen ezért a pályázatokat a következő két csoport egyikében kell benyújtani:

1.   Helyi és regionális partnerségek (1. csoport)

A felhívás olyan partnerségeket támogat, amelyekben részt vesz: i. egy szakképzést nyújtó szervezet; ii. egy kis-, közép- vagy nagyvállalkozás (állami vagy magán) vagy szakmai kamara vagy más ágazati/szakmai szervezet; és iii. egy helyi vagy regionális hatóság.

E projektek célja, hogy helyi vagy regionális szinten megerősítsék a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzések mentén a szakképzés és a vállalkozások között kialakult partnerségeket.

A partnerségnek társult partnerként egy munkáltatói és egy munkavállalói szervezetet (szociális partnert) is magában kell foglalnia.

2.   Egy európai ernyőszervezet és annak nemzeti tagjai vagy társult szervezetei közötti partnerségek (2. csoport)

A felhívás ezenkívül korlátozott számban európai ernyőszervezetek által végrehajtott projekteket is támogat. E projekteknek olyan célzott és stratégiai tevékenységek támogatására kell irányulniuk, amelyeket a szóban forgó, európai szintű ernyőszervezet és annak nemzeti tagjai vagy társult szervezetei végeznek azért, hogy helyi vagy regionális összefüggésben megerősödjenek a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzések mentén a szakképzés és az üzleti vállalkozások között kialakult partnerségek.

A kedvezményezetteknek a következő tevékenységeket kell végezniük:

A készségigények elemzése alapján és lehetőség szerint az ágazati dimenzió figyelembevételével a kedvezményezetteknek mindkét csoportban új együttműködési struktúrákat kell kialakítaniuk és megvalósítaniuk a szakképzés és az üzleti vállalkozások közötti fenntartható partnerségekre vonatkozóan.

A tevékenységeknek határokon átnyúló vagy régiók közötti együttműködési stratégiákhoz, helyi vagy regionális gazdasági fejlesztési stratégiákhoz vagy makroregionális stratégiákhoz kell kapcsolódniuk.

Ezeknek kapacitásépítést, tudástranszfert és tapasztalatcserét is magukban kell foglalniuk, vagy a jelenlegi szerepvállalást szisztematikusabbá, célzottabbá és fenntarthatóbbá kell tenniük a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a munkaalapú tanulás minőségi és mennyiségi fejlesztése érdekében;

Emellett a kedvezményezetteknek mindkét csoportban az alábbi tevékenységek közül kettőt vállalniuk kell:

| — | a munkaalapú tanulással és a tanulószerződéses gyakorlati képzéssel kapcsolatos tantervek, kurzusok és tanmodulok, képzési anyagok megtervezése és megvalósítása a készségigények alapján és az európai átláthatósági eszközökkel (pl. EKKR, EQAVET, ECVET) összhangban, valamint adott esetben digitális és innovatív technológiák felhasználásával, |
| --- | --- |

—

a munkaalapú tanulással és a tanulószerződéses gyakorlati képzéssel kapcsolatos tantervek, kurzusok és tanmodulok, képzési anyagok megtervezése és megvalósítása a készségigények alapján és az európai átláthatósági eszközökkel (pl. EKKR, EQAVET, ECVET) összhangban, valamint adott esetben digitális és innovatív technológiák felhasználásával,

| — | szakképző tanárok és vállalaton belüli trénerek közötti hatékony együttműködési struktúrák kialakítása a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzések megvalósítása érdekében, |
| --- | --- |

—

szakképző tanárok és vállalaton belüli trénerek közötti hatékony együttműködési struktúrák kialakítása a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzések megvalósítása érdekében,

| — | a magasabb szintű, felsőfokú szakképzés (1) terén a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés megalapozása és megerősítése a középfokú és felsőfokú szakképzést nyújtó szervezetek és az üzleti vállalkozások közötti együttműködés elősegítése révén, ideértve az egyetemekkel, köztük alkalmazott tudományokat oktató egyetemekkel kialakítható kutatási kapcsolatok elősegítését azzal a céllal, hogy választ adhassanak a szakképzett munkaerő hiányának problémájára és előmozdítsák a kiválóság menetrendjét (2). |
| --- | --- |

—

a magasabb szintű, felsőfokú szakképzés (1) terén a munkaalapú tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés megalapozása és megerősítése a középfokú és felsőfokú szakképzést nyújtó szervezetek és az üzleti vállalkozások közötti együttműködés elősegítése révén, ideértve az egyetemekkel, köztük alkalmazott tudományokat oktató egyetemekkel kialakítható kutatási kapcsolatok elősegítését azzal a céllal, hogy választ adhassanak a szakképzett munkaerő hiányának problémájára és előmozdítsák a kiválóság menetrendjét (2).

4.   Odaítélési feltételek

A támogatható pályázatok értékelése a következő szempontok alapján történik:

| 1. | A projekt relevanciája (maximum 30 pont – minimális küszöbérték 16 pont) |
| --- | --- |

1.

A projekt relevanciája (maximum 30 pont – minimális küszöbérték 16 pont)

| 2. | A projekt kialakításának és végrehajtásának minősége (maximum 25 pont – minimális küszöbérték 13 pont) |
| --- | --- |

2.

A projekt kialakításának és végrehajtásának minősége (maximum 25 pont – minimális küszöbérték 13 pont)

| 3. | A projektkonzorcium és az együttműködési megállapodások minősége (maximum 25 pont – minimális küszöbérték 13 pont) |
| --- | --- |

3.

A projektkonzorcium és az együttműködési megállapodások minősége (maximum 25 pont – minimális küszöbérték 13 pont)

| 4. | Hatás és terjesztés (maximum 20 pont – minimális küszöbérték 11 pont) |
| --- | --- |

4.

Hatás és terjesztés (maximum 20 pont – minimális küszöbérték 11 pont)

Ahhoz, hogy a pályázatok az értékelő bizottság elé kerüljenek, el kell érniük a minimum 60 pontos küszöbértéket (a maximális 100 pontból).

5.   Költségvetés

A projektek társfinanszírozására előirányzott teljes költségvetés becsült összege legfeljebb 6 millió EUR (4,5 millió EUR az 1. csoportra és 1,5 millió EUR a 2. csoportra).

A támogatás összege minden esetben 250 000 és 350 000 EUR között lesz. Az Ügynökség várhatóan körülbelül 20 pályázatot fog finanszírozni (legfeljebb 15 projektet az 1. csoport keretében és legfeljebb 5 projektet a 2. csoport keretében).

Az Ügynökség fenntartja a jogot arra, hogy ne ossza ki a rendelkezésre álló teljes támogatási keretet.

6.   A pályázatok benyújtásának határideje

A pályázatokat legkésőbb 2017. január 17-én déli 12:00 óráig (brüsszeli idő szerint) kell benyújtani.

A pályázatoknak eleget kell tenniük a következő követelményeknek:

| — | a pályázatokat kizárólag az interneten, a megfelelő, hivatalos pályázati űrlapon lehet benyújtani, |
| --- | --- |

—

a pályázatokat kizárólag az interneten, a megfelelő, hivatalos pályázati űrlapon lehet benyújtani,

| — | a pályázatokat az EU valamelyik hivatalos nyelvén kell kitölteni. |
| --- | --- |

—

a pályázatokat az EU valamelyik hivatalos nyelvén kell kitölteni.

A fenti követelmények teljesítésének elmulasztása a pályázat elutasítását eredményezi.

7.   Részletes információk

A pályázati útmutató az elektronikus pályázati űrlappal együtt a következő internetes oldalon található:

http://eacea.ec.europa.eu/erasmus-plus/actions/vet-business-partnerships-apprenticeshipswork-based-learning_en

A pályázatoknak meg kell felelniük az útmutatóban leírt valamennyi feltételnek.

---

(1)  A szakképzés hatóköre túlmutat a felső középfokú szinten, és magában foglalja a nem felsőfokú posztszekunder szintet, valamint a felsőoktatást is, feltéve, hogy a tanterv erőteljes munkaalapú tanulási elemet is tartalmaz.

(2)  A szakképzési kiválósággal kapcsolatban lásd az Európai Bizottságnak az oktatás újragondolásáról szóló közleményét („Rethinking Education”, 2012): http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389778594543&uri=CELEX:52012DC0669

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/15

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

(2016/C 384/07)

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A felülvizsgálati kérelmet a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál meghatározott típusainak importőre, az American & Efird (A&E Europe) (a továbbiakban: kérelmező) részéről a Taylor Wessing nyújtotta be.

A felülvizsgálat kizárólag a termékkör vizsgálatára terjed ki, és azt hivatott tisztázni, hogy bizonyos terméktípusok, vagyis a sodoratlan varrócérnaszálak az érintett országból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatálya alá esnek-e.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (a varrócérna kivételével), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés az 1105/2010/EU tanácsi rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám.

2015. november 28-án a Bizottság közzétette a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról szóló értesítést (3). A hatályvesztési felülvizsgálat befejezéséig az intézkedések továbbra is hatályban maradnak.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelmező a sodoratlan varrócérnaszálak kizárását kérelmezi a meglévő dömpingellenes intézkedések hatálya alól, továbbá kéri a kizárási kritériumok alábbiak szerinti módosítását: „a Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (a [felvetőborda-tartóval együtt] 2 000 grammnál nem nehezebb felvetőborda-tartókra felhelyezett, színezésre és kikészítésre kész, »Z« sodrattal készített cérna kivételével), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is”.

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelem a kérelmező által szolgáltatott olyan meggyőző bizonyítékon alapul, amely szerint az intézkedés hatálya alól kivonandó termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői szignifikánsan különböznek a felülvizsgálat tárgyát képező termék jellemzőitől.

5.   Eljárás

Mivel a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít, mely a termékkör vizsgálatára korlátozódik.

A felülvizsgálat eredményeképpen visszamenőleges hatályú rendelet is hozható, amely a meglévő intézkedések meghozatalának időpontjától, vagy egy későbbi időponttól, például az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől is hatályos lehet. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket és különösen az importőröket, hogy ismertessék és támasszák alá bizonyítékokkal a kérdéssel kapcsolatos álláspontjukat.

5.1.   Írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küld a kérelmezőnek mint importőrnek. Ezen túlmenően a Bizottság kérdőíveket küldhet a nála jelentkező érdekelt feleknek. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.2.   A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt, amelyen belül a meghallgatás iránti kérelmet be kell nyújtani.

5.3.   Az írásbeli beadványok benyújtására, a kitöltött kérdőívek elküldésére és a levelezésre vonatkozó instrukciók

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. A harmadik felek szerzői joga alatt álló információknak és/vagy adatoknak a Bizottság rendelkezésére történő bocsátását megelőzően az érdekelt feleknek a szerzői jog tulajdonosától külön engedélyt kell kérniük, amelyben kifejezetten lehetővé teszik a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő használatát, valamint b) az információk és/vagy adatok e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi bizalmas írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket – „Limited” (4) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni. Minden bizalmas kezelésre irányuló kérelmet megfelelő indoklással kell ellátni.

A „Limited” jelöléssel ellátott információkat rendelkezésre bocsátó érdekelt feleknek azokról az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, melyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ezeknek az összefoglalóknak megfelelő részletességűeknek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen. Amennyiben a bizalmas információt rendelkezésre bocsátó érdekelt fél nem nyújt be nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az ilyen információt figyelmen kívül hagyhatja.

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket e-mailben kell benyújtaniuk, ideértve a beszkennelt meghatalmazásokat és tanúsítványokat is, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-ROM/DVD lemezen személyesen vagy ajánlott levélben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím olyan működő hivatalos e-mail-cím legyen, amelyet naponta ellenőriznek. Amennyiben az érdekelt felek megadják elérhetőségeiket, a Bizottság ettől az időponttól kezdve kizárólag e-mailben kommunikál velük, kivéve, ha kifejezetten kérik, hogy a Bizottság más kommunikációs csatornán küldje részükre a dokumentumokat, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan ajánlott levélként kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat – egyebek mellett az e-mailben eljuttatott küldeményekre vonatkozó elveket – megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail-cím: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: TRADE-R653-HTY-PRODUCT-SCOPE@ec.europa.eu

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem biztosít hozzáférést a szükséges információkhoz, vagy nem szolgáltat információkat a meghatározott határidőkön belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, a Bizottság ezeket az információkat figyelmen kívül hagyhatja, és a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépesített válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, feltéve, hogy az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletterhekkel vagy indokolatlan többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást biztosíthat az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt, amelyen belül a meghallgatás iránti kérelmet be kell nyújtani.

A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, amelynek során a felek ismertethetik különböző álláspontjaikat, és előadhatják a – többek között – a meglévő intézkedések termékkörével kapcsolatos ellenérveiket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és honlapja a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán található: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

9.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  A Tanács 2010. november 29-i 1105/2010/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszűntetéséről (HL L 315., 2010.12.1., 1. o.).

(3)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (2015/C-397/05), (HL C 397., 2015.11.28., 10. o.).

(4)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas kezelésben részesülő dokumentum. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/18

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 384/08)

| 1. | 2016. október 11-én a Bizottság az 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Platinum Equity csoport (a továbbiakban: Platinum, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása és eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Emerson Network Power Business (a továbbiakban: ENP, Amerikai Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2016. október 11-én a Bizottság az 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Platinum Equity csoport (a továbbiakban: Platinum, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása és eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Emerson Network Power Business (a továbbiakban: ENP, Amerikai Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   A Platinum esetében: olyan vállalkozások egyesítésére, felvásárlására és működtetésére szakosodott, amelyek számos, többek között az információtechnológia, a távközlés, a logisztika, valamint a fémekkel kapcsolatos szolgáltatások, gyártás és forgalmazás területén nyújtanak szolgáltatásokat és megoldásokat a fogyasztók számára,
  —   az ENP esetében: energiagazdálkodási, hőkezelő és infrastruktúrakezelő termékek beszállítója és ezekhez nyújt kapcsolódó szolgáltatásokat világszerte. Az energiagazdálkodási termékek magukban foglalják a kritikus energiarendszereket és a szünetmentes energiarendszereket. A hőkezelő termékek energiahatékony, megbízható és költséghatékony módon kezelik a kritikus fontosságú létesítmények környezeti feltételeit. Az infrastruktúrák kezelése és az infrastrukturális megoldások az adatközpontok átfogó infrastrukturális erőforrás-kezelési rendszereit jelentik és mind a szoftverekre, mind pedig az informatikai eszközökre kiterjednek. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   A Platinum esetében: olyan vállalkozások egyesítésére, felvásárlására és működtetésére szakosodott, amelyek számos, többek között az információtechnológia, a távközlés, a logisztika, valamint a fémekkel kapcsolatos szolgáltatások, gyártás és forgalmazás területén nyújtanak szolgáltatásokat és megoldásokat a fogyasztók számára,

—   az ENP esetében: energiagazdálkodási, hőkezelő és infrastruktúrakezelő termékek beszállítója és ezekhez nyújt kapcsolódó szolgáltatásokat világszerte. Az energiagazdálkodási termékek magukban foglalják a kritikus energiarendszereket és a szünetmentes energiarendszereket. A hőkezelő termékek energiahatékony, megbízható és költséghatékony módon kezelik a kritikus fontosságú létesítmények környezeti feltételeit. Az infrastruktúrák kezelése és az infrastrukturális megoldások az adatközpontok átfogó infrastrukturális erőforrás-kezelési rendszereit jelentik és mind a szoftverekre, mind pedig az informatikai eszközökre kiterjednek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8200 – Platinum Equity Group/Emerson Network Power Business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/19

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 384/09)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„FOLAR DE VALPAÇOS”

EU-szám: PT-PGI-0005-01392 – 2015.10.23.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés(ek)

„Folar de Valpaços”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Portugália

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   Terméktípus

2.3. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Folar de Valpaços” egy négyszögletes pékáru, amelynek hozzávalói búzakenyér-tészta, tojás, Trás-os-Montes-i OEM olívaolaj vagy hasonló érzékszervi jellemzőkkel bíró olívaolaj, növényi margarin és/vagy sertésszalonna, tölteléke pedig zsíros sertéshús és/vagy száraz és sós (nem füstölt) húsos szalonna, száraz és sós (nem füstölt) hasaalja szalonna, füstön érlelt sertéskolbász (salpicão és linguiça), füstön érlelt vagy szárazon érlelt sonka és/vagy füstölt sertéslapocka.

Amikor bekerül az ellátási láncba, a „Folar de Valpaços” az alábbi fizikai és érzékszervi jellemzőkkel rendelkezik:

1. táblázat

A „Folar de Valpaços” fizikai paramétereinek minimum és maximum értékei

| | „Folar de Valpaços” |
| --- | --- |
| Minimum | Maximum |
| Hosszúság (cm) | 15 | 40 |
| Szélesség (cm) | 10 | 25 |
| Magasság (cm) | 8 | 12 |
| Súly (kg) | 0,5 | 2 |
| Tészta/töltelék arány
  készen | 25 % | 50 % |

„Folar de Valpaços”

Minimum

Maximum

Hosszúság (cm)

15

40

Szélesség (cm)

10

25

Magasság (cm)

8

12

Súly (kg)

0,5

2

Tészta/töltelék arány

készen

25 %

50 %

2. táblázat

A „Folar de Valpaços” látható és érzékszervi jellemzői

| Külső megjelenés | Négyszögletes „folar” (kenyértípus) vékony, sima és fényes kéreggel, amelynek színe a sárgától a sötétbarnáig változhat. |
| --- | --- |
| Belső megjelenés | Felvágásakor válik láthatóvá a „folar” sárgás színű puha és szivacsos tésztája, a füstölt termékdarabok (salpicão, linguiça vagy piros paprikával fűszerezett egyéb darabok) körüli enyhén zsíros és pirosas kontúrokkal, a tölteléket alkotó elszórt, szabálytalan alakú húsdarabokkal, amelyek eltérő színei jól kivehetők az így kialakult színes mozaikon belül. |
| Érzékszervi jellemzők | Az illatos, puha, enyhén sós és zsíros tésztának tojásra és olívaolajra emlékeztető íze, továbbá füstölt termékeket idéző aromája van. A termék fogyasztása közben érezhető a készítéshez felhasznált olívaolaj íze és aromája, továbbá a tölteléket alkotó füstölt termékek és különböző húsok is jól megkülönböztethetőek ízük, aromájuk és állaguk szerint. |

Külső megjelenés

Négyszögletes „folar” (kenyértípus) vékony, sima és fényes kéreggel, amelynek színe a sárgától a sötétbarnáig változhat.

Belső megjelenés

Felvágásakor válik láthatóvá a „folar” sárgás színű puha és szivacsos tésztája, a füstölt termékdarabok (salpicão, linguiça vagy piros paprikával fűszerezett egyéb darabok) körüli enyhén zsíros és pirosas kontúrokkal, a tölteléket alkotó elszórt, szabálytalan alakú húsdarabokkal, amelyek eltérő színei jól kivehetők az így kialakult színes mozaikon belül.

Érzékszervi jellemzők

Az illatos, puha, enyhén sós és zsíros tésztának tojásra és olívaolajra emlékeztető íze, továbbá füstölt termékeket idéző aromája van. A termék fogyasztása közben érezhető a készítéshez felhasznált olívaolaj íze és aromája, továbbá a tölteléket alkotó füstölt termékek és különböző húsok is jól megkülönböztethetőek ízük, aromájuk és állaguk szerint.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Folar de Valpaços” készítéséhez Trás-os-Montes-i OEM extraszűz olívaolaj (vagy hasonló érzékszervi jellemzőkkel bíró olívaolaj) kerül felhasználásra, amelynek jellegzetes íze és aromája bekerül a kenyértésztába és ennélfogva a késztermékbe is. A „Folar de Valpaços” tésztájának határozottan gyümölcsös jellegét a felhasznált olívaolaj friss gyümölcsös íze és illata, valamint édes, zöldes, keserű és pikáns íze adja.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A kenyértészta elkészítése és bekeverése, kelesztés, töltés és előfagyasztás.

Előfagyasztás – A kelesztést követően végezhető el a „Folar de Valpaços” előfagyasztása/mélyfagyasztása. A mikrobiológiai szennyeződések elkerülése érdekében ez a folyamat az előállítási helyen történik, mivel elfogadhatatlan szennyezési kockázatot jelentene az, ha a terméket innen egy másik helyszínre kellene átszállítani a további feldolgozáshoz.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Folar de Valpaços” értékesítése darabonként (egészben) vagy szeletenként történik az alábbi csomagolásban:

| a) | Azonnali értékesítés az előállítási helyen: megfelelő tálcákra helyezve; |
| --- | --- |

a)

Azonnali értékesítés az előállítási helyen: megfelelő tálcákra helyezve;

| b) | Más fogyasztási helyszínre való szállítás esetén:






  — | Csomagolópapírba vagy zárt papírtasakba helyezve; |
| --- | --- | --- |

b)

Más fogyasztási helyszínre való szállítás esetén:

—

Csomagolópapírba vagy zárt papírtasakba helyezve;

| — | Vákuumcsomagolásban; |
| --- | --- |

—

Vákuumcsomagolásban;

| — | Fagyasztott/mélyfagyasztott formában csomagolva. Megjegyzés: Sütését követően a „Folar de Valpaços” fagyasztható/mélyfagyasztható, amennyiben korábban nem volt előfagyasztva/mélyfagyasztva. |
| --- | --- |

—

Fagyasztott/mélyfagyasztott formában csomagolva. Megjegyzés: Sütését követően a „Folar de Valpaços” fagyasztható/mélyfagyasztható, amennyiben korábban nem volt előfagyasztva/mélyfagyasztva.

A mikrobiológiai szennyeződések elkerülése érdekében a vákuumcsomagolás vagy a fagyasztott/mélyfagyasztott formában való csomagolás az előállítási helyen történik, mivel elfogadhatatlan szennyezési kockázatot jelentene az, ha a terméket innen egy másik helyszínre kellene átszállítani a további feldolgozáshoz.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A törvényben előírt információkon kívül a „Folar de Valpaços” címkéjén a következőket kell szerepeltetni:

| — | „Folar de Valpaços – oltalom alatt álló földrajzi jelzés” vagy „Folar de Valpaços – OFJ” (a „folar” tetejének közepére illesztve) és |
| --- | --- |

—

„Folar de Valpaços – oltalom alatt álló földrajzi jelzés” vagy „Folar de Valpaços – OFJ” (a „folar” tetejének közepére illesztve) és

| — | „Folar de Valpaços” logó: |
| --- | --- |

—

„Folar de Valpaços” logó:

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Valpaços település.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Folar de Valpaços” kapcsolata e földrajzi területtel a termék hírnevén alapul.

A „legjobb” jelentésű „folar” szóhoz gyakran társul az ajándék és/vagy adomány fogalma. A „folar” sütése hagyományosan Húsvétkor történt. Húsvétvasárnap – a „Compasso” vagy húsvéti vizit alkalmával – a papság begyűjtötte a családoktól a „folar”-t, ami a föld és az emberek által előállított legfinomabb termékekből készült: lisztből, tojásból, Madural, Verdeal és Cobrançosa fajtájú olívaolajból, tartósított sertéshúsból és hagyományos valpaços-i füstölt termékekből, amelyek pácolását borral és fokhagymával, füstölését pedig a térségre jellemző tűzifával (tölgy, fenyő és szőlő) végezték.

Bár továbbra is húsvéti alapételnek számít, a „folar” ma már egész évben rendszeresen megtalálható a valpaços-i emberek asztalán, és minden családi vagy hivatalos ünnep nélkülözhetetlen kelléke.

A „Folar de Valpaços” a kenyértészta készítésének módja – vagyis a Valpaços településre jellemző két kelesztési fázis – alapján különböztethető meg a többi hasonló terméktől.

A „Folar de Valpaços” elnevezésű recept első hivatkozása 1959-ben jelent meg a Livro de Pantagruel (Pantagruel könyve) című szakácskönyvben (Bertha Rosa Limpo, 1959). Az elnevezés ezt követően a nemzeti konyháról szóló különböző munkákban szerepelt, így például a Maria de Lourdes Modesto által írt Cozinha Tradicional Portuguesa (Hagyományos portugál konyha) című könyvben (1982).

1961-ben a valpaços-i Maria Eugénia Cerqueira da Mota által készített „Folar de Valpaços” elnyerte az RTP (Rádio e Televisão de Portugal – Portugál Rádió és Televízió) által támogatott Concurso Nacional de Cozinha e Doçaria Portuguesa (portugál ételek és desszertek országos versenye) első díját (Barroso da Fonte, 2003).

A „Folar de Valpaços” elnevezés ismertségét és használatát a Virgílio Nogueiro Gomes által írt Transmontanices – Causas de Comer (Túl a montanizmuson – Az evés indokai) (2010) című könyv, Folares e a Pascoa (Folar és Húsvét) (2009) című krónikák és Cadernos de Receitas (Receptes könyvek) (2012) című munka is megemlíti.

A felhasznált alapanyagok, a nemzedékről nemzedékre átadott hagyományokat követő térségi előállítók gyakorlati tudása (know-how), valamint az e termékhez és a Valpaços városához kapcsolódó hírnév és történelem indokolják e településnek a „folar” előállítási területeként való megjelölését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(E rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Folar_Valpacos.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

Helyesbítések

| 18.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 384/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 384/22

---

Kiegészítés az

  Európai Unió Hivatalos Lapja C 291., 2006. november 30-i
  számához

(2016/C 384/10)

A magyar nyelvű kiadás a következő bizottsági közleménnyel egészül ki:

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatások a Szerződés 81. és 82. cikkében szereplő, a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról

(2006/C 291/17)

(EGT-vonatkozású szöveg)

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Szerződés 81. és 82. cikkét kell alkalmazni a vállalkozások azon horizontális és vertikális megállapodásaira valamint magatartásaira, amelyek „hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre”. |
| --- | --- |

1.

A Szerződés 81. és 82. cikkét kell alkalmazni a vállalkozások azon horizontális és vertikális megállapodásaira valamint magatartásaira, amelyek „hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre”.

| 2. | A Közösség bíróságai a 81. és 82. cikkről szóló értelmezésükben már jelentős mértékben tisztázták a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának tartalmát és terjedelmét. |
| --- | --- |

2.

A Közösség bíróságai a 81. és 82. cikkről szóló értelmezésükben már jelentős mértékben tisztázták a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának tartalmát és terjedelmét.

| 3. | Jelen iránymutatás ismerteti a kereskedelemre gyakorolt hatás 81. és 82. cikk szerinti fogalmával kapcsolatos, a közösségi bíróságok által kialakított alapelveket. Az iránymutatás továbbá tartalmaz egy olyan szabályt is, amely alapján megállapítható, hogy általában milyen esetekben csekély a valószínűsége annak, hogy a megállapodások alkalmasak legyenek érzékelhető hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre („a kereskedelem nem érzékelhető befolyásolására vonatkozó szabály” vagy más néven NAAT-szabály, angolul: „non-appreciable affectation of trade rule”). Az iránymutatásnak nem célja, hogy teljes körű legyen. Célja egy módszertan kialakítása a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, valamint útmutatást nyújtani e fogalom alkalmazásához a gyakran előforduló helyzetekben. Noha ez az iránymutatás nem kötelező a tagállamok bíróságai és hatóságai számára, mégis igyekszik útmutatóul szolgálni számukra a kereskedelemre gyakorolt hatás 81. és 82. cikkben található fogalmának alkalmazása során. |
| --- | --- |

3.

Jelen iránymutatás ismerteti a kereskedelemre gyakorolt hatás 81. és 82. cikk szerinti fogalmával kapcsolatos, a közösségi bíróságok által kialakított alapelveket. Az iránymutatás továbbá tartalmaz egy olyan szabályt is, amely alapján megállapítható, hogy általában milyen esetekben csekély a valószínűsége annak, hogy a megállapodások alkalmasak legyenek érzékelhető hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre („a kereskedelem nem érzékelhető befolyásolására vonatkozó szabály” vagy más néven NAAT-szabály, angolul: „non-appreciable affectation of trade rule”). Az iránymutatásnak nem célja, hogy teljes körű legyen. Célja egy módszertan kialakítása a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, valamint útmutatást nyújtani e fogalom alkalmazásához a gyakran előforduló helyzetekben. Noha ez az iránymutatás nem kötelező a tagállamok bíróságai és hatóságai számára, mégis igyekszik útmutatóul szolgálni számukra a kereskedelemre gyakorolt hatás 81. és 82. cikkben található fogalmának alkalmazása során.

| 4. | A jelen iránymutatás nem foglalkozik annak kérdésével, hogy mi minősül a 81. cikk (1) bekezdése szerinti érzékelhető versenykorlátozásnak. Ezzel a kérdéssel, amelyet meg kell különböztetni attól a kérdéstől, hogy a megállapodások alkalmasak-e arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű megállapodásokról szóló bizottsági közlemény (1) tárgyalja. Az iránymutatásnak szintén nem célja, hogy útmutatást adjon a kereskedelemre gyakorolt hatás a Szerződés állami támogatásokról szóló 87. cikkének (1) bekezdése szerinti fogalmával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.

A jelen iránymutatás nem foglalkozik annak kérdésével, hogy mi minősül a 81. cikk (1) bekezdése szerinti érzékelhető versenykorlátozásnak. Ezzel a kérdéssel, amelyet meg kell különböztetni attól a kérdéstől, hogy a megállapodások alkalmasak-e arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű megállapodásokról szóló bizottsági közlemény (1) tárgyalja. Az iránymutatásnak szintén nem célja, hogy útmutatást adjon a kereskedelemre gyakorolt hatás a Szerződés állami támogatásokról szóló 87. cikkének (1) bekezdése szerinti fogalmával kapcsolatban.

| 5. | Ez az iránymutatás, ideértve a NAAT-szabályt is, nem érinti a 81. és 82. cikknek a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság általi értelmezését. |
| --- | --- |

5.

Ez az iránymutatás, ideértve a NAAT-szabályt is, nem érinti a 81. és 82. cikknek a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság általi értelmezését.

2.   A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS KRITÉRIUMA

2.1.   Általános alapelvek

| 6. | A 81. cikk (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen és tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása a közös piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása.” A továbbiakban, az egyszerűség kedvéért a „megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás” kifejezésre együttesen a „megállapodások” kifejezés utal. |
| --- | --- |

6.

A 81. cikk (1) bekezdése szerint „a közös piaccal összeegyeztethetetlen és tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása a közös piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása.” A továbbiakban, az egyszerűség kedvéért a „megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás” kifejezésre együttesen a „megállapodások” kifejezés utal.

| 7. | A 82. cikk előírja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak a közös piacon vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre.” A továbbiakban a „magatartások” kifejezés az erőfölényben lévő vállalkozások magatartását jelenti. |
| --- | --- |

7.

A 82. cikk előírja, hogy „a közös piaccal összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak a közös piacon vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre.” A továbbiakban a „magatartások” kifejezés az erőfölényben lévő vállalkozások magatartását jelenti.

| 8. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma meghatározza a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK
   (2)
  rendelet 3. cikkének alkalmazási körét is. |
| --- | --- |

8.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma meghatározza a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK
   (2)
  rendelet 3. cikkének alkalmazási körét is.

| 9. | Az említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint, ha a tagállamok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságai a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése szerinti megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott döntéseire vagy összehangolt magatartásokra, amelyek e rendelkezés értelmében hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor az ilyen megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásokra a Szerződés 81. cikkét is alkalmazniuk kell. Hasonlóképpen, ha a tagállamok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságok a Szerződés 82. cikke által tiltott visszaélésre a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor a Szerződés 82. cikkét is alkalmazniuk kell. A 3. cikk (1) bekezdése tehát arra kötelezi a tagállamok versenyhatóságait és nemzeti bíróságait, hogy a 81. és 82. cikket is alkalmazzák, amikor a nemzeti versenyjogot olyan megállapodásokra vagy erőfölénnyel való visszaélést megvalósító magatartásokra alkalmazzák, amelyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. Másfelől azonban a 3. cikk (1) bekezdése nem kötelezi a nemzeti versenyhatóságokat és nemzeti bíróságokat a nemzeti versenyjog alkalmazására, amikor a 81. és 82. cikket olyan megállapodásokra, döntésekre, összehangolt magatartásokra és visszaélésekre alkalmazzák, amelyek hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ezekben az esetekben azt is megtehetik, hogy csak a közösségi versenyszabályokat alkalmazzák. |
| --- | --- |

9.

Az említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint, ha a tagállamok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságai a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése szerinti megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott döntéseire vagy összehangolt magatartásokra, amelyek e rendelkezés értelmében hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor az ilyen megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásokra a Szerződés 81. cikkét is alkalmazniuk kell. Hasonlóképpen, ha a tagállamok versenyhatóságai vagy a nemzeti bíróságok a Szerződés 82. cikke által tiltott visszaélésre a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, akkor a Szerződés 82. cikkét is alkalmazniuk kell. A 3. cikk (1) bekezdése tehát arra kötelezi a tagállamok versenyhatóságait és nemzeti bíróságait, hogy a 81. és 82. cikket is alkalmazzák, amikor a nemzeti versenyjogot olyan megállapodásokra vagy erőfölénnyel való visszaélést megvalósító magatartásokra alkalmazzák, amelyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. Másfelől azonban a 3. cikk (1) bekezdése nem kötelezi a nemzeti versenyhatóságokat és nemzeti bíróságokat a nemzeti versenyjog alkalmazására, amikor a 81. és 82. cikket olyan megállapodásokra, döntésekre, összehangolt magatartásokra és visszaélésekre alkalmazzák, amelyek hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ezekben az esetekben azt is megtehetik, hogy csak a közösségi versenyszabályokat alkalmazzák.

| 10. | A 3. cikk (2) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti versenyjog alkalmazása nem vezethet az olyan megállapodásoknak, vállalkozások társulásai döntéseinek vagy összehangolt magatartásoknak a tilalmához, amelyek ugyan hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, viszont a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének értelmében nem korlátozzák a versenyt, vagy amelyek megfelelnek a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, illetve amelyek valamelyik, a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló rendelet hatálya alá tartoznak. Az 1/2003 rendelet alapján a tagállamok azonban nem akadályozhatók meg abban, hogy a saját területükön szigorúbb nemzeti jogszabályokat fogadjanak el és alkalmazzanak a vállalkozások által folytatott egyoldalú magatartás tilalmára vagy szankcionálására. |
| --- | --- |

10.

A 3. cikk (2) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti versenyjog alkalmazása nem vezethet az olyan megállapodásoknak, vállalkozások társulásai döntéseinek vagy összehangolt magatartásoknak a tilalmához, amelyek ugyan hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, viszont a Szerződés 81. cikke (1) bekezdésének értelmében nem korlátozzák a versenyt, vagy amelyek megfelelnek a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, illetve amelyek valamelyik, a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló rendelet hatálya alá tartoznak. Az 1/2003 rendelet alapján a tagállamok azonban nem akadályozhatók meg abban, hogy a saját területükön szigorúbb nemzeti jogszabályokat fogadjanak el és alkalmazzanak a vállalkozások által folytatott egyoldalú magatartás tilalmára vagy szankcionálására.

| 11. | Végül meg kell említeni, hogy a 3. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a közösségi jog általános alapelveinek és egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a 3. cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazható azokban az esetekben, amikor a tagállamok versenyhatóságai és nemzeti bíróságai a vállalkozások összefonódásának ellenőrzésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat alkalmazzák, illetve nem akadályozhatja meg a nemzeti jog azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek alapvetően a Szerződés 81. és 82. cikkében előirányzott céltól eltérő célkitűzést szolgálnak. |
| --- | --- |

11.

Végül meg kell említeni, hogy a 3. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a közösségi jog általános alapelveinek és egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a 3. cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazható azokban az esetekben, amikor a tagállamok versenyhatóságai és nemzeti bíróságai a vállalkozások összefonódásának ellenőrzésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat alkalmazzák, illetve nem akadályozhatja meg a nemzeti jog azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek alapvetően a Szerződés 81. és 82. cikkében előirányzott céltól eltérő célkitűzést szolgálnak.

| 12. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma önálló közösségi jogi kritérium, amelyet minden esetben külön kell megvizsgálni. Ez egy joghatósági kritérium, amely a közösségi versenyjog alkalmazási körét határozza meg (3). A közösségi versenyjogot nem kell alkalmazni olyan megállapodásokra és magatartásokra, amelyek nem alkalmasak arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

12.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma önálló közösségi jogi kritérium, amelyet minden esetben külön kell megvizsgálni. Ez egy joghatósági kritérium, amely a közösségi versenyjog alkalmazási körét határozza meg (3). A közösségi versenyjogot nem kell alkalmazni olyan megállapodásokra és magatartásokra, amelyek nem alkalmasak arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre.

| 13. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma a 81. és 82. cikk alkalmazási körét az olyan megállapodásokra és magatartásokra korlátozza, amelyek a Közösségen belül képesek a határon átnyúló hatások minimális szintjének kiváltására. A Bíróság megfogalmazása szerint a megállapodásnak vagy magatartásnak képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem „érzékelhető” (4) befolyásolására. |
| --- | --- |

13.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma a 81. és 82. cikk alkalmazási körét az olyan megállapodásokra és magatartásokra korlátozza, amelyek a Közösségen belül képesek a határon átnyúló hatások minimális szintjének kiváltására. A Bíróság megfogalmazása szerint a megállapodásnak vagy magatartásnak képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem „érzékelhető” (4) befolyásolására.

| 14. | A Szerződés 81. cikke esetében a megállapodás az, aminek képesnek kell lennie arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre. Nem szükséges, hogy a megállapodás minden egyes egyedi része, beleértve a megállapodásból származó bármiféle versenykorlátozást, legyen alkalmas az említett hatás kifejtésére (5). Amennyiben a megállapodás összességében képes arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon, akkor a megállapodás egészére nézve a közösségi jogot kell alkalmazni, ideértve a megállapodás azon részeit is, amelyek önmagukban nem gyakorolnak hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. Azokban az esetekben, amikor az ugyanazon felek közötti szerződéses kapcsolatok többféle tevékenységet is felölelnek, a tevékenységek csak akkor képezhetik egyetlen megállapodás tárgyát, ha azok közvetlenül kapcsolódnak egymáshoz, és ugyanazon általános üzleti megállapodás szerves részét képezik (6). Ellenkező esetben minden egyes tevékenység külön megállapodást képez. |
| --- | --- |

14.

A Szerződés 81. cikke esetében a megállapodás az, aminek képesnek kell lennie arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre. Nem szükséges, hogy a megállapodás minden egyes egyedi része, beleértve a megállapodásból származó bármiféle versenykorlátozást, legyen alkalmas az említett hatás kifejtésére (5). Amennyiben a megállapodás összességében képes arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon, akkor a megállapodás egészére nézve a közösségi jogot kell alkalmazni, ideértve a megállapodás azon részeit is, amelyek önmagukban nem gyakorolnak hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. Azokban az esetekben, amikor az ugyanazon felek közötti szerződéses kapcsolatok többféle tevékenységet is felölelnek, a tevékenységek csak akkor képezhetik egyetlen megállapodás tárgyát, ha azok közvetlenül kapcsolódnak egymáshoz, és ugyanazon általános üzleti megállapodás szerves részét képezik (6). Ellenkező esetben minden egyes tevékenység külön megállapodást képez.

| 15. | Szintén lényegtelen az, hogy egy adott vállalkozásnak a megállapodásban való részvétele érzékelhető hatással van-e a tagállamok közötti kereskedelemre (7). Egy vállalkozás nem kerülhet ki a közösségi jog hatálya alól pusztán amiatt, mert szerepe egy olyan megállapodásban, amely önmagában alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon, jelentéktelen. |
| --- | --- |

15.

Szintén lényegtelen az, hogy egy adott vállalkozásnak a megállapodásban való részvétele érzékelhető hatással van-e a tagállamok közötti kereskedelemre (7). Egy vállalkozás nem kerülhet ki a közösségi jog hatálya alól pusztán amiatt, mert szerepe egy olyan megállapodásban, amely önmagában alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon, jelentéktelen.

| 16. | A közösségi jog alkalmazáshatóságának megállapításához nem szükséges összefüggést találni a vélt versenykorlátozás és a megállapodásnak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására való alkalmassága között. A versenyt nem korlátozó megállapodások is gyakorolhatnak hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. Például azok a termékek jellegéből adódóan tisztán minőségi kiválasztási kritériumokon alapuló szelektív forgalmazási megállapodások, amelyek a 81. cikk (1) bekezdése értelmében nem korlátozzák a versenyt, adott esetben mégis hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. A megállapodásból eredő vélt versenykorlátozások azonban egyértelműen jelezhetik, hogy a megállapodás alkalmas-e arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Például egy az exportot megtiltó forgalmazási megállapodás természeténél fogva alkalmas arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre, jóllehet nem szükségszerűen érzékelhető mértékben (8). |
| --- | --- |

16.

A közösségi jog alkalmazáshatóságának megállapításához nem szükséges összefüggést találni a vélt versenykorlátozás és a megállapodásnak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására való alkalmassága között. A versenyt nem korlátozó megállapodások is gyakorolhatnak hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. Például azok a termékek jellegéből adódóan tisztán minőségi kiválasztási kritériumokon alapuló szelektív forgalmazási megállapodások, amelyek a 81. cikk (1) bekezdése értelmében nem korlátozzák a versenyt, adott esetben mégis hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. A megállapodásból eredő vélt versenykorlátozások azonban egyértelműen jelezhetik, hogy a megállapodás alkalmas-e arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Például egy az exportot megtiltó forgalmazási megállapodás természeténél fogva alkalmas arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre, jóllehet nem szükségszerűen érzékelhető mértékben (8).

| 17. | A 82. cikk esetében az erőfölénnyel való visszaélésnek kell hatást gyakorolnia a tagállamok közötti kereskedelemre. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a magatartás minden egyes elemét elkülönítve kell értékelni. Az erőfölényben lévő vállalkozások által követett általános stratégia részét képező magatartást abból a szempontból kell vizsgálni, hogy az összességében milyen hatást gyakorol. Amennyiben egy erőfölényben lévő vállalkozás különféle – például a versenytársak kiszorítására vagy piacról való kizárására irányuló – magatartások révén kívánja elérni ugyanazt a célt, és ha ezen magatartásoknak már legalább egyike képes a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolni, akkor az már elegendő ahhoz, hogy alkalmazni lehessen a 82. cikket az említett általános stratégia részét képező valamennyi magatartásra (9). |
| --- | --- |

17.

A 82. cikk esetében az erőfölénnyel való visszaélésnek kell hatást gyakorolnia a tagállamok közötti kereskedelemre. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a magatartás minden egyes elemét elkülönítve kell értékelni. Az erőfölényben lévő vállalkozások által követett általános stratégia részét képező magatartást abból a szempontból kell vizsgálni, hogy az összességében milyen hatást gyakorol. Amennyiben egy erőfölényben lévő vállalkozás különféle – például a versenytársak kiszorítására vagy piacról való kizárására irányuló – magatartások révén kívánja elérni ugyanazt a célt, és ha ezen magatartásoknak már legalább egyike képes a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolni, akkor az már elegendő ahhoz, hogy alkalmazni lehessen a 82. cikket az említett általános stratégia részét képező valamennyi magatartásra (9).

| 18. | A 81. és 82. cikk megfogalmazásából, valamint a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazásakor három egyedi elemmel kell érdemben foglalkozni:






  a) | a „tagállamok közötti kereskedelem” fogalmával, |
| --- | --- | --- |

18.

A 81. és 82. cikk megfogalmazásából, valamint a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazásakor három egyedi elemmel kell érdemben foglalkozni:

a)

a „tagállamok közötti kereskedelem” fogalmával,

| b) | a „hatást gyakorolhat” fogalommal, valamint |
| --- | --- |

b)

a „hatást gyakorolhat” fogalommal, valamint

| c) | az „érzékelhetőség” fogalmával. |
| --- | --- |

c)

az „érzékelhetőség” fogalmával.

2.2.   A „tagállamok közötti kereskedelem” fogalma

| 19. | A „kereskedelem” fogalma nem korlátozódik az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló hagyományos cseréjére (10). Ez a fogalom szélesebb körű, kiterjed minden a határokon átnyúló gazdasági tevékenységre, ideértve a letelepedést is (11). Ez az értelmezés összhangban van a Szerződésnek az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgására vonatkozó alapvető célkitűzésével. |
| --- | --- |

19.

A „kereskedelem” fogalma nem korlátozódik az áruk és szolgáltatások határokon átnyúló hagyományos cseréjére (10). Ez a fogalom szélesebb körű, kiterjed minden a határokon átnyúló gazdasági tevékenységre, ideértve a letelepedést is (11). Ez az értelmezés összhangban van a Szerződésnek az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgására vonatkozó alapvető célkitűzésével.

| 20. | A megszilárdult ítélkezési gyakorlat szerint a „kereskedelem” azokat az eseteket is magában foglalja, amikor a megállapodások vagy magatartások a piac versenyszerkezetére vannak hatással. A közösségi versenyszabályok vonatkozhatnak azokra a megállapodásokra és magatartásokra, amelyek a Közösségen belül működő versenytárs kiszorításán vagy kiszorításának megkísérelésén keresztül hatással vannak a Közösségen belüli versenyszerkezetre (12). A vállalkozás kiszorítása vagy kiszorításának veszélye hatással van a Közösségen belüli verseny szerkezetére, valamint a vállalkozás által folytatott gazdasági tevékenységekre. |
| --- | --- |

20.

A megszilárdult ítélkezési gyakorlat szerint a „kereskedelem” azokat az eseteket is magában foglalja, amikor a megállapodások vagy magatartások a piac versenyszerkezetére vannak hatással. A közösségi versenyszabályok vonatkozhatnak azokra a megállapodásokra és magatartásokra, amelyek a Közösségen belül működő versenytárs kiszorításán vagy kiszorításának megkísérelésén keresztül hatással vannak a Közösségen belüli versenyszerkezetre (12). A vállalkozás kiszorítása vagy kiszorításának veszélye hatással van a Közösségen belüli verseny szerkezetére, valamint a vállalkozás által folytatott gazdasági tevékenységekre.

| 21. | A „tagállamok közötti” kereskedelemre gyakorolt hatás követelménye azt jelenti, hogy a hatásnak legalább két tagállamot magában foglaló határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket kell érintenie. Ehhez nem szükséges az, hogy a megállapodás vagy magatartás a két tagállam egésze közötti kereskedelemre legyen hatással. A 81. és 82. cikket a tagállamnak csak egy adott területét érintő esetekben is alkalmazni lehet, amennyiben a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető (13). |
| --- | --- |

21.

A „tagállamok közötti” kereskedelemre gyakorolt hatás követelménye azt jelenti, hogy a hatásnak legalább két tagállamot magában foglaló határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket kell érintenie. Ehhez nem szükséges az, hogy a megállapodás vagy magatartás a két tagállam egésze közötti kereskedelemre legyen hatással. A 81. és 82. cikket a tagállamnak csak egy adott területét érintő esetekben is alkalmazni lehet, amennyiben a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető (13).

| 22. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazása független az érintett földrajzi piacok meghatározásától. A tagállamok közötti kereskedelemre olyan esetekben is lehet hatást gyakorolni, amikor az érintett piac nemzeti vagy regionális (14). |
| --- | --- |

22.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának alkalmazása független az érintett földrajzi piacok meghatározásától. A tagállamok közötti kereskedelemre olyan esetekben is lehet hatást gyakorolni, amikor az érintett piac nemzeti vagy regionális (14).

2.3.   A „hatást gyakorolhat” fogalom

| 23. | A „hatást gyakorolhat” fogalom a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás jellegét tárgyalja. A Bíróság által kialakított általános értékelési teszt szerint a „hatást gyakorolhat” kifejezés azt jelenti, hogy jogszabályból vagy ténybeli körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján kellő valószínűséggel előre láthatónak kell lennie annak, hogy a megállapodás vagy magatartás gyakorolhat-e hatást a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére, legyen szó akár közvetlen vagy közvetett, akár tényleges vagy lehetséges befolyásról (15)
   (16). A 20. bekezdésben említetteknek megfelelően a Bíróság egy olyan tesztet is kialakított, amely azon alapul, hogy a megállapodás vagy magatartás hatást gyakorol-e a verseny szerkezetére vagy sem. Azokban az esetekben, amikor a megállapodás vagy a magatartás hatással lehet a Közösségen belüli versenyszerkezetre, a közösségi jogot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

23.

A „hatást gyakorolhat” fogalom a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás jellegét tárgyalja. A Bíróság által kialakított általános értékelési teszt szerint a „hatást gyakorolhat” kifejezés azt jelenti, hogy jogszabályból vagy ténybeli körülményekből eredő objektív tényezők egy csoportja alapján kellő valószínűséggel előre láthatónak kell lennie annak, hogy a megállapodás vagy magatartás gyakorolhat-e hatást a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére, legyen szó akár közvetlen vagy közvetett, akár tényleges vagy lehetséges befolyásról (15)
   (16). A 20. bekezdésben említetteknek megfelelően a Bíróság egy olyan tesztet is kialakított, amely azon alapul, hogy a megállapodás vagy magatartás hatást gyakorol-e a verseny szerkezetére vagy sem. Azokban az esetekben, amikor a megállapodás vagy a magatartás hatással lehet a Közösségen belüli versenyszerkezetre, a közösségi jogot kell alkalmazni.

| 24. | A „kereskedelmi szerkezet” Bíróság által kialakított vizsgálata az alábbi – a későbbiekben tárgyalt – fő elemekből áll:






  a) | „jogi vagy ténybeli objektív tényezők egy csoportja alapján kellő mértékű valószínűség”, |
| --- | --- | --- |

24.

A „kereskedelmi szerkezet” Bíróság által kialakított vizsgálata az alábbi – a későbbiekben tárgyalt – fő elemekből áll:

a)

„jogi vagy ténybeli objektív tényezők egy csoportja alapján kellő mértékű valószínűség”,

| b) | „a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére” gyakorolt hatás, |
| --- | --- |

b)

„a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére” gyakorolt hatás,

| c) | a kereskedelem szerkezetére gyakorolt „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális hatás”. |
| --- | --- |

c)

a kereskedelem szerkezetére gyakorolt „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális hatás”.

2.3.1.   Jogi vagy ténybeli objektív tényezők egy csoportja alapján kellő mértékű valószínűség

| 25. | A kereskedelemre gyakorolt hatás értékelése objektív tényezőkön alapul. Itt nem szükséges az, hogy az érintett vállalkozásoknak ilyen irányú, szubjektív szándéka legyen. Amennyiben azonban bizonyíték van arra, hogy a vállalkozásoknak szándékában állt hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre például oly módon, hogy akadályozni próbálták a más tagállamokba irányuló kivitelt vagy a más tagállamokból érkező behozatalt, ez olyan releváns tényezőnek tekintendő, amelyet figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

25.

A kereskedelemre gyakorolt hatás értékelése objektív tényezőkön alapul. Itt nem szükséges az, hogy az érintett vállalkozásoknak ilyen irányú, szubjektív szándéka legyen. Amennyiben azonban bizonyíték van arra, hogy a vállalkozásoknak szándékában állt hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre például oly módon, hogy akadályozni próbálták a más tagállamokba irányuló kivitelt vagy a más tagállamokból érkező behozatalt, ez olyan releváns tényezőnek tekintendő, amelyet figyelembe kell venni.

| 26. | A „hatást gyakorolhat” fogalom, valamint a Bíróság által említett „kellő mértékű valószínűség”-re történő hivatkozás fogalma azt jelenti, hogy a közösségi jog alkalmazásának megállapításához nem szükséges annak ténye, hogy a megállapodás vagy magatartás ténylegesen befolyásolta vagy befolyásolni fogja a tagállamok közötti kereskedelmet. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás „alkalmas” ilyen hatás kiváltására (17). |
| --- | --- |

26.

A „hatást gyakorolhat” fogalom, valamint a Bíróság által említett „kellő mértékű valószínűség”-re történő hivatkozás fogalma azt jelenti, hogy a közösségi jog alkalmazásának megállapításához nem szükséges annak ténye, hogy a megállapodás vagy magatartás ténylegesen befolyásolta vagy befolyásolni fogja a tagállamok közötti kereskedelmet. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás „alkalmas” ilyen hatás kiváltására (17).

| 27. | Nem kötelező, és nem is szükséges kiszámítani azt a tagállamok közötti tényleges kereskedelmi volument, amelyre a megállapodás vagy magatartás hatással volt. Például a többi tagállamba irányuló kivitelt tiltó megállapodások esetén nem szükséges megbecsülni azt, hogy milyen szintű lett volna az érintett tagállamok közötti párhuzamos kereskedelem a megállapodás hiányában. Ez az értelmezés összhangban áll a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának joghatóság elhatároló jellegével. A közösségi jog alkalmazása a megállapodások és magatartások azon kategóriáira terjed ki, amelyek alkalmasak határokon átnyúló hatások kiváltására, tekintet nélkül arra, hogy az adott megállapodásnak vagy magatartásnak vannak-e ténylegesen ilyen hatásai. |
| --- | --- |

27.

Nem kötelező, és nem is szükséges kiszámítani azt a tagállamok közötti tényleges kereskedelmi volument, amelyre a megállapodás vagy magatartás hatással volt. Például a többi tagállamba irányuló kivitelt tiltó megállapodások esetén nem szükséges megbecsülni azt, hogy milyen szintű lett volna az érintett tagállamok közötti párhuzamos kereskedelem a megállapodás hiányában. Ez az értelmezés összhangban áll a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának joghatóság elhatároló jellegével. A közösségi jog alkalmazása a megállapodások és magatartások azon kategóriáira terjed ki, amelyek alkalmasak határokon átnyúló hatások kiváltására, tekintet nélkül arra, hogy az adott megállapodásnak vagy magatartásnak vannak-e ténylegesen ilyen hatásai.

| 28. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma alapján történő értékelés számos olyan tényezőtől függ, amely önmagában véve nem feltétlenül meghatározó jelentőségű (18). A releváns tényezők közé tartozik a megállapodás és a magatartás természete, jellege, valamint az érintett vállalkozások helyzete és jelentősége (19). |
| --- | --- |

28.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma alapján történő értékelés számos olyan tényezőtől függ, amely önmagában véve nem feltétlenül meghatározó jelentőségű (18). A releváns tényezők közé tartozik a megállapodás és a magatartás természete, jellege, valamint az érintett vállalkozások helyzete és jelentősége (19).

| 29. | A megállapodás és a magatartás természete minőségi szempontból ad támpontot arra, hogy a megállapodás vagy magatartás mennyiben alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Egyes megállapodások és magatartások jellegükből következően képesek hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre, míg más megállapodások és magatartások e tekintetben részletesebb vizsgálatot igényelnek. Az előbbire a határokon átnyúló kartellek tekinthetők példának, míg az utóbbira az egyetlen tagállam területére korlátozva működő közös vállalkozások. Ezt a szempontot bővebben tárgyalja a megállapodások és magatartások különböző kategóriáival foglalkozó 3. szakasz. |
| --- | --- |

29.

A megállapodás és a magatartás természete minőségi szempontból ad támpontot arra, hogy a megállapodás vagy magatartás mennyiben alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Egyes megállapodások és magatartások jellegükből következően képesek hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre, míg más megállapodások és magatartások e tekintetben részletesebb vizsgálatot igényelnek. Az előbbire a határokon átnyúló kartellek tekinthetők példának, míg az utóbbira az egyetlen tagállam területére korlátozva működő közös vállalkozások. Ezt a szempontot bővebben tárgyalja a megállapodások és magatartások különböző kategóriáival foglalkozó 3. szakasz.

| 30. | A megállapodások vagy magatartások által érintett termékek jellege ugyancsak jelzi, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fennállhat-e. Amennyiben a termékek természete olyan, hogy azokkal nehézségek nélkül lehet határokon átnyúlóan kereskedni, vagy azok jelentőséggel bírnak a más tagállamokban piacra lépni vagy ott a tevékenységeiket kiterjeszteni kívánó vállalkozások számára, úgy a közösségi jog alkalmazásának nagyobb a létjogosultsága, mint azokban az esetekben, amikor a termékek jellegénél fogva korlátozottabb a kereslet a más tagállamokbeli szállítók által kínált termékek iránt, vagy amikor a termékek korlátozott jelentőséggel bírnak a határokon átnyúló letelepedés szempontjából, vagy az ilyen letelepedési helyről végzett gazdasági tevékenység kiterjesztése szempontjából (20). A letelepedés magában foglalja egy adott tagállam vállalkozásai által egy másik tagállamban képviselet, fióktelepek vagy leányvállalatok létrehozását. |
| --- | --- |

30.

A megállapodások vagy magatartások által érintett termékek jellege ugyancsak jelzi, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fennállhat-e. Amennyiben a termékek természete olyan, hogy azokkal nehézségek nélkül lehet határokon átnyúlóan kereskedni, vagy azok jelentőséggel bírnak a más tagállamokban piacra lépni vagy ott a tevékenységeiket kiterjeszteni kívánó vállalkozások számára, úgy a közösségi jog alkalmazásának nagyobb a létjogosultsága, mint azokban az esetekben, amikor a termékek jellegénél fogva korlátozottabb a kereslet a más tagállamokbeli szállítók által kínált termékek iránt, vagy amikor a termékek korlátozott jelentőséggel bírnak a határokon átnyúló letelepedés szempontjából, vagy az ilyen letelepedési helyről végzett gazdasági tevékenység kiterjesztése szempontjából (20). A letelepedés magában foglalja egy adott tagállam vállalkozásai által egy másik tagállamban képviselet, fióktelepek vagy leányvállalatok létrehozását.

| 31. | Az érintett vállalkozások piaci pozíciója valamint értékesítéseik volumene mennyiségi szempontból jelzi azt, hogy az érintett megállapodás vagy magatartás mennyiben alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. E szemponttal, amely az érzékelhetőség vizsgálatának szerves részét képezi, a 2.4. szakasz foglalkozik. |
| --- | --- |

31.

Az érintett vállalkozások piaci pozíciója valamint értékesítéseik volumene mennyiségi szempontból jelzi azt, hogy az érintett megállapodás vagy magatartás mennyiben alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. E szemponttal, amely az érzékelhetőség vizsgálatának szerves részét képezi, a 2.4. szakasz foglalkozik.

| 32. | A már említett tényezők mellett szükséges figyelembe venni a megállapodás vagy magatartás jogi és tárgyi környezetét, amelyben a megállapodás vagy magatartás érvényesül. A releváns gazdasági és jogi környezet alapján felmérhető a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolható hatás lehetősége. Ha a tagállamok közötti határokon átnyúló kereskedelemnek abszolút, a megállapodáson vagy magatartáson kívül eső akadályai vannak, a kereskedelemre gyakorolt hatás csak akkor állhat fenn, ha ezek az akadályok a közeljövőben valószínűsíthetően elhárulnak. Amennyiben az akadályok nem abszolút jellegűek, hanem csupán megnehezítik a határokon átnyúló tevékenységeket, rendkívül fontos biztosítani azt, hogy ezeket a tevékenységeket a megállapodások és magatartások ne akadályozzák tovább. Az a megállapodás és magatartás, amely ezeket még jobban akadályozza, a képes a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

32.

A már említett tényezők mellett szükséges figyelembe venni a megállapodás vagy magatartás jogi és tárgyi környezetét, amelyben a megállapodás vagy magatartás érvényesül. A releváns gazdasági és jogi környezet alapján felmérhető a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolható hatás lehetősége. Ha a tagállamok közötti határokon átnyúló kereskedelemnek abszolút, a megállapodáson vagy magatartáson kívül eső akadályai vannak, a kereskedelemre gyakorolt hatás csak akkor állhat fenn, ha ezek az akadályok a közeljövőben valószínűsíthetően elhárulnak. Amennyiben az akadályok nem abszolút jellegűek, hanem csupán megnehezítik a határokon átnyúló tevékenységeket, rendkívül fontos biztosítani azt, hogy ezeket a tevékenységeket a megállapodások és magatartások ne akadályozzák tovább. Az a megállapodás és magatartás, amely ezeket még jobban akadályozza, a képes a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

2.3.2.   „A tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére” gyakorolt hatás

| 33. | A 81. és 82. cikk csak akkor alkalmazható, ha fennáll „a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére” gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

33.

A 81. és 82. cikk csak akkor alkalmazható, ha fennáll „a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére” gyakorolt hatás.

| 34. | A „kereskedelem szerkezete” kifejezés semleges. Nem feltétel a kereskedelem korlátozása vagy csökkentése (21). A kereskedelem szerkezetét úgy is érheti hatás, ha a megállapodás vagy magatartás a kereskedelem növekedését idézi elő. A közösségi jog alkalmazhatósága állapítható meg akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatására valószínűleg másként alakulna a tagállamok közötti kereskedelem, mint a megállapodás vagy magatartás megléte nélkül valószínűleg alakult volna (22). |
| --- | --- |

34.

A „kereskedelem szerkezete” kifejezés semleges. Nem feltétel a kereskedelem korlátozása vagy csökkentése (21). A kereskedelem szerkezetét úgy is érheti hatás, ha a megállapodás vagy magatartás a kereskedelem növekedését idézi elő. A közösségi jog alkalmazhatósága állapítható meg akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatására valószínűleg másként alakulna a tagállamok közötti kereskedelem, mint a megállapodás vagy magatartás megléte nélkül valószínűleg alakult volna (22).

| 35. | Ez az értelmezés tükrözi, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma joghatóság elhatároló kritérium, amely segít megkülönböztetni a határokon átnyúló hatások gyakorlására alkalmas megállapodásokat és magatartásokat az erre alkalmatlan megállapodásoktól és magatartásoktól a közösségi versenyszabályok szerint történő vizsgálat biztosításának érdekében. |
| --- | --- |

35.

Ez az értelmezés tükrözi, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma joghatóság elhatároló kritérium, amely segít megkülönböztetni a határokon átnyúló hatások gyakorlására alkalmas megállapodásokat és magatartásokat az erre alkalmatlan megállapodásoktól és magatartásoktól a közösségi versenyszabályok szerint történő vizsgálat biztosításának érdekében.

2.3.3.   A kereskedelem szerkezetére gyakorolt „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális hatás”

| 36. | A megállapodások és magatartások által a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére gyakorolt hatás lehet „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális”. |
| --- | --- |

36.

A megállapodások és magatartások által a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére gyakorolt hatás lehet „közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális”.

| 37. | A tagállamok közötti kereskedelmet érintő közvetlen hatások rendszerint a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán merülnek fel. Amennyiben például egy adott termék különböző tagállamokbeli gyártói megállapodnak a piacok felosztásáról, közvetlen hatások érik a tagállamok közötti kereskedelmet a szóban forgó termékek piacán. Ugyanígy közvetlen hatások jelentkeznek akkor is, amikor a szállító a forgalmazók letelepedési helye szerinti tagállamban értékesített termékekre korlátozza a forgalmazóknak adott árengedményeket. Az ilyen magatartások növelik a kivitelre szánt termékek relatív árát, így az exportértékesítéseknek csökken a vonzereje és a versenyképessége. |
| --- | --- |

37.

A tagállamok közötti kereskedelmet érintő közvetlen hatások rendszerint a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán merülnek fel. Amennyiben például egy adott termék különböző tagállamokbeli gyártói megállapodnak a piacok felosztásáról, közvetlen hatások érik a tagállamok közötti kereskedelmet a szóban forgó termékek piacán. Ugyanígy közvetlen hatások jelentkeznek akkor is, amikor a szállító a forgalmazók letelepedési helye szerinti tagállamban értékesített termékekre korlátozza a forgalmazóknak adott árengedményeket. Az ilyen magatartások növelik a kivitelre szánt termékek relatív árát, így az exportértékesítéseknek csökken a vonzereje és a versenyképessége.

| 38. | A közvetett hatások gyakran olyan termékek esetében merülnek fel, amelyek egy megállapodás vagy egy magatartás tárgyát képező termékekhez kapcsolódnak. Közvetett hatások jelentkezhetnek például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatással van azon vállalkozások határokon átnyúló tevékenységeire, amelyek a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékeket használják, vagy azokra más módon támaszkodnak (23). Ilyen hatások léphetnek fel például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás egy olyan kereskedelmi forgalomba nem kerülő közbenső termékre vonatkozik, amelyet egy forgalomba kerülő végtermék előállításához használnak. A Bíróság megítélése szerint a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fennállhatott azon megállapodás esetében, amelynek része volt a konyak előállításához használt párlatok árának rögzítése (24). Jóllehet a nyersanyag nem került kivitelre, a végterméket – a konyak – azonban exportálták. Az ilyen esetekben tehát, amennyiben a végtermékkel folytatott kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás fennállhat, a közösségi versenyjogot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

38.

A közvetett hatások gyakran olyan termékek esetében merülnek fel, amelyek egy megállapodás vagy egy magatartás tárgyát képező termékekhez kapcsolódnak. Közvetett hatások jelentkezhetnek például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás hatással van azon vállalkozások határokon átnyúló tevékenységeire, amelyek a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékeket használják, vagy azokra más módon támaszkodnak (23). Ilyen hatások léphetnek fel például akkor, amikor a megállapodás vagy magatartás egy olyan kereskedelmi forgalomba nem kerülő közbenső termékre vonatkozik, amelyet egy forgalomba kerülő végtermék előállításához használnak. A Bíróság megítélése szerint a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fennállhatott azon megállapodás esetében, amelynek része volt a konyak előállításához használt párlatok árának rögzítése (24). Jóllehet a nyersanyag nem került kivitelre, a végterméket – a konyak – azonban exportálták. Az ilyen esetekben tehát, amennyiben a végtermékkel folytatott kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás fennállhat, a közösségi versenyjogot kell alkalmazni.

| 39. | A tagállamok közötti kereskedelmet érintő közvetett hatások a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán is felmerülhetnek. Például azok a megállapodások, amelyekben a gyártó a forgalmazók letelepedésének helye szerinti tagállamra korlátozza az általuk értékesített termékekre adott jótállást, visszatartják más tagállamok fogyasztóit e termékek megvásárlásától, mivel a jótállási igényüket nem tudnák érvényesíteni (25). A hivatalos forgalmazók és a párhuzamos kereskedők általi kivitel így elnehezül, mivel a gyártói jótállás hiányában csökken a termékek vonzereje a fogyasztók szemében (26). |
| --- | --- |

39.

A tagállamok közötti kereskedelmet érintő közvetett hatások a megállapodás vagy magatartás tárgyát képező termékek kapcsán is felmerülhetnek. Például azok a megállapodások, amelyekben a gyártó a forgalmazók letelepedésének helye szerinti tagállamra korlátozza az általuk értékesített termékekre adott jótállást, visszatartják más tagállamok fogyasztóit e termékek megvásárlásától, mivel a jótállási igényüket nem tudnák érvényesíteni (25). A hivatalos forgalmazók és a párhuzamos kereskedők általi kivitel így elnehezül, mivel a gyártói jótállás hiányában csökken a termékek vonzereje a fogyasztók szemében (26).

| 40. | A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt tényleges hatás az, amely akkor keletkezik, amikor a megállapodást végrehajtják, illetve a magatartást tanúsítják. Az ugyanazon tagállambeli szállító és forgalmazó közötti, például a többi tagállamba való kivitelt tiltó megállapodás valószínűsíthetően tényleges hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre. A megállapodás nélkül a forgalmazó szabadon folytathatott volna exportértékesítéseket. Ebben a kontextusban meg kell azonban említeni, hogy nem szükséges a tényleges hatások kimutatása. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás alkalmas ilyen hatások kiváltására. |
| --- | --- |

40.

A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt tényleges hatás az, amely akkor keletkezik, amikor a megállapodást végrehajtják, illetve a magatartást tanúsítják. Az ugyanazon tagállambeli szállító és forgalmazó közötti, például a többi tagállamba való kivitelt tiltó megállapodás valószínűsíthetően tényleges hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre. A megállapodás nélkül a forgalmazó szabadon folytathatott volna exportértékesítéseket. Ebben a kontextusban meg kell azonban említeni, hogy nem szükséges a tényleges hatások kimutatása. Az is elegendő, ha a megállapodás vagy magatartás alkalmas ilyen hatások kiváltására.

| 41. | A potenciális hatások olyanok, amelyek kellő mértékű valószínűséggel következhetnek be a jövőben. Másképpen fogalmazva tehát figyelembe kell venni az előrelátható piaci fejleményeket (27). Még abban az esetben is, ha a megállapodás megkötése vagy a magatartás tanúsítása idején nem áll fenn a kereskedelemre gyakorolt hatás, a 81. és 82. cikket továbbra is alkalmazni kell, ha azok a tényezők amelyek erre a következtetésre vezettek, valószínűsíthetően megváltozhatnak a közeljövőben. E tekintetben fontos figyelembe venni a Közösség és az érintett tagállam által alkalmazott liberalizációs intézkedések, valamint a kereskedelem jogi akadályainak elhárítását célzó egyéb várható intézkedések hatását. |
| --- | --- |

41.

A potenciális hatások olyanok, amelyek kellő mértékű valószínűséggel következhetnek be a jövőben. Másképpen fogalmazva tehát figyelembe kell venni az előrelátható piaci fejleményeket (27). Még abban az esetben is, ha a megállapodás megkötése vagy a magatartás tanúsítása idején nem áll fenn a kereskedelemre gyakorolt hatás, a 81. és 82. cikket továbbra is alkalmazni kell, ha azok a tényezők amelyek erre a következtetésre vezettek, valószínűsíthetően megváltozhatnak a közeljövőben. E tekintetben fontos figyelembe venni a Közösség és az érintett tagállam által alkalmazott liberalizációs intézkedések, valamint a kereskedelem jogi akadályainak elhárítását célzó egyéb várható intézkedések hatását.

| 42. | Továbbá, még ha a piaci feltételek egy adott időpontban kedvezőtlenek is a határon átnyúló kereskedelem szempontjából, például azért, mert az árak az érintett tagállamokban hasonlóak, a kereskedelemre gyakorolt hatás ennek ellenére fennállhat, amennyiben a helyzet változó piaci feltételek eredményeképpen megváltozhat (28). A lényeges az, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy hatással legyen a tagállamok közötti kereskedelemre, nem pedig az, hogy egy adott időpontban ténylegesen hatással is van arra. |
| --- | --- |

42.

Továbbá, még ha a piaci feltételek egy adott időpontban kedvezőtlenek is a határon átnyúló kereskedelem szempontjából, például azért, mert az árak az érintett tagállamokban hasonlóak, a kereskedelemre gyakorolt hatás ennek ellenére fennállhat, amennyiben a helyzet változó piaci feltételek eredményeképpen megváltozhat (28). A lényeges az, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy hatással legyen a tagállamok közötti kereskedelemre, nem pedig az, hogy egy adott időpontban ténylegesen hatással is van arra.

| 43. | A közvetett vagy potenciális hatások bevonása a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatások vizsgálatába nem jelenti azt, hogy az elemzést távoli vagy hipotetikus hatásokra lehetne alapozni. Annak a valószínűségét, hogy egy bizonyos megállapodás közvetett vagy potenciális hatást fejt ki, annak a hatóságnak vagy félnek kell kimutatnia, amelyik azt állítja, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás fennállhat. A hipotetikus vagy spekulatív hatások nem elégségesek a közösségi jog alkalmazásának megállapításához. Egy olyan megállapodás például, amely emeli egy nem forgalomképes termék árát, csökkenti a fogyasztók rendelkezésre álló jövedelmét. Mivel a fogyasztóknak kevesebb elkölthető jövedelme marad, így esetleg kevesebb más tagállamból behozott terméket vásárolnak. Azonban az ilyen, jövedelemre gyakorolt hatás és a tagállamok közötti kereskedelem között fennálló összefüggés általában önmagában túl távoli ahhoz, hogy a közösségi jog alkalmazhatóságát meg lehessen állapítani |
| --- | --- |

43.

A közvetett vagy potenciális hatások bevonása a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatások vizsgálatába nem jelenti azt, hogy az elemzést távoli vagy hipotetikus hatásokra lehetne alapozni. Annak a valószínűségét, hogy egy bizonyos megállapodás közvetett vagy potenciális hatást fejt ki, annak a hatóságnak vagy félnek kell kimutatnia, amelyik azt állítja, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás fennállhat. A hipotetikus vagy spekulatív hatások nem elégségesek a közösségi jog alkalmazásának megállapításához. Egy olyan megállapodás például, amely emeli egy nem forgalomképes termék árát, csökkenti a fogyasztók rendelkezésre álló jövedelmét. Mivel a fogyasztóknak kevesebb elkölthető jövedelme marad, így esetleg kevesebb más tagállamból behozott terméket vásárolnak. Azonban az ilyen, jövedelemre gyakorolt hatás és a tagállamok közötti kereskedelem között fennálló összefüggés általában önmagában túl távoli ahhoz, hogy a közösségi jog alkalmazhatóságát meg lehessen állapítani

2.4.   Az érzékelhetőség fogalma

2.4.1.   Általános elv

| 44. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma magában foglal egy mennyiségi tényezőt is, amely a közösségi jog alkalmazását a bizonyos nagyságrendű hatások gyakorlására alkalmas megállapodásokra és magatartásokra korlátozza. A 81. és a 82. cikk alkalmazási körén kívülre esnek azok a megállapodások és magatartások, amelyek csak igen csekély hatást gyakorolnak a piacra, tekintettel az érintett vállalkozások gyenge pozíciójára a érintett termékek piacán (29). Az érzékelhetőséget elsősorban az érintett vállalkozásoknak a kérdéses termékek piacán meglévő pozícióját és súlyát vizsgálva mérhető fel (30). |
| --- | --- |

44.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma magában foglal egy mennyiségi tényezőt is, amely a közösségi jog alkalmazását a bizonyos nagyságrendű hatások gyakorlására alkalmas megállapodásokra és magatartásokra korlátozza. A 81. és a 82. cikk alkalmazási körén kívülre esnek azok a megállapodások és magatartások, amelyek csak igen csekély hatást gyakorolnak a piacra, tekintettel az érintett vállalkozások gyenge pozíciójára a érintett termékek piacán (29). Az érzékelhetőséget elsősorban az érintett vállalkozásoknak a kérdéses termékek piacán meglévő pozícióját és súlyát vizsgálva mérhető fel (30).

| 45. | Az érzékelhetőség értékelése az egyedi esetek körülményeitől, így különösen a megállapodás és a magatartás természetétől, az érintett termékek jellegétől és az érintett vállalkozások piaci pozíciójától függ. Amennyiben a megállapodás vagy a magatartás jellegéből következően alkalmas arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre, az érzékelhetőségi küszöb alacsonyabb, mint azon megállapodások és magatartások esetében, amelyek jellegükből adódóan nem alkalmasak arra, hogy hatással legyenek a tagállamok közötti kereskedelemre. Minél erősebb az érintett vállalkozások piaci pozíciója, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy egy, a tagállamok közötti kereskedelemre hatni képes megállapodásról vagy magatartásról megállapítható, hogy érzékelhető hatást gyakorol (31). |
| --- | --- |

45.

Az érzékelhetőség értékelése az egyedi esetek körülményeitől, így különösen a megállapodás és a magatartás természetétől, az érintett termékek jellegétől és az érintett vállalkozások piaci pozíciójától függ. Amennyiben a megállapodás vagy a magatartás jellegéből következően alkalmas arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre, az érzékelhetőségi küszöb alacsonyabb, mint azon megállapodások és magatartások esetében, amelyek jellegükből adódóan nem alkalmasak arra, hogy hatással legyenek a tagállamok közötti kereskedelemre. Minél erősebb az érintett vállalkozások piaci pozíciója, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy egy, a tagállamok közötti kereskedelemre hatni képes megállapodásról vagy magatartásról megállapítható, hogy érzékelhető hatást gyakorol (31).

| 46. | A Bíróság a behozatallal és a kivitellel kapcsolatos számos ügyben úgy ítélte meg, hogy az érzékelhetőség követelménye akkor teljesül, ha az érintett vállalkozások eladásai mintegy 5 %-os piaci részesedést jelentenek (32). A piaci részesedés azonban önmagában véve nem minősül minden esetben döntő tényezőnek. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a vállalkozások mekkora forgalmat bonyolítanak le az érintett termékekkel kapcsolatosan (33). |
| --- | --- |

46.

A Bíróság a behozatallal és a kivitellel kapcsolatos számos ügyben úgy ítélte meg, hogy az érzékelhetőség követelménye akkor teljesül, ha az érintett vállalkozások eladásai mintegy 5 %-os piaci részesedést jelentenek (32). A piaci részesedés azonban önmagában véve nem minősül minden esetben döntő tényezőnek. Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a vállalkozások mekkora forgalmat bonyolítanak le az érintett termékekkel kapcsolatosan (33).

| 47. | Az érzékelhetőség tehát mérhető mind abszolút (forgalom), mind relatív értelemben, az érintett vállalkozás(ok) pozícióját a piac más szereplőinek pozíciójához viszonyítva (piaci részesedés). Ez az érintett vállalkozások pozíciójára és súlyára hangsúlyt fektető nézőpont összhangban van a „hatással lehet” fogalommal, amely arra utal, hogy az értékelés alapját az képezi, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy hatással legyen a tagállamok közötti kereskedelemre, és nem az, hogy milyen az áruk és szolgáltatások határokon átlépő tényleges forgalmára gyakorolt hatás. Az érintett vállalkozások piaci pozíciója és az adott termékekkel kapcsolatos forgalma támpontot ad arra, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre. Ez a két elem tükröződik az alábbi 52. és 53. bekezdésben ismertetett vélelmekben. |
| --- | --- |

47.

Az érzékelhetőség tehát mérhető mind abszolút (forgalom), mind relatív értelemben, az érintett vállalkozás(ok) pozícióját a piac más szereplőinek pozíciójához viszonyítva (piaci részesedés). Ez az érintett vállalkozások pozíciójára és súlyára hangsúlyt fektető nézőpont összhangban van a „hatással lehet” fogalommal, amely arra utal, hogy az értékelés alapját az képezi, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy hatással legyen a tagállamok közötti kereskedelemre, és nem az, hogy milyen az áruk és szolgáltatások határokon átlépő tényleges forgalmára gyakorolt hatás. Az érintett vállalkozások piaci pozíciója és az adott termékekkel kapcsolatos forgalma támpontot ad arra, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelemre. Ez a két elem tükröződik az alábbi 52. és 53. bekezdésben ismertetett vélelmekben.

| 48. | Az érzékelhetőségi teszt alkalmazása nem követeli meg szükségszerűen az érintett piacok meghatározását és a piaci részesedések kiszámítását (34). A vállalkozás abszolút értelemben vett forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető. Ez különösen igaz az olyan megállapodások és magatartások esetében, amelyek természetüknél fogva alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására például azért, mert behozatalra vagy kivitelre vonatkoznak, vagy azért, mert több tagállamra terjednek ki. Az 53. bekezdésben ismertetett pozitív vélelem figyelembe veszi azt a tényt, hogy ilyen körülmények esetén a megállapodás tárgyát képező termékek forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető. |
| --- | --- |

48.

Az érzékelhetőségi teszt alkalmazása nem követeli meg szükségszerűen az érintett piacok meghatározását és a piaci részesedések kiszámítását (34). A vállalkozás abszolút értelemben vett forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy a kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető. Ez különösen igaz az olyan megállapodások és magatartások esetében, amelyek természetüknél fogva alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására például azért, mert behozatalra vagy kivitelre vonatkoznak, vagy azért, mert több tagállamra terjednek ki. Az 53. bekezdésben ismertetett pozitív vélelem figyelembe veszi azt a tényt, hogy ilyen körülmények esetén a megállapodás tárgyát képező termékek forgalma elegendő lehet annak megállapításához, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás érzékelhető.

| 49. | A megállapodásokat és magatartásokat mindig azok gazdasági és jogi összefüggéseiben kell vizsgálni. A vertikális megállapodások esetében szükséges lehet figyelembe venni a hasonló megállapodások párhuzamos hálózatainak esetleges kumulatív hatásait (35). Ha egyetlen megállapodás, vagy a megállapodások egy hálózata nem is képes a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető befolyásolására, a megállapodások párhuzamos hálózatai által összességében gyakorolt hatás azonban képes lehet annak elérésére. Ehhez azonban az szükséges, hogy az egyedi megállapodás vagy a megállapodások hálózata jelentős mértékben hozzájáruljon a kereskedelemre gyakorolt általános hatáshoz (36). |
| --- | --- |

49.

A megállapodásokat és magatartásokat mindig azok gazdasági és jogi összefüggéseiben kell vizsgálni. A vertikális megállapodások esetében szükséges lehet figyelembe venni a hasonló megállapodások párhuzamos hálózatainak esetleges kumulatív hatásait (35). Ha egyetlen megállapodás, vagy a megállapodások egy hálózata nem is képes a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető befolyásolására, a megállapodások párhuzamos hálózatai által összességében gyakorolt hatás azonban képes lehet annak elérésére. Ehhez azonban az szükséges, hogy az egyedi megállapodás vagy a megállapodások hálózata jelentős mértékben hozzájáruljon a kereskedelemre gyakorolt általános hatáshoz (36).

2.4.2.   Az érzékelhetőség számszerűsítése

| 50. | Nem lehetséges a megállapodások valamennyi típusára irányadó olyan általános mennyiségi szabályokat alkotni, amelyek jeleznék, hogy mikor gyakorolható érzékelhető hatás a tagállamok közötti kereskedelemre. Jelezni lehet azonban azt, hogy rendszerint mikor nem gyakorolható érzékelhető hatás a kereskedelemre. Először is, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleményében (37) a Bizottság megállapította, hogy a 96/280/EK (38) bizottsági ajánlás mellékletének meghatározása szerinti kis- és középvállalkozások (kkv-k) közötti megállapodások rendszerint nem alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. E vélelem indoka az, hogy a kkv-k tevékenységeiket rendszerint helyi vagy regionális szinten folytatják. Azonban a közösségi jogot kell a kkv-kra alkalmazni különösen akkor, amikor határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket folytatnak. Másodszor, a Bizottság megítélése szerint helyénvaló olyan általános alapelvek megfogalmazása, amelyek jelzik, hogy általában mikor nem gyakorolható érzékelhető hatás a kereskedelemre, azaz egy, a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás hiányára vonatkozó negatív vélelem (NAAT-szabály) felállítását. A Bizottság a 81. cikk alkalmazásakor ezt a standard definíciót olyan megdönthető negatív vélelemként kezeli, amelyet a 81. cikk (1) bekezdése szerinti valamennyi megállapodásra alkalmazni kell, tekintet nélkül a megállapodásba foglalt korlátozások jellegére, ideértve azokat a korlátozásokat is, amelyeket a Bizottság csoportmentességi rendeletei és iránymutatásai kőkemény korlátozásnak tekintenek. A Bizottság rendszerint sem kérelemre, sem hivatalból nem indít eljárást azokban az esetekben, amikor ez a negatív vélelem alkalmazható. Amennyiben a vállalkozások jóhiszeműen feltételezik azt, hogy a megállapodásra ez a negatív vélelem vonatkozik, a Bizottság nem szab ki bírságokat. |
| --- | --- |

50.

Nem lehetséges a megállapodások valamennyi típusára irányadó olyan általános mennyiségi szabályokat alkotni, amelyek jeleznék, hogy mikor gyakorolható érzékelhető hatás a tagállamok közötti kereskedelemre. Jelezni lehet azonban azt, hogy rendszerint mikor nem gyakorolható érzékelhető hatás a kereskedelemre. Először is, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése (de minimis szabály) értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közleményében (37) a Bizottság megállapította, hogy a 96/280/EK (38) bizottsági ajánlás mellékletének meghatározása szerinti kis- és középvállalkozások (kkv-k) közötti megállapodások rendszerint nem alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. E vélelem indoka az, hogy a kkv-k tevékenységeiket rendszerint helyi vagy regionális szinten folytatják. Azonban a közösségi jogot kell a kkv-kra alkalmazni különösen akkor, amikor határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket folytatnak. Másodszor, a Bizottság megítélése szerint helyénvaló olyan általános alapelvek megfogalmazása, amelyek jelzik, hogy általában mikor nem gyakorolható érzékelhető hatás a kereskedelemre, azaz egy, a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás hiányára vonatkozó negatív vélelem (NAAT-szabály) felállítását. A Bizottság a 81. cikk alkalmazásakor ezt a standard definíciót olyan megdönthető negatív vélelemként kezeli, amelyet a 81. cikk (1) bekezdése szerinti valamennyi megállapodásra alkalmazni kell, tekintet nélkül a megállapodásba foglalt korlátozások jellegére, ideértve azokat a korlátozásokat is, amelyeket a Bizottság csoportmentességi rendeletei és iránymutatásai kőkemény korlátozásnak tekintenek. A Bizottság rendszerint sem kérelemre, sem hivatalból nem indít eljárást azokban az esetekben, amikor ez a negatív vélelem alkalmazható. Amennyiben a vállalkozások jóhiszeműen feltételezik azt, hogy a megállapodásra ez a negatív vélelem vonatkozik, a Bizottság nem szab ki bírságokat.

| 51. | Az 53. bekezdés sérelme nélkül az érzékelhetőség e negatív meghatározása nem jelenti azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre nem vonatkoznak az alábbiakban megállapított kritériumok, automatikusan alkalmasak arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre. Minden esetben egyedi mérlegelés szükséges. |
| --- | --- |

51.

Az 53. bekezdés sérelme nélkül az érzékelhetőség e negatív meghatározása nem jelenti azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre nem vonatkoznak az alábbiakban megállapított kritériumok, automatikusan alkalmasak arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre. Minden esetben egyedi mérlegelés szükséges.

| 52. | A Bizottság álláspontja szerint a megállapodások elvileg nem alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást fejtsenek ki, amennyiben a következő feltételek együttesen teljesülnek:






  a) | a felek együttes piaci részesedése a megállapodás által érintett bármely, Közösségen belüli releváns piacon nem haladja meg az 5 %-ot, valamint |
| --- | --- | --- |

52.

A Bizottság álláspontja szerint a megállapodások elvileg nem alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást fejtsenek ki, amennyiben a következő feltételek együttesen teljesülnek:

a)

a felek együttes piaci részesedése a megállapodás által érintett bármely, Közösségen belüli releváns piacon nem haladja meg az 5 %-ot, valamint

| b) | a horizontális megállapodások esetén az érintett vállalkozások (39) együttes éves közösségi forgalma a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. A termékek közös beszerzéséről szóló megállapodások esetében a releváns forgalom a felek a megállapodás tárgyát képező termékekből megvalósított beszerzéseinek összege.
  A vertikális megállapodások esetén a szállító összesített éves közösségi forgalma a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. Licencia szerződés esetében a releváns forgalom a licenciavevők a licencia tárgyát képező technológiát megtestesítő termékekkel elért forgalmának és a licenciaadó az ilyen termékekkel elért saját forgalmának az összege. Amennyiben a vevő több szállítóval kötött megállapodást, akkor a releváns forgalom megegyezik a vevőnek a megállapodások tárgyát képező termékekből származó összes beszerzésével. |
| --- | --- |

b)

a horizontális megállapodások esetén az érintett vállalkozások (39) együttes éves közösségi forgalma a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. A termékek közös beszerzéséről szóló megállapodások esetében a releváns forgalom a felek a megállapodás tárgyát képező termékekből megvalósított beszerzéseinek összege.

A vertikális megállapodások esetén a szállító összesített éves közösségi forgalma a megállapodás tárgyát képező termékek vonatkozásában nem haladja meg a 40 millió eurót. Licencia szerződés esetében a releváns forgalom a licenciavevők a licencia tárgyát képező technológiát megtestesítő termékekkel elért forgalmának és a licenciaadó az ilyen termékekkel elért saját forgalmának az összege. Amennyiben a vevő több szállítóval kötött megállapodást, akkor a releváns forgalom megegyezik a vevőnek a megállapodások tárgyát képező termékekből származó összes beszerzésével.

A Bizottság ugyanezt a vélelmet alkalmazza akkor, amikor két egymást követő naptári évben a fent említett forgalmi küszöböt legfeljebb 10 %-kal, a piaci részesedési küszöböt pedig legfeljebb 2 százalékponttal lépik túl. A Bizottság nem alkalmazza ezt a vélelmet azokban az esetekben, amikor a megállapodás kialakulóban lévő, de még nem létező piacot érint, és így a felek nem rendelkeznek sem releváns forgalommal, sem pedig piaci részesedéssel. Az érzékelhetőséget ilyen esetekben a feleknek a kapcsolódó termékpiacokon elért pozíciója vagy a megállapodás által érintett technológiák tekintetében elért súlya alapján kell megítélni.

| 53. | Amennyiben a megállapodás jellegénél fogva alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon, mert például behozatalra és kivitelre vonatkozik, vagy több tagállamra terjed ki, a Bizottság álláspontja szerint megdönthető pozitív vélelem áll fenn arra nézve, hogy ezek a kereskedelemre gyakorolt hatások érzékelhetőek, ha a feleknek a megállapodás tárgyát képező termékekre vonatkozó – az 52. és 54. bekezdésben előírt módon számított – forgalma meghaladja a 40 millió eurót. A tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolni már jellegüknél fogva is képes megállapodások esetében gyakran az is vélelmezhető, hogy ezek a hatások érzékelhetőek, ha a felek piaci részesedése túllépi a fent említett 5 %-os küszöböt. E vélelem azonban nem alkalmazható akkor, amikor a megállapodás egy tagállamnak csak egy részét érinti (lásd alább a 90. bekezdést). |
| --- | --- |

53.

Amennyiben a megállapodás jellegénél fogva alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon, mert például behozatalra és kivitelre vonatkozik, vagy több tagállamra terjed ki, a Bizottság álláspontja szerint megdönthető pozitív vélelem áll fenn arra nézve, hogy ezek a kereskedelemre gyakorolt hatások érzékelhetőek, ha a feleknek a megállapodás tárgyát képező termékekre vonatkozó – az 52. és 54. bekezdésben előírt módon számított – forgalma meghaladja a 40 millió eurót. A tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolni már jellegüknél fogva is képes megállapodások esetében gyakran az is vélelmezhető, hogy ezek a hatások érzékelhetőek, ha a felek piaci részesedése túllépi a fent említett 5 %-os küszöböt. E vélelem azonban nem alkalmazható akkor, amikor a megállapodás egy tagállamnak csak egy részét érinti (lásd alább a 90. bekezdést).

| 54. | A 40 millió eurós értékhatár tekintetében (vö. az 52. bekezdéssel) a forgalom számításának alapja az érintett vállalkozások által az előző üzleti évben a megállapodás tárgyát képező termékekkel (szerződéses termékek) megvalósított, adózás előtti teljes közösségi értékesítés. Az ugyanazon csoporthoz tartozó társaságok között lebonyolított értékesítések nem vehetők figyelembe (40). |
| --- | --- |

54.

A 40 millió eurós értékhatár tekintetében (vö. az 52. bekezdéssel) a forgalom számításának alapja az érintett vállalkozások által az előző üzleti évben a megállapodás tárgyát képező termékekkel (szerződéses termékek) megvalósított, adózás előtti teljes közösségi értékesítés. Az ugyanazon csoporthoz tartozó társaságok között lebonyolított értékesítések nem vehetők figyelembe (40).

| 55. | A piaci részesedéssel kapcsolatos értékhatár alkalmazásához meg kell határozni az érintett piacot (41). Ez az érintett termékpiacból és az érintett földrajzi piacból áll. A piaci részesedéseket az eladások értékére vonatkozó vagy adott esetben a beszerzések értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Amennyiben nem állnak rendelkezésre értékadatok, egyéb megbízható piaci információkon, így mennyiségi adatokon alapuló becslések is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

55.

A piaci részesedéssel kapcsolatos értékhatár alkalmazásához meg kell határozni az érintett piacot (41). Ez az érintett termékpiacból és az érintett földrajzi piacból áll. A piaci részesedéseket az eladások értékére vonatkozó vagy adott esetben a beszerzések értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Amennyiben nem állnak rendelkezésre értékadatok, egyéb megbízható piaci információkon, így mennyiségi adatokon alapuló becslések is alkalmazhatók.

| 56. | A megállapodások azon hálózatai esetén, amelyeket egyazon szállító különböző forgalmazókkal kötött, a hálózat egésze által lebonyolított értékesítéseket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

56.

A megállapodások azon hálózatai esetén, amelyeket egyazon szállító különböző forgalmazókkal kötött, a hálózat egésze által lebonyolított értékesítéseket kell figyelembe venni.

| 57. | Az ugyanazon átfogó üzleti megállapodás részét képező szerződések a NAAT-szabály alkalmazásában egyetlen megállapodást képeznek (42). A vállalkozások azzal, hogy egy gazdasági szempontból egységet képező megállapodást részekre osztanak fel, nem kerülhetnek a fenti értékhatárok alá. |
| --- | --- |

57.

Az ugyanazon átfogó üzleti megállapodás részét képező szerződések a NAAT-szabály alkalmazásában egyetlen megállapodást képeznek (42). A vállalkozások azzal, hogy egy gazdasági szempontból egységet képező megállapodást részekre osztanak fel, nem kerülhetnek a fenti értékhatárok alá.

3.   A FENTI ALAPELVEK ALKALMAZÁSA A MEGÁLLAPODÁSOK ÉS VISSZAÉLÉSSZERŰ MAGATARTÁSOK GYAKORI TÍPUSAIRA

| 58. | A Bizottság az előző szakaszban ismertetett negatív vélelmet alkalmazza valamennyi olyan megállapodásra, ideértve a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására jellegüknél fogva alkalmas megállapodásokat, valamint azokra, amelyek harmadik országbeli vállalkozásokkal folytatott kereskedelemre is kiterjednek (lásd alább a 3.3. szakaszt). |
| --- | --- |

58.

A Bizottság az előző szakaszban ismertetett negatív vélelmet alkalmazza valamennyi olyan megállapodásra, ideértve a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására jellegüknél fogva alkalmas megállapodásokat, valamint azokra, amelyek harmadik országbeli vállalkozásokkal folytatott kereskedelemre is kiterjednek (lásd alább a 3.3. szakaszt).

| 59. | A negatív vélelem alkalmazási körén kívül eső esetben a Bizottság figyelembe veszi a megállapodás vagy magatartás természetéhez, valamint az ezek által érintett termékek jellegéhez kapcsolódó minőségi tényezőket (lásd a 27. és 29. bekezdést). A fenti 53. bekezdésben kifejtett pozitív vélelem, amely azon megállapodások tekintetében vonatkozik az érzékelhetőségre, amelyek jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak, szintén a megállapodások jellegének fontosságát mutatja. Ahhoz, hogy további iránymutatásokat lehessen megfogalmazni a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, számba kell venni a megállapodások és magatartások általános típusait. |
| --- | --- |

59.

A negatív vélelem alkalmazási körén kívül eső esetben a Bizottság figyelembe veszi a megállapodás vagy magatartás természetéhez, valamint az ezek által érintett termékek jellegéhez kapcsolódó minőségi tényezőket (lásd a 27. és 29. bekezdést). A fenti 53. bekezdésben kifejtett pozitív vélelem, amely azon megállapodások tekintetében vonatkozik az érzékelhetőségre, amelyek jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak, szintén a megállapodások jellegének fontosságát mutatja. Ahhoz, hogy további iránymutatásokat lehessen megfogalmazni a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának alkalmazásához, számba kell venni a megállapodások és magatartások általános típusait.

| 60. | A következő szakaszok alapvető különbséget tesznek a több tagállamra kiterjedő megállapodások és magatartások, valamint az egyetlen tagállamra vagy egyetlen tagállamnak egy részére kiterjedő megállapodások és magatartások között. E két fő csoport további alcsoportokra bontható az adott megállapodás vagy magatartás jellege alapján. Ugyancsak sor kerül a harmadik országokra kiterjedő megállapodások és magatartások vizsgálatára. |
| --- | --- |

60.

A következő szakaszok alapvető különbséget tesznek a több tagállamra kiterjedő megállapodások és magatartások, valamint az egyetlen tagállamra vagy egyetlen tagállamnak egy részére kiterjedő megállapodások és magatartások között. E két fő csoport további alcsoportokra bontható az adott megállapodás vagy magatartás jellege alapján. Ugyancsak sor kerül a harmadik országokra kiterjedő megállapodások és magatartások vizsgálatára.

3.1.   Több tagállamot érintő, vagy több tagállamban végrehajtott megállapodások és visszaélésszerű magatartások

| 61. | A több tagállamot érintő, vagy több tagállamban végrehajtott megállapodások és magatartások szinte valamennyi esetben olyanok, hogy jellegükből adódóan alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Ha a releváns forgalom meghaladja az 53. bekezdésben ismertetett értékhatárt, az esetek többségében nincs szükség részletes elemzésre annak megállapítása céljából, hogy fennállhat-e a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. Annak érdekében azonban, hogy ezekben az esetekben is iránymutatást lehessen megfogalmazni, továbbá a fenti 2. szakaszban kifejtett elvek szemléltetése érdekében, helyénvaló összefoglalni melyek azok a tényezők, amelyek általában a közösségi jog alkalmazhatóságának alátámasztására szolgálnak. |
| --- | --- |

61.

A több tagállamot érintő, vagy több tagállamban végrehajtott megállapodások és magatartások szinte valamennyi esetben olyanok, hogy jellegükből adódóan alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Ha a releváns forgalom meghaladja az 53. bekezdésben ismertetett értékhatárt, az esetek többségében nincs szükség részletes elemzésre annak megállapítása céljából, hogy fennállhat-e a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. Annak érdekében azonban, hogy ezekben az esetekben is iránymutatást lehessen megfogalmazni, továbbá a fenti 2. szakaszban kifejtett elvek szemléltetése érdekében, helyénvaló összefoglalni melyek azok a tényezők, amelyek általában a közösségi jog alkalmazhatóságának alátámasztására szolgálnak.

3.1.1.   Behozatalra és kivitelre vonatkozó megállapodások

| 62. | A kettő vagy több tagállambeli vállalkozások közötti, behozatalra és kivitelre vonatkozó megállapodások jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Ezek a megállapodások, függetlenül attól, hogy versenykorlátozó jellegűek-e vagy sem, közvetlenül hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére. A Kerpen & Kerpen ügyben például, amelynek tárgya egy francia gyártó és egy német forgalmazó közötti, a Franciaországból Németországba irányuló, összesen évi 350 000 tonnás cementkivitel több, mint 10 %-ára kiterjedő megállapodás volt, a Bíróság megállapította, hogy elfogadhatatlan az az álláspont, amely szerint egy ilyen megállapodás nem alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre (érzékelhető) hatást gyakoroljon (43). |
| --- | --- |

62.

A kettő vagy több tagállambeli vállalkozások közötti, behozatalra és kivitelre vonatkozó megállapodások jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Ezek a megállapodások, függetlenül attól, hogy versenykorlátozó jellegűek-e vagy sem, közvetlenül hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére. A Kerpen & Kerpen ügyben például, amelynek tárgya egy francia gyártó és egy német forgalmazó közötti, a Franciaországból Németországba irányuló, összesen évi 350 000 tonnás cementkivitel több, mint 10 %-ára kiterjedő megállapodás volt, a Bíróság megállapította, hogy elfogadhatatlan az az álláspont, amely szerint egy ilyen megállapodás nem alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre (érzékelhető) hatást gyakoroljon (43).

| 63. | Ebbe a csoportba tartoznak az behozatali és kiviteli korlátozásokat bevezető megállapodások, ideértve az aktív és passzív értékesítések korlátozásait, valamint a vevő által más tagállambeli ügyfelek részére történő viszonteladás korlátozását (44). Ezekben az esetekben igen szoros összefüggés áll fenn a verseny állítólagos korlátozása és a kereskedelemre gyakorolt hatás között, hiszen a korlátozás alapvető célja a tagállamok közötti áru- és szolgáltatáscsere korlátozása, amely egyébként lehetséges volna. Ebből a szempontból közömbös az, hogy a megállapodás felei ugyanabban a tagállamban, vagy különböző tagállamokban honosak. |
| --- | --- |

63.

Ebbe a csoportba tartoznak az behozatali és kiviteli korlátozásokat bevezető megállapodások, ideértve az aktív és passzív értékesítések korlátozásait, valamint a vevő által más tagállambeli ügyfelek részére történő viszonteladás korlátozását (44). Ezekben az esetekben igen szoros összefüggés áll fenn a verseny állítólagos korlátozása és a kereskedelemre gyakorolt hatás között, hiszen a korlátozás alapvető célja a tagállamok közötti áru- és szolgáltatáscsere korlátozása, amely egyébként lehetséges volna. Ebből a szempontból közömbös az, hogy a megállapodás felei ugyanabban a tagállamban, vagy különböző tagállamokban honosak.

3.1.2.   Több tagállamra kiterjedő kartellek

| 64. | A több tagállamra kiterjedő, árrögzítő és piacfelosztó kartellmegállapodások jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. A határokon átnyúló kartellek harmonizálják a versenyfeltételeket és hatással vannak a kereskedelemnek a gazdaságokba való kölcsönös átjárhatóságára a kereskedelem hagyományos szerkezetének rögzítése révén (45). Amennyiben a vállalkozások megállapodnak a földrajzi területek felosztásáról, ezzel a más területekről a felosztott területekre irányuló eladásokat megakadályozhatják vagy csökkenthetik. Ha a vállalkozások megállapodnak az árak rögzítéséről, megszűnik a verseny és az abból adódó esetleges árkülönbségek, amelyek a versenytársakat és a fogyasztókat egyaránt a határokon túlnyúló kereskedelemben való részvételre ösztönöznék. Ha a vállalkozások értékesítési kvótákban állapodnak meg, konzerválódik a kereskedelem hagyományos szerkezete. Az érintett vállalkozások tartózkodnak a termelés bővítésétől és ily módon a más tagállambeli potenciális vevőkör áruval való ellátásától. |
| --- | --- |

64.

A több tagállamra kiterjedő, árrögzítő és piacfelosztó kartellmegállapodások jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. A határokon átnyúló kartellek harmonizálják a versenyfeltételeket és hatással vannak a kereskedelemnek a gazdaságokba való kölcsönös átjárhatóságára a kereskedelem hagyományos szerkezetének rögzítése révén (45). Amennyiben a vállalkozások megállapodnak a földrajzi területek felosztásáról, ezzel a más területekről a felosztott területekre irányuló eladásokat megakadályozhatják vagy csökkenthetik. Ha a vállalkozások megállapodnak az árak rögzítéséről, megszűnik a verseny és az abból adódó esetleges árkülönbségek, amelyek a versenytársakat és a fogyasztókat egyaránt a határokon túlnyúló kereskedelemben való részvételre ösztönöznék. Ha a vállalkozások értékesítési kvótákban állapodnak meg, konzerválódik a kereskedelem hagyományos szerkezete. Az érintett vállalkozások tartózkodnak a termelés bővítésétől és ily módon a más tagállambeli potenciális vevőkör áruval való ellátásától.

| 65. | Az, hogy a határokon átnyúló kartellek jellegükből adódóan hatást gyakorolnak a kereskedelemre, általában a bennük résztvevő vállalkozások piaci pozíciójának is tulajdonítható. Kartellek létrejöttére rendszerint csak akkor kerül sor, ha a résztvevő vállalkozások együttes piaci részesedése jelentős, hiszen ez lehetővé teszi számukra az árak emelését vagy a termelés csökkentését. |
| --- | --- |

65.

Az, hogy a határokon átnyúló kartellek jellegükből adódóan hatást gyakorolnak a kereskedelemre, általában a bennük résztvevő vállalkozások piaci pozíciójának is tulajdonítható. Kartellek létrejöttére rendszerint csak akkor kerül sor, ha a résztvevő vállalkozások együttes piaci részesedése jelentős, hiszen ez lehetővé teszi számukra az árak emelését vagy a termelés csökkentését.

3.1.3.   Több tagállamra kiterjedő horizontális együttműködési megállapodások

| 66. | Ez a szakasz a horizontális együttműködési megállapodások különböző típusaival foglalkozik. A horizontális együttműködési megállapodások például olyan megállapodások lehetnek, amelyek alapján kettő vagy több vállalkozás egy meghatározott gazdasági tevékenység – mint például a termelés és a forgalmazás – gyakorlásában működik együtt (46). Az ilyen megállapodásokra gyakran mint közös vállalatokra hivatkoznak. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet (47) vonatkozik azonban azokra a közös vállalatokra, amelyek tartósan látnak el olyan funkciót, amelyek az önálló gazdálkodó egységekre jellemzőek. Közösségi szinten az ilyen valamennyi funkciót ellátó közös vállalatokra nem vonatkozik a 81. és 82. cikke kivéve azokat az eseteket, amikor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (4) bekezdését kell alkalmazni (48). Ez a szakasz emiatt nem foglalkozik a valamennyi funkciót ellátó közös vállalatokkal. A nem valamennyi funkciót ellátó közös vállalatok esetében a közös gazdálkodó egység egy piacon sem lép fel független szállítóként (vagy vevőként), pusztán az anyavállalatokat szolgálja, akik saját maguk vannak jelen a piacon (49). |
| --- | --- |

66.

Ez a szakasz a horizontális együttműködési megállapodások különböző típusaival foglalkozik. A horizontális együttműködési megállapodások például olyan megállapodások lehetnek, amelyek alapján kettő vagy több vállalkozás egy meghatározott gazdasági tevékenység – mint például a termelés és a forgalmazás – gyakorlásában működik együtt (46). Az ilyen megállapodásokra gyakran mint közös vállalatokra hivatkoznak. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet (47) vonatkozik azonban azokra a közös vállalatokra, amelyek tartósan látnak el olyan funkciót, amelyek az önálló gazdálkodó egységekre jellemzőek. Közösségi szinten az ilyen valamennyi funkciót ellátó közös vállalatokra nem vonatkozik a 81. és 82. cikke kivéve azokat az eseteket, amikor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (4) bekezdését kell alkalmazni (48). Ez a szakasz emiatt nem foglalkozik a valamennyi funkciót ellátó közös vállalatokkal. A nem valamennyi funkciót ellátó közös vállalatok esetében a közös gazdálkodó egység egy piacon sem lép fel független szállítóként (vagy vevőként), pusztán az anyavállalatokat szolgálja, akik saját maguk vannak jelen a piacon (49).

| 67. | A kettő vagy több tagállamban tevékenységet folytató közös vállalatok, vagy az olyan közös vállalatok, amelyek termékeit az anyavállalatok kettő vagy több tagállamban értékesítik, hatással vannak a részt vevő felek kereskedelmi tevékenységeire a Közösség ezen területein. Emiatt általában az ilyen megállapodások pusztán jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak, a megállapodás megléte nélküli körülményekkel összehasonlítva (50). A kereskedelem szerkezetére gyakorolt hatás akkor jelentkezik, amikor a vállalkozások a közös vállalatra ruházzák át tevékenységeiket, vagy azt arra használják, hogy új beszerzési forrást alakítsanak ki a Közösségben. |
| --- | --- |

67.

A kettő vagy több tagállamban tevékenységet folytató közös vállalatok, vagy az olyan közös vállalatok, amelyek termékeit az anyavállalatok kettő vagy több tagállamban értékesítik, hatással vannak a részt vevő felek kereskedelmi tevékenységeire a Közösség ezen területein. Emiatt általában az ilyen megállapodások pusztán jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak, a megállapodás megléte nélküli körülményekkel összehasonlítva (50). A kereskedelem szerkezetére gyakorolt hatás akkor jelentkezik, amikor a vállalkozások a közös vállalatra ruházzák át tevékenységeiket, vagy azt arra használják, hogy új beszerzési forrást alakítsanak ki a Közösségben.

| 68. | A kereskedelemre úgy is gyakorolható hatás, ha a közös vállalat olyan közbenső termékeket állít elő az anyavállalatok részére, amelyeket az anyavállalatok a későbbiekben feldolgoznak, vagy beépítenek termékeikbe. Ez az eset áll fenn valószínűsíthetően akkor, ha a szóban forgó közbenső terméket korábban más tagállamokbeli szállítóktól szerezték be, ha az anyavállalatok a közbenső terméket korábban más tagállamokban állították elő, vagy ha a végterméket egynél több tagállamban értékesítik. |
| --- | --- |

68.

A kereskedelemre úgy is gyakorolható hatás, ha a közös vállalat olyan közbenső termékeket állít elő az anyavállalatok részére, amelyeket az anyavállalatok a későbbiekben feldolgoznak, vagy beépítenek termékeikbe. Ez az eset áll fenn valószínűsíthetően akkor, ha a szóban forgó közbenső terméket korábban más tagállamokbeli szállítóktól szerezték be, ha az anyavállalatok a közbenső terméket korábban más tagállamokban állították elő, vagy ha a végterméket egynél több tagállamban értékesítik.

| 69. | Az érzékelhetőség vizsgálatakor nem csak a megállapodással létrehozott közös gazdálkodó egység értékesítéseit fontos figyelembe venni, hanem az anyavállalatoknak a megállapodás tárgyát képező termékekkel megvalósított értékesítéseit is, mivel a közös vállalat egyetlen piacon sem működik független gazdálkodó egységként. |
| --- | --- |

69.

Az érzékelhetőség vizsgálatakor nem csak a megállapodással létrehozott közös gazdálkodó egység értékesítéseit fontos figyelembe venni, hanem az anyavállalatoknak a megállapodás tárgyát képező termékekkel megvalósított értékesítéseit is, mivel a közös vállalat egyetlen piacon sem működik független gazdálkodó egységként.

3.1.4.   Több tagállamban végrehajtott vertikális megállapodások

| 70. | A több tagállamban végrehajtott vertikális megállapodások illetve hasonló vertikális megállapodások hálózatai rendszerint alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak, amennyiben a kereskedelmet egy meghatározott irányba terelik. A két vagy több tagállamban végrehajtott szelektív forgalmazási megállapodások hálózatai például azért terelik a kereskedelmet egy meghatározott irányba, mert azt a hálózat tagjaira korlátozzák, és így a megállapodás nélküli helyzethez képest hatást gyakorolnak a kereskedelem szerkezetére (51). |
| --- | --- |

70.

A több tagállamban végrehajtott vertikális megállapodások illetve hasonló vertikális megállapodások hálózatai rendszerint alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak, amennyiben a kereskedelmet egy meghatározott irányba terelik. A két vagy több tagállamban végrehajtott szelektív forgalmazási megállapodások hálózatai például azért terelik a kereskedelmet egy meghatározott irányba, mert azt a hálózat tagjaira korlátozzák, és így a megállapodás nélküli helyzethez képest hatást gyakorolnak a kereskedelem szerkezetére (51).

| 71. | A piaclezáró hatású vertikális megállapodások szintén hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ez az eset állhat fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben több tagállam forgalmazói megállapodnak arról, hogy csak egy adott szállítótól vásároljanak, vagy csak annak a termékeit értékesítsék. Ezek a megállapodások korlátozhatják a kereskedelmet azon tagállamok között, amelyekben a megállapodásokat végrehajtják, vagy azon tagállamok kereskedelmi tevékenységeit, amelyek nem részesei a megállapodásoknak. A piac lezárását idézhetik elő egyedi megállapodások vagy megállapodások hálózatai. Ha a több tagállamra kiterjedő megállapodások vagy megállapodáshálózatok piaclezáró hatással bírnak, akkor a megállapodás vagy a megállapodások a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása rendszerint már a megállapodások jellegéből adódóan is érzékelhető. |
| --- | --- |

71.

A piaclezáró hatású vertikális megállapodások szintén hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ez az eset állhat fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben több tagállam forgalmazói megállapodnak arról, hogy csak egy adott szállítótól vásároljanak, vagy csak annak a termékeit értékesítsék. Ezek a megállapodások korlátozhatják a kereskedelmet azon tagállamok között, amelyekben a megállapodásokat végrehajtják, vagy azon tagállamok kereskedelmi tevékenységeit, amelyek nem részesei a megállapodásoknak. A piac lezárását idézhetik elő egyedi megállapodások vagy megállapodások hálózatai. Ha a több tagállamra kiterjedő megállapodások vagy megállapodáshálózatok piaclezáró hatással bírnak, akkor a megállapodás vagy a megállapodások a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása rendszerint már a megállapodások jellegéből adódóan is érzékelhető.

| 72. | A szállítók és forgalmazók közötti, két vagy több tagállamra kiterjedő, viszonteladási ár rögzítését előirányzó megállapodások rendszerint pusztán jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak (52). Az ilyen megállapodások módosítják a megállapodások nélkül valószínűsíthetően fennálló árszinteket, és ezáltal hatást gyakorolnak a kereskedelem szerkezetére. |
| --- | --- |

72.

A szállítók és forgalmazók közötti, két vagy több tagállamra kiterjedő, viszonteladási ár rögzítését előirányzó megállapodások rendszerint pusztán jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak (52). Az ilyen megállapodások módosítják a megállapodások nélkül valószínűsíthetően fennálló árszinteket, és ezáltal hatást gyakorolnak a kereskedelem szerkezetére.

3.1.5.   A több tagállamra kiterjedő, gazdasági erőfölénnyel való visszaélések

| 73. | Az erőfölénnyel való visszaélés esetén célszerű különbséget tenni a piacra lépést akadályozó vagy a versenytársakat kiszorító visszaélések (versenykorlátozó visszaélések) és azon visszaélések között, amelyek révén az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás gazdasági erejét például túlzottan magas vagy diszkriminatív árak felszámítására használja (kizsákmányoló visszaélések). A visszaélés mindkét típusa megvalósulhat megállapodások útján, amelyekre szintén a 81. cikk (1) bekezdése vonatkozik, vagy egyoldalú magatartás révén, amely a közösségi versenyjogban kizárólag a 82. cikk hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

73.

Az erőfölénnyel való visszaélés esetén célszerű különbséget tenni a piacra lépést akadályozó vagy a versenytársakat kiszorító visszaélések (versenykorlátozó visszaélések) és azon visszaélések között, amelyek révén az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás gazdasági erejét például túlzottan magas vagy diszkriminatív árak felszámítására használja (kizsákmányoló visszaélések). A visszaélés mindkét típusa megvalósulhat megállapodások útján, amelyekre szintén a 81. cikk (1) bekezdése vonatkozik, vagy egyoldalú magatartás révén, amely a közösségi versenyjogban kizárólag a 82. cikk hatálya alá tartozik.

| 74. | A kizsákmányoló visszaélések esetén, ilyen például a diszkriminatív árengedmények alkalmazása, a hatás a termelési vagy forgalmazási lánc következő fázisában működő kereskedelmi partnereknél jelentkezik, azok hasznára vagy kárára, mivel a visszaélés megváltoztatja versenypozíciójukat, és hat a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére. |
| --- | --- |

74.

A kizsákmányoló visszaélések esetén, ilyen például a diszkriminatív árengedmények alkalmazása, a hatás a termelési vagy forgalmazási lánc következő fázisában működő kereskedelmi partnereknél jelentkezik, azok hasznára vagy kárára, mivel a visszaélés megváltoztatja versenypozíciójukat, és hat a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére.

| 75. | Amennyiben egy erőfölénnyel rendelkező vállalkozás egynél több tagállamban folytat versenykorlátozó magatartást, akkor ez a visszaélés rendszerint jellegénél fogva alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Az ilyen magatartás nem csak egyetlen tagállamban, hanem azon kívül is negatív hatással van a versenyre, azáltal, hogy a kereskedelmi forgalom valószínűsíthetően másként alakul, mint ahogyan a visszaélés nélkül alakult volna. A kereskedelem szerkezete például úgy is befolyásolható, hogy az erőfölényben lévő vállalkozás hűségkedvezményt nyújt a vásárlóknak. A kizáró jellegű kedvezmény-rendszerbe bevont vevők valószínűleg kevesebbet vásárolnak az erőfölényben lévő vállalkozás versenytársaitól, mint azt egyébként tennék. A közvetlenül a versenytárs kiszorítását célzó versenykorlátozó magatartás – mint például a felfaló árazás – a közösségi versenypiac szerkezetére gyakorolt hatása miatt szintén alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon (53). Ha egy erőfölényben lévő vállalkozás az egynél több tagállamban működő versenytárs kiszorítására irányuló magatartást folytat, a kereskedelemre gyakorolt hatás több módon is fennállhat. Először is fennáll annak a veszélye, hogy az érintett versenytárs beszünteti szállítói tevékenységét a Közösségen belül. Ha nem is kerül sor a megcélzott vállalkozás kiszorítására, a versenyben való jövőbeni magatartására valószínűleg hatással lesz a visszaélés, ami pedig a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorol hatást. Másodszor, a visszaélés hatást gyakorolhat a többi versenytársra is. Az erőfölényben lévő vállalkozás a visszaéléses magatartásával azt jelezheti versenytársainak, hogy megtorolja a valódi verseny folytatására irányuló kísérleteket. Harmadszor, a versenytárs kiszorítása már önmagában elegendő ahhoz, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Ez az eset még akkor is bekövetkezhet, ha a kiszorítással fenyegetett vállalkozás főként harmadik országokba irányuló kivitelt bonyolít (54). A közösségi jogot kell alkalmazni, amikor fennáll annak a veszélye, hogy tovább sérül a Közösségen belüli hatékony versenypiaci szerkezet. |
| --- | --- |

75.

Amennyiben egy erőfölénnyel rendelkező vállalkozás egynél több tagállamban folytat versenykorlátozó magatartást, akkor ez a visszaélés rendszerint jellegénél fogva alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Az ilyen magatartás nem csak egyetlen tagállamban, hanem azon kívül is negatív hatással van a versenyre, azáltal, hogy a kereskedelmi forgalom valószínűsíthetően másként alakul, mint ahogyan a visszaélés nélkül alakult volna. A kereskedelem szerkezete például úgy is befolyásolható, hogy az erőfölényben lévő vállalkozás hűségkedvezményt nyújt a vásárlóknak. A kizáró jellegű kedvezmény-rendszerbe bevont vevők valószínűleg kevesebbet vásárolnak az erőfölényben lévő vállalkozás versenytársaitól, mint azt egyébként tennék. A közvetlenül a versenytárs kiszorítását célzó versenykorlátozó magatartás – mint például a felfaló árazás – a közösségi versenypiac szerkezetére gyakorolt hatása miatt szintén alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon (53). Ha egy erőfölényben lévő vállalkozás az egynél több tagállamban működő versenytárs kiszorítására irányuló magatartást folytat, a kereskedelemre gyakorolt hatás több módon is fennállhat. Először is fennáll annak a veszélye, hogy az érintett versenytárs beszünteti szállítói tevékenységét a Közösségen belül. Ha nem is kerül sor a megcélzott vállalkozás kiszorítására, a versenyben való jövőbeni magatartására valószínűleg hatással lesz a visszaélés, ami pedig a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorol hatást. Másodszor, a visszaélés hatást gyakorolhat a többi versenytársra is. Az erőfölényben lévő vállalkozás a visszaéléses magatartásával azt jelezheti versenytársainak, hogy megtorolja a valódi verseny folytatására irányuló kísérleteket. Harmadszor, a versenytárs kiszorítása már önmagában elegendő ahhoz, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Ez az eset még akkor is bekövetkezhet, ha a kiszorítással fenyegetett vállalkozás főként harmadik országokba irányuló kivitelt bonyolít (54). A közösségi jogot kell alkalmazni, amikor fennáll annak a veszélye, hogy tovább sérül a Közösségen belüli hatékony versenypiaci szerkezet.

| 76. | Ha az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás egynél több tagállamban folytat kizsákmányoló vagy versenykorlátozó visszaélést, akkor a visszaélés – ugyancsak – általában jellegéből adódóan alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljon. Tekintettel az erőfölényben lévő érintett vállalkozás piaci pozíciójára és arra, hogy a visszaélésre több tagállamban kerül sor, a visszaélés nagyságrendje és annak a kereskedelem szerkezetére valószínűen kifejtett hatása rendszerint alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljon. A kizsákmányoló visszaélés, – például az árdiszkrimináció – esetén a visszaélés több tagállamban megváltoztatja a kereskedelmi partnerek versenypozícióját. A versenykorlátozó visszaélések esetén, ideértve a versenytárs kiszorítására irányuló visszaéléseket is, több tagállamban is hatás éri a versenytársak gazdasági tevékenységét. Önmagában az a tény is, hogy több tagállamban is erőfölényes helyzet áll fenn, arra enged következtetni, hogy a verseny a közös piac jelentős részén már meggyengült (55). Amennyiben az erőfölényben lévő vállalkozás tovább gyengíti a versenyt azáltal, hogy visszaélésszerű magatartást folytat, például kiszorít egy versenytársat, akkor a visszaélés rendszerint érzékelhető hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

76.

Ha az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás egynél több tagállamban folytat kizsákmányoló vagy versenykorlátozó visszaélést, akkor a visszaélés – ugyancsak – általában jellegéből adódóan alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljon. Tekintettel az erőfölényben lévő érintett vállalkozás piaci pozíciójára és arra, hogy a visszaélésre több tagállamban kerül sor, a visszaélés nagyságrendje és annak a kereskedelem szerkezetére valószínűen kifejtett hatása rendszerint alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljon. A kizsákmányoló visszaélés, – például az árdiszkrimináció – esetén a visszaélés több tagállamban megváltoztatja a kereskedelmi partnerek versenypozícióját. A versenykorlátozó visszaélések esetén, ideértve a versenytárs kiszorítására irányuló visszaéléseket is, több tagállamban is hatás éri a versenytársak gazdasági tevékenységét. Önmagában az a tény is, hogy több tagállamban is erőfölényes helyzet áll fenn, arra enged következtetni, hogy a verseny a közös piac jelentős részén már meggyengült (55). Amennyiben az erőfölényben lévő vállalkozás tovább gyengíti a versenyt azáltal, hogy visszaélésszerű magatartást folytat, például kiszorít egy versenytársat, akkor a visszaélés rendszerint érzékelhető hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre.

3.2.   Egyetlen tagállamra, vagy egy tagállam egy részére kiterjedő megállapodások és visszaélések

| 77. | Ha a megállapodások vagy visszaélések egyetlen tagállam területére terjednek ki, mélyrehatóbb vizsgálatra lehet szükség annak megállapításához, hogy a megállapodás, illetve a visszaélésszerű magatartás alkalmas-e arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Figyelemmel kell lenni arra, hogy nem szükséges a kereskedelem visszaesése ahhoz, hogy hatás érje a tagállamok közötti kereskedelmet. Elegendő az is, ha fennáll a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető szerkezeti változásának lehetősége. Számos olyan esetben azonban, amikor egyetlen tagállam érintett azonban az állítólagos jogsértés természete, valamint különösen annak a nemzeti piac lezárására való alkalmassága jól jelzi, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatással legyen. Az alábbiakban említett példák felsorolása nem kimerítő jellegű. Rávilágítanak azokra az esetekre, amikor az egyetlen tagállam területére korlátozódó megállapodások alkalmasnak tekinthetőek arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. |
| --- | --- |

77.

Ha a megállapodások vagy visszaélések egyetlen tagállam területére terjednek ki, mélyrehatóbb vizsgálatra lehet szükség annak megállapításához, hogy a megállapodás, illetve a visszaélésszerű magatartás alkalmas-e arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljon. Figyelemmel kell lenni arra, hogy nem szükséges a kereskedelem visszaesése ahhoz, hogy hatás érje a tagállamok közötti kereskedelmet. Elegendő az is, ha fennáll a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető szerkezeti változásának lehetősége. Számos olyan esetben azonban, amikor egyetlen tagállam érintett azonban az állítólagos jogsértés természete, valamint különösen annak a nemzeti piac lezárására való alkalmassága jól jelzi, hogy a megállapodás vagy magatartás alkalmas-e arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatással legyen. Az alábbiakban említett példák felsorolása nem kimerítő jellegű. Rávilágítanak azokra az esetekre, amikor az egyetlen tagállam területére korlátozódó megállapodások alkalmasnak tekinthetőek arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak.

3.2.1.   Egyetlen tagállamra kiterjedő kartellek

| 78. | Az egy tagállam egészére kiterjedő horizontális kartellek rendszerint alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. A közösségi bíróságok számos esetben úgy ítélték meg, hogy a valamely tagállam egész területére kiterjedő megállapodások már jellegükből adódóan is olyan hatást fejtenek ki, amelynek révén – a Szerződéssel elérni kívánt kölcsönös gazdasági átjárhatóságot akadályozva – megerősítik a piacok nemzeti alapon történő feldarabolását (56). |
| --- | --- |

78.

Az egy tagállam egészére kiterjedő horizontális kartellek rendszerint alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. A közösségi bíróságok számos esetben úgy ítélték meg, hogy a valamely tagállam egész területére kiterjedő megállapodások már jellegükből adódóan is olyan hatást fejtenek ki, amelynek révén – a Szerződéssel elérni kívánt kölcsönös gazdasági átjárhatóságot akadályozva – megerősítik a piacok nemzeti alapon történő feldarabolását (56).

| 79. | E megállapodások belső piac feldarabolására való alkalmassága abból adódik, hogy a kartellekben csak egyetlen tagállamban résztvevő vállalkozásoknak rendszerint aktívan kell fellépniük annak érdekében, hogy kizárják a más tagállamokbeli versenytársakat (57). Amennyiben ezt nem teszik meg és a megállapodásban érintett termék forgalomképes (58), a kartellt az a veszély fenyegeti, hogy a más tagállamokból származó vállalkozások által teremtett verseny meggyengíti. A piacnak az ilyen kartellek hatékonyságához szükséges lefedettségét figyelembe véve, ezek a megállapodások – ugyancsak – általában jellegükből adódóan alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljanak. |
| --- | --- |

79.

E megállapodások belső piac feldarabolására való alkalmassága abból adódik, hogy a kartellekben csak egyetlen tagállamban résztvevő vállalkozásoknak rendszerint aktívan kell fellépniük annak érdekében, hogy kizárják a más tagállamokbeli versenytársakat (57). Amennyiben ezt nem teszik meg és a megállapodásban érintett termék forgalomképes (58), a kartellt az a veszély fenyegeti, hogy a más tagállamokból származó vállalkozások által teremtett verseny meggyengíti. A piacnak az ilyen kartellek hatékonyságához szükséges lefedettségét figyelembe véve, ezek a megállapodások – ugyancsak – általában jellegükből adódóan alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljanak.

| 80. | Mivel a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalma a potenciális hatásokat is magába foglalja, nem annak ismerete a döntő, hogy egy adott időpontban ténylegesen sor kerül-e a más tagállamokbeli versenytársakkal szembeni fellépésre. Hiszen ha a kartellár hasonló az egyéb tagállamokban érvényesülő árakhoz, a kartell tagjainak valószínűleg nem kell azonnal lépéseket tenniük a más tagállambeli versenytársakkal szemben. A lényeg inkább az, hogy a piaci feltételek megváltozása esetén várhatóan fellépnek-e vagy sem. Ennek valószínűsége attól függ, hogy a kereskedelemnek vannak-e természetes korlátai a piacon, illetve különösen attól is, hogy a szóban forgó termék forgalomképes-e vagy sem. Az egyes lakossági banki szolgáltatásokkal (59) kapcsolatos egyik ügyben például a Bíróság megállapította, hogy nem állt fenn a kereskedelmet érintő érzékelhető hatás lehetősége, mivel az adott termékek forgalmazásának lehetősége igen korlátozott volt, illetve mert a termékek nem minősültek fontos tényezőnek a többi tagállam vállalkozásainak arra vonatkozó döntésében, hogy letelepedjenek-e a szóban forgó tagállamban vagy sem (60). |
| --- | --- |

80.

Mivel a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalma a potenciális hatásokat is magába foglalja, nem annak ismerete a döntő, hogy egy adott időpontban ténylegesen sor kerül-e a más tagállamokbeli versenytársakkal szembeni fellépésre. Hiszen ha a kartellár hasonló az egyéb tagállamokban érvényesülő árakhoz, a kartell tagjainak valószínűleg nem kell azonnal lépéseket tenniük a más tagállambeli versenytársakkal szemben. A lényeg inkább az, hogy a piaci feltételek megváltozása esetén várhatóan fellépnek-e vagy sem. Ennek valószínűsége attól függ, hogy a kereskedelemnek vannak-e természetes korlátai a piacon, illetve különösen attól is, hogy a szóban forgó termék forgalomképes-e vagy sem. Az egyes lakossági banki szolgáltatásokkal (59) kapcsolatos egyik ügyben például a Bíróság megállapította, hogy nem állt fenn a kereskedelmet érintő érzékelhető hatás lehetősége, mivel az adott termékek forgalmazásának lehetősége igen korlátozott volt, illetve mert a termékek nem minősültek fontos tényezőnek a többi tagállam vállalkozásainak arra vonatkozó döntésében, hogy letelepedjenek-e a szóban forgó tagállamban vagy sem (60).

| 81. | Az, hogy a kartell tagjai milyen mértékben kísérik figyelemmel az árakat és a többi tagállambeli versenytársakat, jelezni képes azt, hogy a kartell által érintett termékek milyen mértékben forgalomképesek. A figyelemmel kísérés arra enged következtetni, hogy a más tagállambeli verseny és versenytársak potenciális fenyegetésként jelennek meg a kartell számára. Ha ezen felül bizonyítható, hogy a kartell tagjai a többi tagállamban érvényes árak függvényében szándékosan rögzítették az árszintet (limit pricing vagy kizáró árképzés), akkor az azt jelzi, hogy a szóban forgó termékek forgalomképesek és fennáll a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

81.

Az, hogy a kartell tagjai milyen mértékben kísérik figyelemmel az árakat és a többi tagállambeli versenytársakat, jelezni képes azt, hogy a kartell által érintett termékek milyen mértékben forgalomképesek. A figyelemmel kísérés arra enged következtetni, hogy a más tagállambeli verseny és versenytársak potenciális fenyegetésként jelennek meg a kartell számára. Ha ezen felül bizonyítható, hogy a kartell tagjai a többi tagállamban érvényes árak függvényében szándékosan rögzítették az árszintet (limit pricing vagy kizáró árképzés), akkor az azt jelzi, hogy a szóban forgó termékek forgalomképesek és fennáll a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás.

| 82. | Hatás érheti a kereskedelmet rendszerint akkor is, ha egy nemzeti kartell tagjai úgy próbálnak lazítani a piaci magatartás versenyből adódó – más tagállamokbeli versenytársak által támasztott – korlátain, hogy a versenytársakat a korlátozó megállapodáshoz való csatlakozásra ösztönzik; vagy ha a versenytársaknak versenyhátrányt okoz a megállapodásból való kizárásuk (61). A megállapodás ilyen esetekben vagy akadályozza a versenytársakat meglévő versenyelőnyeik kiaknázásában, vagy emeli a versenytársak költségeit, és ezzel negatív hatást gyakorol versenyképességükre és értékesítésükre. A megállapodás mindkét esetben akadályozza a más tagállambeli versenytársak működését az érintett nemzeti piacon. Ugyanez érvényes akkor is, amikor a más tagállamokból importált termékeket továbbértékesítő vállalkozások egyetlen tagállamra korlátozódó kartellmegállapodást kötnek (62). |
| --- | --- |

82.

Hatás érheti a kereskedelmet rendszerint akkor is, ha egy nemzeti kartell tagjai úgy próbálnak lazítani a piaci magatartás versenyből adódó – más tagállamokbeli versenytársak által támasztott – korlátain, hogy a versenytársakat a korlátozó megállapodáshoz való csatlakozásra ösztönzik; vagy ha a versenytársaknak versenyhátrányt okoz a megállapodásból való kizárásuk (61). A megállapodás ilyen esetekben vagy akadályozza a versenytársakat meglévő versenyelőnyeik kiaknázásában, vagy emeli a versenytársak költségeit, és ezzel negatív hatást gyakorol versenyképességükre és értékesítésükre. A megállapodás mindkét esetben akadályozza a más tagállambeli versenytársak működését az érintett nemzeti piacon. Ugyanez érvényes akkor is, amikor a más tagállamokból importált termékeket továbbértékesítő vállalkozások egyetlen tagállamra korlátozódó kartellmegállapodást kötnek (62).

3.2.2.   Egyetlen tagállamra kiterjedő horizontális együttműködési megállapodások

| 83. | Azok a horizontális együttműködési megállapodások és különösen azok a nem valamennyi funkciót ellátó közös vállalkozások (lásd a fenti 66. bekezdést), amelyek egyetlen tagállamra korlátozódnak, és nem közvetlenül vonatkoznak behozatalra vagy kivitelre, nem tartoznak azon megállapodások csoportjába, amelyek jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Emiatt szükséges lehet az egyedi megállapodás körültekintő vizsgálata arra nézve, hogy az önmagában képes-e hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

83.

Azok a horizontális együttműködési megállapodások és különösen azok a nem valamennyi funkciót ellátó közös vállalkozások (lásd a fenti 66. bekezdést), amelyek egyetlen tagállamra korlátozódnak, és nem közvetlenül vonatkoznak behozatalra vagy kivitelre, nem tartoznak azon megállapodások csoportjába, amelyek jellegüknél fogva alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Emiatt szükséges lehet az egyedi megállapodás körültekintő vizsgálata arra nézve, hogy az önmagában képes-e hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre.

| 84. | A horizontális együttműködési megállapodások különösen akkor alkalmasak arra, hogy hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre, amennyiben piaclezáró hatásúak. Ez állhat fenn az ágazat egészére kiterjedő szabványosítási és tanúsítási rendszereket kialakító megállapodások esetében, amelyek vagy kizárják a többi tagállam vállalkozásait, vagy amelyeket az érintett tagállam vállalkozásai könnyebben tudnak teljesíteni, mivel azok nemzeti szabályokra és hagyományokra épülnek. Ilyen körülmények között ezek a megállapodások megnehezítik a más tagállam vállalkozásai számára az adott nemzeti piacra való behatolást. |
| --- | --- |

84.

A horizontális együttműködési megállapodások különösen akkor alkalmasak arra, hogy hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre, amennyiben piaclezáró hatásúak. Ez állhat fenn az ágazat egészére kiterjedő szabványosítási és tanúsítási rendszereket kialakító megállapodások esetében, amelyek vagy kizárják a többi tagállam vállalkozásait, vagy amelyeket az érintett tagállam vállalkozásai könnyebben tudnak teljesíteni, mivel azok nemzeti szabályokra és hagyományokra épülnek. Ilyen körülmények között ezek a megállapodások megnehezítik a más tagállam vállalkozásai számára az adott nemzeti piacra való behatolást.

| 85. | Hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor a közös vállalat egy fontos forgalmazási csatorna vagy keresleti forrás elzárását eredményezi a többi tagállam vállalkozásai számára. Ha például kettő vagy több, ugyanazon tagállamban letelepedett forgalmazó, akik az érintett termék behozatalának jelentős hányadáért felelnek, közös vállalatot hoz létre az adott termék beszerzéseinek együttes végzésére, akkor a forgalmazási csatornák számának ilyen módon adódó csökkenése korlátozza más tagállamok szállítóit abban, hogy az érintett nemzeti piacra bejussanak. Emiatt hatás érheti a kereskedelmet (63). A kereskedelemre úgy is gyakorolható hatás, amikor egy adott terméket korábban importáló vállalkozások ugyanennek a terméknek az előállítására közös vállalatot hoznak létre. Ilyenkor a megállapodás megváltoztatja a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetét a megállapodást megelőző állapothoz képest. |
| --- | --- |

85.

Hatás érheti a kereskedelmet akkor is, amikor a közös vállalat egy fontos forgalmazási csatorna vagy keresleti forrás elzárását eredményezi a többi tagállam vállalkozásai számára. Ha például kettő vagy több, ugyanazon tagállamban letelepedett forgalmazó, akik az érintett termék behozatalának jelentős hányadáért felelnek, közös vállalatot hoz létre az adott termék beszerzéseinek együttes végzésére, akkor a forgalmazási csatornák számának ilyen módon adódó csökkenése korlátozza más tagállamok szállítóit abban, hogy az érintett nemzeti piacra bejussanak. Emiatt hatás érheti a kereskedelmet (63). A kereskedelemre úgy is gyakorolható hatás, amikor egy adott terméket korábban importáló vállalkozások ugyanennek a terméknek az előállítására közös vállalatot hoznak létre. Ilyenkor a megállapodás megváltoztatja a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetét a megállapodást megelőző állapothoz képest.

3.2.3.   Egyetlen tagállamra kiterjedő vertikális megállapodások

| 86. | Az egy adott tagállam egészére kiterjedő vertikális megállapodások különösen akkor lehetnek hatással a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére, ha a más tagállambeli vállalkozások számára megnehezíti az érintett nemzeti piacra akár az export révén, akár a letelepedés révén történő bejutást (piaclezáró hatás). Ha a vertikális megállapodások ilyen piaclezáró hatásokkal bírnak, akkor elősegítik a piacok nemzeti alapú szétdaraboltságát, és ezáltal akadályozzák a Szerződés által célul kitűzött gazdasági átjárhatóságot (64). |
| --- | --- |

86.

Az egy adott tagállam egészére kiterjedő vertikális megállapodások különösen akkor lehetnek hatással a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére, ha a más tagállambeli vállalkozások számára megnehezíti az érintett nemzeti piacra akár az export révén, akár a letelepedés révén történő bejutást (piaclezáró hatás). Ha a vertikális megállapodások ilyen piaclezáró hatásokkal bírnak, akkor elősegítik a piacok nemzeti alapú szétdaraboltságát, és ezáltal akadályozzák a Szerződés által célul kitűzött gazdasági átjárhatóságot (64).

| 87. | A piac lezárására kerülhet sor például akkor, amikor a szállítók kizárólagos beszerzési kötelezettségeket írnak elő a vásárlóknak (65). A Delimitis-ügyben (66) – amely egy sörgyár és sörözőtulajdonosok közötti olyan megállapodásokkal volt kapcsolatos, amelyekben a sörözőtulajdonosok a arra vállaltak kötelezettséget, hogy kizárólag a sörgyártól vásárolnak – a Bíróság szerint azért állt fenn piaclezáró hatás, mert a megállapodások miatt nem állt fenn a piacra jutás konkrét és valós lehetősége. A megállapodások rendszerint csak akkor támasztanak jelentős akadályokat piacra jutással szemben, ha a piac jelentős hányadára kiterjednek. E tekintetben a piaci részesedés és a piac lefedettsége mutatóként használható. Az értékelés során nem csak a konkrétegyedi megállapodást vagy megállapodások hálózatát kell figyelembe venni, hanem a hasonló hatású megállapodások más párhuzamos hálózatait is (67). |
| --- | --- |

87.

A piac lezárására kerülhet sor például akkor, amikor a szállítók kizárólagos beszerzési kötelezettségeket írnak elő a vásárlóknak (65). A Delimitis-ügyben (66) – amely egy sörgyár és sörözőtulajdonosok közötti olyan megállapodásokkal volt kapcsolatos, amelyekben a sörözőtulajdonosok a arra vállaltak kötelezettséget, hogy kizárólag a sörgyártól vásárolnak – a Bíróság szerint azért állt fenn piaclezáró hatás, mert a megállapodások miatt nem állt fenn a piacra jutás konkrét és valós lehetősége. A megállapodások rendszerint csak akkor támasztanak jelentős akadályokat piacra jutással szemben, ha a piac jelentős hányadára kiterjednek. E tekintetben a piaci részesedés és a piac lefedettsége mutatóként használható. Az értékelés során nem csak a konkrétegyedi megállapodást vagy megállapodások hálózatát kell figyelembe venni, hanem a hasonló hatású megállapodások más párhuzamos hálózatait is (67).

| 88. | Az egy adott tagállam egészére kiterjedő és forgalomképes termékekkel kapcsolatos vertikális megállapodások szintén képesek hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre, még akkor is, ha nem támasztanak közvetlen kereskedelmi akadályokat. A viszonteladási árat rögzítő megállapodások közvetlen hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre a más tagállamokból érkező behozatal növelésével és az érintett tagállamból megvalósuló kivitel csökkentésével (68). A viszonteladási árat rögzítő megállapodások a kereskedelem szerkezetére nagyon hasonló módon hathatnak, mint a horizontális kartellek. Amennyiben a viszonteladási ár rögzítéséből adódó ár magasabb, mint a más tagállamokban érvényesülő, ez az árszint csak akkor tartható fenn, ha a más tagállamokból származó behozatal ellenőrzés alatt tartható. |
| --- | --- |

88.

Az egy adott tagállam egészére kiterjedő és forgalomképes termékekkel kapcsolatos vertikális megállapodások szintén képesek hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre, még akkor is, ha nem támasztanak közvetlen kereskedelmi akadályokat. A viszonteladási árat rögzítő megállapodások közvetlen hatást gyakorolhatnak a tagállamok közötti kereskedelemre a más tagállamokból érkező behozatal növelésével és az érintett tagállamból megvalósuló kivitel csökkentésével (68). A viszonteladási árat rögzítő megállapodások a kereskedelem szerkezetére nagyon hasonló módon hathatnak, mint a horizontális kartellek. Amennyiben a viszonteladási ár rögzítéséből adódó ár magasabb, mint a más tagállamokban érvényesülő, ez az árszint csak akkor tartható fenn, ha a más tagállamokból származó behozatal ellenőrzés alatt tartható.

3.2.4.   Egy tagállamnak csak egy részére kiterjedő megállapodások

| 89. | Az egy tagállamnak csak egy részére kiterjedő megállapodásokat minőségi szempontból ugyanúgy kell értékelni, mint a valamely tagállam egészére kiterjedő megállapodásokat. Ez azt jelenti, hogy a 2. szakasz szerinti elemzést kell alkalmazni. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azonban a két kategóriát meg kell különböztetni, és figyelembe kell venni, hogy a megállapodás a tagállamnak csak egy részére terjed ki. Azt is figyelembe kell venni, hogy a nemzeti terület mekkora hányadára terjedhet ki a kereskedelem. Ha például a szállítási költségek vagy a berendezések hatótávolsága alapján a többi tagállam vállalkozásainak számára gazdaságilag nem jövedelmező egy másik tagállam teljes területének kiszolgálása, akkor a kereskedelemre gyakorolt hatás fennállhat, ha a megállapodás lezárja a tagállam kereskedelem szempontjából szóba jöhető területrészét, feltéve, hogy ez a területrész nem elhanyagolható (69). |
| --- | --- |

89.

Az egy tagállamnak csak egy részére kiterjedő megállapodásokat minőségi szempontból ugyanúgy kell értékelni, mint a valamely tagállam egészére kiterjedő megállapodásokat. Ez azt jelenti, hogy a 2. szakasz szerinti elemzést kell alkalmazni. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azonban a két kategóriát meg kell különböztetni, és figyelembe kell venni, hogy a megállapodás a tagállamnak csak egy részére terjed ki. Azt is figyelembe kell venni, hogy a nemzeti terület mekkora hányadára terjedhet ki a kereskedelem. Ha például a szállítási költségek vagy a berendezések hatótávolsága alapján a többi tagállam vállalkozásainak számára gazdaságilag nem jövedelmező egy másik tagállam teljes területének kiszolgálása, akkor a kereskedelemre gyakorolt hatás fennállhat, ha a megállapodás lezárja a tagállam kereskedelem szempontjából szóba jöhető területrészét, feltéve, hogy ez a területrész nem elhanyagolható (69).

| 90. | Amennyiben egy megállapodás elzárja a regionális piacra jutás lehetőségét, a kereskedelem érzékelhető befolyásolásához az szükséges, hogy az érintett értékesítések mennyisége jelentős legyen az adott termékek összes értékesítési mennyiségéhez képest az érintett tagállamban. Ennek megítélését nem lehet pusztán a földrajzi lefedettségre alapozni. A megállapodásban részes felek piaci részesedését szintén csak meglehetősen korlátozott mértékben lehet figyelembe venni. Ha a felek piaci részesedése magas is egy megfelelően körülhatárolt regionális piacon, lehetséges, hogy a piac mennyiségi szempontból csekély jelentőségű az érintett termékeknek az érintett tagállamon belüli teljes értékesítési volumenéhez viszonyítva. Ezért általában annak megállapításához, hogy a megállapodás mennyire alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre (érzékelhető) hatást gyakoroljon, a legjobb mutatónak azt tekintik, hogy mennyiségi szempontból a nemzeti piacnak mekkora hányada van lezárva a piacra jutás elől. Így az erősen koncentrált kereslettel rendelkező területekre kiterjedő megállapodások nagyobb súllyal esnek latba, mint az olyan területekre kiterjedő megállapodások, amelyeken a kereslet kevésbé koncentrált. A közösségi jog alkalmazhatóságának megállapításához az szükséges, hogy a nemzeti piacnak a piacra lépés elől lezárt hányada jelentős legyen. |
| --- | --- |

90.

Amennyiben egy megállapodás elzárja a regionális piacra jutás lehetőségét, a kereskedelem érzékelhető befolyásolásához az szükséges, hogy az érintett értékesítések mennyisége jelentős legyen az adott termékek összes értékesítési mennyiségéhez képest az érintett tagállamban. Ennek megítélését nem lehet pusztán a földrajzi lefedettségre alapozni. A megállapodásban részes felek piaci részesedését szintén csak meglehetősen korlátozott mértékben lehet figyelembe venni. Ha a felek piaci részesedése magas is egy megfelelően körülhatárolt regionális piacon, lehetséges, hogy a piac mennyiségi szempontból csekély jelentőségű az érintett termékeknek az érintett tagállamon belüli teljes értékesítési volumenéhez viszonyítva. Ezért általában annak megállapításához, hogy a megállapodás mennyire alkalmas arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre (érzékelhető) hatást gyakoroljon, a legjobb mutatónak azt tekintik, hogy mennyiségi szempontból a nemzeti piacnak mekkora hányada van lezárva a piacra jutás elől. Így az erősen koncentrált kereslettel rendelkező területekre kiterjedő megállapodások nagyobb súllyal esnek latba, mint az olyan területekre kiterjedő megállapodások, amelyeken a kereslet kevésbé koncentrált. A közösségi jog alkalmazhatóságának megállapításához az szükséges, hogy a nemzeti piacnak a piacra lépés elől lezárt hányada jelentős legyen.

| 91. | A jellegüknél fogva helyi megállapodások önmagukban nem alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető befolyásolására. Ez még abban az esetben is így van, ha a helyi piac határtérségben található. Ellenben, ha a nemzeti piac lezárt hányada jelentős, hatás akkor a kereskedelemre gyakorolt hatás abban az esetben is fennállhat, ha az érintett piac nem határtérségben helyezkedik el. |
| --- | --- |

91.

A jellegüknél fogva helyi megállapodások önmagukban nem alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem érzékelhető befolyásolására. Ez még abban az esetben is így van, ha a helyi piac határtérségben található. Ellenben, ha a nemzeti piac lezárt hányada jelentős, hatás akkor a kereskedelemre gyakorolt hatás abban az esetben is fennállhat, ha az érintett piac nem határtérségben helyezkedik el.

| 92. | Az e kategóriákba tartozó esetekhez útmutatást nyújthat a közös piac jelentős részének a 82. cikk szerinti fogalmával kapcsolatos ítélkezési gyakorlat (70). A tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakorlónak kell tekinteni például azokat a megállapodásokat, amelyek akadályozzák a más tagállamokbeli versenytársak piacra jutását a tagállam azon részében, amely a közös piac jelentős részét képezi. |
| --- | --- |

92.

Az e kategóriákba tartozó esetekhez útmutatást nyújthat a közös piac jelentős részének a 82. cikk szerinti fogalmával kapcsolatos ítélkezési gyakorlat (70). A tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakorlónak kell tekinteni például azokat a megállapodásokat, amelyek akadályozzák a más tagállamokbeli versenytársak piacra jutását a tagállam azon részében, amely a közös piac jelentős részét képezi.

3.2.5.   Egyetlen tagállamra kiterjedő erőfölénnyel való visszaélések

| 93. | Amennyiben az adott tagállam teljes területén erőfölénnyel rendelkező vállalkozás versenykorlátozó visszaélést folytat, rendszerint fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. A visszaélésszerű magatartás általában megnehezíti a bejutását egy másik tagállam piacára a más tagállambeli versenytársak számára, így ez hatással lehet a kereskedelem szerkezetére (71). A Michelin-ügyben (72) például a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a vásárlóknak nyújtott hűségkedvezmény rendszer lezárta a piacot a többi tagállam versenytársai számára, amely a 82. cikk szerinti értelemben hatással volt a kereskedelemre. Ehhez hasonlóan a Rennet-ügyben (73) a Bíróság megállapította, hogy a visszaélés – kizárólagos beszerzési kötelezettség előírása a vásárlóknak – lezárta a piacot a többi tagállam termékeivel szemben. |
| --- | --- |

93.

Amennyiben az adott tagállam teljes területén erőfölénnyel rendelkező vállalkozás versenykorlátozó visszaélést folytat, rendszerint fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. A visszaélésszerű magatartás általában megnehezíti a bejutását egy másik tagállam piacára a más tagállambeli versenytársak számára, így ez hatással lehet a kereskedelem szerkezetére (71). A Michelin-ügyben (72) például a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a vásárlóknak nyújtott hűségkedvezmény rendszer lezárta a piacot a többi tagállam versenytársai számára, amely a 82. cikk szerinti értelemben hatással volt a kereskedelemre. Ehhez hasonlóan a Rennet-ügyben (73) a Bíróság megállapította, hogy a visszaélés – kizárólagos beszerzési kötelezettség előírása a vásárlóknak – lezárta a piacot a többi tagállam termékeivel szemben.

| 94. | Azok a versenykorlátozó visszaélések, amelyek egy versenytárs kiszorításán vagy kiszorításának megkísérelésén keresztül hatást gyakorolnak egy adott tagállam versenypiaci szerkezetére, alkalmasak lehetnek arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Ha a kiszorítással fenyegetett vállalkozás csak egyetlen tagállamban működik, a visszaélés rendszerint nem lesz hatással a tagállamok közötti kereskedelemre. Azonban fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás, ha a célzott vállalkozás más tagállamokba exportál vagy más tagállamokból importál (74), és ha más tagállamokban is tevékenységet folytat (75). A kereskedelemre gyakorolt hatás keletkezhet a visszaélés más versenytársakra gyakorolt visszatartó hatásának a következményeként is. Amennyiben az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásról ismételt magatartása nyomán közismertté válik, hogy kizáró magatartást tanúsít a közvetlen versenyt megkísérlő versenytársakkal szemben, amelyek megpróbálnak vele közvetlenül versenyezni, a más tagállambeli versenytársak valószínűleg kevésbé agresszíven fognak a versenyben fellépni. Ez hatással lehet a kereskedelemre, még akkor is, ha az áldozat nem másik tagállamból való. |
| --- | --- |

94.

Azok a versenykorlátozó visszaélések, amelyek egy versenytárs kiszorításán vagy kiszorításának megkísérelésén keresztül hatást gyakorolnak egy adott tagállam versenypiaci szerkezetére, alkalmasak lehetnek arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. Ha a kiszorítással fenyegetett vállalkozás csak egyetlen tagállamban működik, a visszaélés rendszerint nem lesz hatással a tagállamok közötti kereskedelemre. Azonban fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás, ha a célzott vállalkozás más tagállamokba exportál vagy más tagállamokból importál (74), és ha más tagállamokban is tevékenységet folytat (75). A kereskedelemre gyakorolt hatás keletkezhet a visszaélés más versenytársakra gyakorolt visszatartó hatásának a következményeként is. Amennyiben az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásról ismételt magatartása nyomán közismertté válik, hogy kizáró magatartást tanúsít a közvetlen versenyt megkísérlő versenytársakkal szemben, amelyek megpróbálnak vele közvetlenül versenyezni, a más tagállambeli versenytársak valószínűleg kevésbé agresszíven fognak a versenyben fellépni. Ez hatással lehet a kereskedelemre, még akkor is, ha az áldozat nem másik tagállamból való.

| 95. | Még bonyolultabb lehet a helyzet a kizsákmányoló visszaélések esetén, mint például az árdiszkrimináció vagy a túlzottan magas árak képzése esetén. A belföldi vevőkkel szembeni árdiszkrimináció rendszerint nem gyakorol hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. Azonban hatást gyakorolhat, ha a vevők exporttevékenységet folytatnak és a diszkriminatív árképzés hátrányosan érinti őket, vagy akkor, amikor az árdiszkriminációt a behozatal megakadályozására alkalmazzák (76). Amennyiben alacsonyabb árakat biztosítanak azoknak a vásárlóknak, akikre nézve a leginkább valószínű, hogy más tagállamokból importálnak termékeket, akkor az megnehezíti a piacra lépést a más tagállamokbeli versenytársak számára. Ilyen esetben fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

95.

Még bonyolultabb lehet a helyzet a kizsákmányoló visszaélések esetén, mint például az árdiszkrimináció vagy a túlzottan magas árak képzése esetén. A belföldi vevőkkel szembeni árdiszkrimináció rendszerint nem gyakorol hatást a tagállamok közötti kereskedelemre. Azonban hatást gyakorolhat, ha a vevők exporttevékenységet folytatnak és a diszkriminatív árképzés hátrányosan érinti őket, vagy akkor, amikor az árdiszkriminációt a behozatal megakadályozására alkalmazzák (76). Amennyiben alacsonyabb árakat biztosítanak azoknak a vásárlóknak, akikre nézve a leginkább valószínű, hogy más tagállamokból importálnak termékeket, akkor az megnehezíti a piacra lépést a más tagállamokbeli versenytársak számára. Ilyen esetben fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás.

| 96. | Mindaddig, amíg egy vállalkozás olyan erőfölénnyel rendelkezik, amely egy tagállam egészére kiterjed, általában nincs jelentősége annak, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás által elkövetett konkrét visszaélés a tagállam területének csak egy részére terjed-e ki, vagy csak bizonyos vevőket érint-e a nemzeti területen belül. Az erőfölényben lévő vállalat jelentősen akadályozhatja a kereskedelmet, ha azokon a területeken vagy azokkal a vásárlókkal szemben folytat visszaélést, amelyek a többi tagállambeli versenytársak legvalószínűbb célpontjai. Előfordulhat például az, hogy egy bizonyos forgalmazási csatorna különösen fontos szerepet játszik a fogyasztók széles rétegeinek elérésében. Az e csatornákhoz való hozzáférés akadályozása jelentős hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azt is figyelembe kell venni, hogy maga az a tény, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásnak egy tagállam egészére kiterjedő jelenléte valószínűleg már önmagában is megnehezíti a piacra jutást. Ezért úgy kell tekinteni, hogy minden olyan visszaélés, amely megnehezíti a nemzeti piacra történő bejutást, érzékelhető hatással van a kereskedelemre. Az erőfölényben lévő vállalkozás piaci pozíciójából, valamint magatartásának versenyellenes természetéből együttesen az következik, hogy ezek a visszaélések pusztán jellegüknél fogva rendszerint érezhető hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ha azonban a visszaélés tisztán helyi jellegű vagy az érintett tagállamban az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen hányadát érinti, akkor a kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás nem állhat fenn. |
| --- | --- |

96.

Mindaddig, amíg egy vállalkozás olyan erőfölénnyel rendelkezik, amely egy tagállam egészére kiterjed, általában nincs jelentősége annak, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalkozás által elkövetett konkrét visszaélés a tagállam területének csak egy részére terjed-e ki, vagy csak bizonyos vevőket érint-e a nemzeti területen belül. Az erőfölényben lévő vállalat jelentősen akadályozhatja a kereskedelmet, ha azokon a területeken vagy azokkal a vásárlókkal szemben folytat visszaélést, amelyek a többi tagállambeli versenytársak legvalószínűbb célpontjai. Előfordulhat például az, hogy egy bizonyos forgalmazási csatorna különösen fontos szerepet játszik a fogyasztók széles rétegeinek elérésében. Az e csatornákhoz való hozzáférés akadályozása jelentős hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az érzékelhetőség vizsgálatakor azt is figyelembe kell venni, hogy maga az a tény, hogy az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásnak egy tagállam egészére kiterjedő jelenléte valószínűleg már önmagában is megnehezíti a piacra jutást. Ezért úgy kell tekinteni, hogy minden olyan visszaélés, amely megnehezíti a nemzeti piacra történő bejutást, érzékelhető hatással van a kereskedelemre. Az erőfölényben lévő vállalkozás piaci pozíciójából, valamint magatartásának versenyellenes természetéből együttesen az következik, hogy ezek a visszaélések pusztán jellegüknél fogva rendszerint érezhető hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ha azonban a visszaélés tisztán helyi jellegű vagy az érintett tagállamban az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen hányadát érinti, akkor a kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás nem állhat fenn.

3.2.6.   A tagállamnak csak egy részére kiterjedő erőfölénnyel való visszaélés

| 97. | Ha az erőfölény a tagállamnak csak egy részére terjed ki, akkor – ugyanúgy, mint a megállapodásoknál – a 82. cikk azon feltétele nyújt iránymutatást, amely szerint az erőfölénynek a közös piac jelentős részére kell kiterjednie. Ha az erőfölény a tagállamnak egy – a közös piac jelentős szeletét képező – részét érinti, és a visszaélés megnehezíti a többi tagállambeli versenytársak számára a piacra jutást ott, ahol a vállalkozás erőfölénnyel rendelkezik, akkor rendszerint abból kell kiindulni, hogy érzékelhetően hatás érheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

97.

Ha az erőfölény a tagállamnak csak egy részére terjed ki, akkor – ugyanúgy, mint a megállapodásoknál – a 82. cikk azon feltétele nyújt iránymutatást, amely szerint az erőfölénynek a közös piac jelentős részére kell kiterjednie. Ha az erőfölény a tagállamnak egy – a közös piac jelentős szeletét képező – részét érinti, és a visszaélés megnehezíti a többi tagállambeli versenytársak számára a piacra jutást ott, ahol a vállalkozás erőfölénnyel rendelkezik, akkor rendszerint abból kell kiindulni, hogy érzékelhetően hatás érheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| 98. | E kritérium alkalmazásakor tekintettel kell lenni különösen az érintett piac volumen szerinti nagyságára. Az egy tagállamon belüli régiók, sőt – jelentőségétől függően – még az egy tagállamon belüli kikötő vagy repülőtér is képezhetik a közös piac jelentős részét (77). A kikötők és repülőterek esetén figyelembe kell venni, hogy az érintett infrastruktúrát határokon átnyúló szolgáltatások nyújtására használják-e, és ha igen, akkor milyen mértékben. Amennyiben a például kikötői vagy repülőtéri infrastruktúrák jelentős szerepet játszanak a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásában, akkor fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

98.

E kritérium alkalmazásakor tekintettel kell lenni különösen az érintett piac volumen szerinti nagyságára. Az egy tagállamon belüli régiók, sőt – jelentőségétől függően – még az egy tagállamon belüli kikötő vagy repülőtér is képezhetik a közös piac jelentős részét (77). A kikötők és repülőterek esetén figyelembe kell venni, hogy az érintett infrastruktúrát határokon átnyúló szolgáltatások nyújtására használják-e, és ha igen, akkor milyen mértékben. Amennyiben a például kikötői vagy repülőtéri infrastruktúrák jelentős szerepet játszanak a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásában, akkor fennállhat a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás.

| 99. | A valamely tagállam egészére kiterjedő erőfölény esetéhez hasonlóan (vö. a 95. bekezdéssel) valószínűleg nem áll fenn a kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás lehetősége, ha a visszaélés tisztán helyi jellegű vagy az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen hányadát érinti. |
| --- | --- |

99.

A valamely tagállam egészére kiterjedő erőfölény esetéhez hasonlóan (vö. a 95. bekezdéssel) valószínűleg nem áll fenn a kereskedelemre gyakorolt érzékelhető hatás lehetősége, ha a visszaélés tisztán helyi jellegű vagy az erőfölényben lévő vállalkozás értékesítéseinek csak egy jelentéktelen hányadát érinti.

3.3.   Harmadik országban honos vállalkozásokkal folytatott behozatali és kiviteli tevékenységeket érintő megállapodások és visszaélések, valamint harmadik országban honos vállalkozásokat érintő megállapodások és magatartások

3.3.1.   Általános megjegyzések

| 100. | A 81. és 82. cikket akkor is alkalmazni kell azokra a megállapodásokra és magatartásokra, amelyek alkalmasak arra, hogy hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre, ha egy vagy több fél a Közösségen kívül honos (78). A 8 l. és a 82. cikk alkalmazhatósága független a vállalkozások letelepedésének vagy a megállapodás megkötésének helyétől, feltéve, hogy a megállapodás végrehajtására, illetve a magatartás tanúsítására a Közösségen belül kerül sor (79), vagy azok hatásai a Közösségen belül jelentkeznek (80). A 81. és 82. cikket kell alkalmazni azokra a harmadik országokra kiterjedő megállapodásokra és magatartásokra is, amelyek alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. A fenti 2. szakaszban ismertetett általános elvet – amely szerint a megállapodásnak vagy magatartásnak alkalmasnak kell lennie, hogy érzékelhető (közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális) hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére – kell alkalmazni az olyan megállapodások és visszaélések esetében is, amelyek harmadik országban honos vállalkozásokat vagy harmadik országokkal folytatott behozatali és kiviteli tevékenységeket érintenek. |
| --- | --- |

100.

A 81. és 82. cikket akkor is alkalmazni kell azokra a megállapodásokra és magatartásokra, amelyek alkalmasak arra, hogy hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre, ha egy vagy több fél a Közösségen kívül honos (78). A 8 l. és a 82. cikk alkalmazhatósága független a vállalkozások letelepedésének vagy a megállapodás megkötésének helyétől, feltéve, hogy a megállapodás végrehajtására, illetve a magatartás tanúsítására a Közösségen belül kerül sor (79), vagy azok hatásai a Közösségen belül jelentkeznek (80). A 81. és 82. cikket kell alkalmazni azokra a harmadik országokra kiterjedő megállapodásokra és magatartásokra is, amelyek alkalmasak arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakoroljanak. A fenti 2. szakaszban ismertetett általános elvet – amely szerint a megállapodásnak vagy magatartásnak alkalmasnak kell lennie, hogy érzékelhető (közvetlen vagy közvetett, tényleges vagy potenciális) hatást gyakoroljon a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére – kell alkalmazni az olyan megállapodások és visszaélések esetében is, amelyek harmadik országban honos vállalkozásokat vagy harmadik országokkal folytatott behozatali és kiviteli tevékenységeket érintenek.

| 101. | A közösségi jog alkalmazásának megállapításához elegendő, ha a harmadik országokat vagy harmadik országban honos vállalkozásokat érintő megállapodás vagy magatartás alkalmas a határokon átnyúló gazdasági tevékenységek befolyásolására a Közösségen belül. Az adott tagállamba történő behozatal elegendő lehet ilyen jellegű hatások kiváltására. A behozatal hatást gyakorolhat az importáló tagállambeli versenyfeltételekre, ez pedig hathat a versenytárs termékek más tagállamokba irányuló kivitelére vagy más tagállamokból megvalósuló behozatalára. A megállapodásból vagy magatartásból következő, harmadik országokból megvalósuló behozatal tehát a kereskedelem tagállamok közötti eltérítését idézheti elő, ezáltal hatást gyakorolva a kereskedelem szerkezetére. |
| --- | --- |

101.

A közösségi jog alkalmazásának megállapításához elegendő, ha a harmadik országokat vagy harmadik országban honos vállalkozásokat érintő megállapodás vagy magatartás alkalmas a határokon átnyúló gazdasági tevékenységek befolyásolására a Közösségen belül. Az adott tagállamba történő behozatal elegendő lehet ilyen jellegű hatások kiváltására. A behozatal hatást gyakorolhat az importáló tagállambeli versenyfeltételekre, ez pedig hathat a versenytárs termékek más tagállamokba irányuló kivitelére vagy más tagállamokból megvalósuló behozatalára. A megállapodásból vagy magatartásból következő, harmadik országokból megvalósuló behozatal tehát a kereskedelem tagállamok közötti eltérítését idézheti elő, ezáltal hatást gyakorolva a kereskedelem szerkezetére.

| 102. | A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának a fent említett megállapodásokra és magatartásokra történő alkalmazásakor szükséges megvizsgálni a megállapodás tartalmát illetve az érintett vállalkozások mögöttes szándékát többek között annak meghatározására, hogy mi a megállapodás vagy magatartás célja (81). |
| --- | --- |

102.

A kereskedelemre gyakorolt hatás kritériumának a fent említett megállapodásokra és magatartásokra történő alkalmazásakor szükséges megvizsgálni a megállapodás tartalmát illetve az érintett vállalkozások mögöttes szándékát többek között annak meghatározására, hogy mi a megállapodás vagy magatartás célja (81).

| 103. | Ha a megállapodás célja a Közösségen belüli verseny korlátozása, akkor könnyebben tetten érhető a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás, mint akkor, amikor a Közösségen kívüli verseny szabályozása a fő cél. Annál is inkább, mivel az első esetben a megállapodás vagy magatartás közvetlen hatást gyakorol a Közösségen belüli versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. Az ilyen megállapodások és magatartások, amelyek kivitelre és behozatalra egyaránt vonatkozhatnak, rendszerint általában természetüknél fogva képesek hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

103.

Ha a megállapodás célja a Közösségen belüli verseny korlátozása, akkor könnyebben tetten érhető a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt szükséges hatás, mint akkor, amikor a Közösségen kívüli verseny szabályozása a fő cél. Annál is inkább, mivel az első esetben a megállapodás vagy magatartás közvetlen hatást gyakorol a Közösségen belüli versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre. Az ilyen megállapodások és magatartások, amelyek kivitelre és behozatalra egyaránt vonatkozhatnak, rendszerint általában természetüknél fogva képesek hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre.

3.3.2.   A Közösségen belüli verseny korlátozását célzó megállapodások

| 104. | A behozatal területén ebbe a kategóriába tartoznak azok a megállapodások, amelyek a belső piac elszigetelését idézik elő (82). Ez áll fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben a közösségi és harmadik országbeli versenytársak felosztják egymás között a piacokat, például megállapodnak abban, hogy nem értékesítenek egymás hazai piacain vagy kölcsönös (kizárólagos) forgalmazási megállapodásokkal (83). |
| --- | --- |

104.

A behozatal területén ebbe a kategóriába tartoznak azok a megállapodások, amelyek a belső piac elszigetelését idézik elő (82). Ez áll fenn például az olyan megállapodások esetében, amelyekben a közösségi és harmadik országbeli versenytársak felosztják egymás között a piacokat, például megállapodnak abban, hogy nem értékesítenek egymás hazai piacain vagy kölcsönös (kizárólagos) forgalmazási megállapodásokkal (83).

| 105. | A kivitel területén ebbe a kategóriába tartoznak az olyan esetek, két vagy több tagállamban egymással versenyző vállalkozások a Közösségen belüli piaci magatartásuk összehangolása céljából bizonyos (többlet) mennyiségek harmadik országokba történő kivitelében állapodnak meg. Az ilyen export-megállapodások az árverseny mérséklését szolgálják a Közösségen belüli termékkibocsátás korlátozásán keresztül, és ily módon hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ezeket a termékmennyiségeket esetleg az export-megállapodás hiányában a Közösségen belül lehetett volna értékesíteni (84). |
| --- | --- |

105.

A kivitel területén ebbe a kategóriába tartoznak az olyan esetek, két vagy több tagállamban egymással versenyző vállalkozások a Közösségen belüli piaci magatartásuk összehangolása céljából bizonyos (többlet) mennyiségek harmadik országokba történő kivitelében állapodnak meg. Az ilyen export-megállapodások az árverseny mérséklését szolgálják a Közösségen belüli termékkibocsátás korlátozásán keresztül, és ily módon hatást gyakorolnak a tagállamok közötti kereskedelemre. Ezeket a termékmennyiségeket esetleg az export-megállapodás hiányában a Közösségen belül lehetett volna értékesíteni (84).

3.3.3.   Egyéb megállapodások

| 106. | Azon megállapodások és magatartások esetén, amelyeknek nem célja a Közösségen belüli verseny korlátozása, rendszerint részletesebben kell megvizsgálni azt, hogy fennállhat-e a Közösségen belüli, határokon átnyúló gazdasági tevékenységre és így a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

106.

Azon megállapodások és magatartások esetén, amelyeknek nem célja a Közösségen belüli verseny korlátozása, rendszerint részletesebben kell megvizsgálni azt, hogy fennállhat-e a Közösségen belüli, határokon átnyúló gazdasági tevékenységre és így a tagállamok közötti kereskedelem szerkezetére gyakorolt hatás.

| 107. | E tekintetben meg kell vizsgálni a megállapodás vagy magatartás által azon Közösségen belüli vásárlókra és egyéb piaci szereplőkre gyakorolt hatásokat, akik a megállapodásban vagy magatartásban résztvevő vállalkozások termékeitől függenek (85). A Compagnie maritime belge
   (86) ügyben, amely közösségi és nyugat-afrikai kikötők között működő hajózási társaságok megállapodásaival volt kapcsolatos, azt állapították meg a megállapodásokról, hogy azok közvetve alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, mivel megváltoztatták a megállapodásban érintett közösségi kikötők vonzáskörzetét, és hatást gyakoroltak más vállalkozások tevékenységeire ezeken a területeken. A megállapodások konkrétabban azon vállalkozások tevékenységeit érintették, amelyek a megállapodásban résztvevők szállítási szolgáltatásaira támaszkodtak, vagy azért, mert a harmadik országban beszerzett vagy ott értékesített áruikat a felekkel szállíttatták, vagy azért, mert a felek által nyújtott szolgáltatás a kikötők által nyújtott szolgáltatások fontos alkotórészét képezte. |
| --- | --- |

107.

E tekintetben meg kell vizsgálni a megállapodás vagy magatartás által azon Közösségen belüli vásárlókra és egyéb piaci szereplőkre gyakorolt hatásokat, akik a megállapodásban vagy magatartásban résztvevő vállalkozások termékeitől függenek (85). A Compagnie maritime belge
   (86) ügyben, amely közösségi és nyugat-afrikai kikötők között működő hajózási társaságok megállapodásaival volt kapcsolatos, azt állapították meg a megállapodásokról, hogy azok közvetve alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, mivel megváltoztatták a megállapodásban érintett közösségi kikötők vonzáskörzetét, és hatást gyakoroltak más vállalkozások tevékenységeire ezeken a területeken. A megállapodások konkrétabban azon vállalkozások tevékenységeit érintették, amelyek a megállapodásban résztvevők szállítási szolgáltatásaira támaszkodtak, vagy azért, mert a harmadik országban beszerzett vagy ott értékesített áruikat a felekkel szállíttatták, vagy azért, mert a felek által nyújtott szolgáltatás a kikötők által nyújtott szolgáltatások fontos alkotórészét képezte.

| 108. | A kereskedelemre az is hatást gyakorolhat, ha a megállapodás megakadályozza a termékek újra-behozatalát a Közösségbe. Ez az eset állhat fenn például a közösségi szállítók és harmadik országokbeli forgalmazók közötti olyan vertikális megállapodásoknál, amelyek egy kijelölt területen – ideértve a Közösséget is – kívül korlátozzák a viszonteladásokat. Ha a megállapodás hiányában lehetséges és várható lenne a Közösségben történő viszonteladás, akkor az ilyen behozatal alkalmas lehet arra, hogy hatással legyen a Közösségen belüli kereskedelem szerkezetére (87). |
| --- | --- |

108.

A kereskedelemre az is hatást gyakorolhat, ha a megállapodás megakadályozza a termékek újra-behozatalát a Közösségbe. Ez az eset állhat fenn például a közösségi szállítók és harmadik országokbeli forgalmazók közötti olyan vertikális megállapodásoknál, amelyek egy kijelölt területen – ideértve a Közösséget is – kívül korlátozzák a viszonteladásokat. Ha a megállapodás hiányában lehetséges és várható lenne a Közösségben történő viszonteladás, akkor az ilyen behozatal alkalmas lehet arra, hogy hatással legyen a Közösségen belüli kereskedelem szerkezetére (87).

| 109. | Ilyen hatások azonban csak akkor jelentkeznek, ha érzékelhető különbség áll fenn a termékek Közösségen belüli és Közösségen kívüli árai között, és ezt a különbséget nem egyenlítik ki a vámok és a szállítási költségek. Emellett a termékek exportjának volumene e termékeknek a közös piac területén meglévő teljes piacához viszonyítva nem lehet elhanyagolható (88). Amennyiben ezek a termékmennyiségek nem jelentősek a Közösségen belül értékesített mennyiségekhez képest, akkor az újra-behozatal tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása nem tekinthető érzékelhetőnek. Ennek vizsgálatakor nem csak a résztvevő felek között megkötött egyedi megállapodást kell figyelembe venni, hanem a résztvevő felek és más versenyző szállítók által kötött hasonló megállapodások halmozott hatását is. Előfordulhat például az, hogy egyetlen megállapodás meglehetősen csekély termékmennyiségeket érint, de a több ilyen megállapodással érintett termékmennyiség összességében jelentős. Ebben az esetben a megállapodások együttesen már alkalmasak lehetnek arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljanak. Emlékeztetni kell azonban arra (vö. a 49 bekezdéssel), hogy az egyedi megállapodásnak vagy a megállapodások hálózatának jelentős mértékben kell hozzájárulnia a kereskedelemre gyakorolt általános hatáshoz. |
| --- | --- |

109.

Ilyen hatások azonban csak akkor jelentkeznek, ha érzékelhető különbség áll fenn a termékek Közösségen belüli és Közösségen kívüli árai között, és ezt a különbséget nem egyenlítik ki a vámok és a szállítási költségek. Emellett a termékek exportjának volumene e termékeknek a közös piac területén meglévő teljes piacához viszonyítva nem lehet elhanyagolható (88). Amennyiben ezek a termékmennyiségek nem jelentősek a Közösségen belül értékesített mennyiségekhez képest, akkor az újra-behozatal tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása nem tekinthető érzékelhetőnek. Ennek vizsgálatakor nem csak a résztvevő felek között megkötött egyedi megállapodást kell figyelembe venni, hanem a résztvevő felek és más versenyző szállítók által kötött hasonló megállapodások halmozott hatását is. Előfordulhat például az, hogy egyetlen megállapodás meglehetősen csekély termékmennyiségeket érint, de a több ilyen megállapodással érintett termékmennyiség összességében jelentős. Ebben az esetben a megállapodások együttesen már alkalmasak lehetnek arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre érzékelhető hatást gyakoroljanak. Emlékeztetni kell azonban arra (vö. a 49 bekezdéssel), hogy az egyedi megállapodásnak vagy a megállapodások hálózatának jelentős mértékben kell hozzájárulnia a kereskedelemre gyakorolt általános hatáshoz.

---

(1)  HL C 368., 2001.12.22., 13. o.

1

(2)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

2

(3)  Lásd például az 56/64. sz. és 58/64. sz. Consten és Grundig egyesített ügyeket, (EBHT 1966., 429. o.), valamint a 6/73. sz. és 7/73. sz. Commercial Solvents egyesített ügyeket (EBHT 1974., 223. o.).

3

Consten és Grundig

Commercial Solvents

(4)  Lásd ehhez a 22/71. sz. Béguelin-ügyben hozott ítélet (EBHT 1971., 949. o.) 16. pontját.

4

Béguelin

(5)  Lásd a 193/83. sz. Windsurfing-ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 611. o.) 96. pontját, valamint a T-77/94. sz. Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., II-759. o.) 126. pontját.

5

Windsurfing

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(6)  Lásd az előző lábjegyzetben említett Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ügyben hozott ítélet 142–144. pontját.

6

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(7)  Lásd például a T-2/89. sz. Petrofina-ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., II-1087. o.) 226. pontját.

7

Petrofina

(8)  Az érzékelhetőség fogalmával a 2.4. szakasz foglalkozik.

8

(9)  Lásd ehhez a 85/76. sz. Hoffmann-La Roche ügyben hozott ítélet (EBHT 1979., 461. o. 126. pontját.

9

Hoffmann-La Roche

(10)  Ebben az iránymutatásban a „termékek” kifejezés mind az árukat, mind a szolgáltatásokat lefedi.

10

„termékek”

(11)  Lásd a 172/80. sz. Züchner-ügyben hozott ítélet (EBHT 1981., 2021. o.) 18. pontját, valamint a C-309/99. sz. Wouters-ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-1577. o.) 95. pontját, a C-475/99. sz. Ambulanz Glöckner ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8089. o.) 49. pontját, a C-215/96. sz. és 216/96. sz. Bagnasco-egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1999., I-135. o.) 51. pontját, a C-55/96. sz. Job Centre ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-7119. o.) 37. pontját, valamint a C-41/90. sz. Höfner and Elser ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-1979. o.) 33. pontját.

11

Züchner

Wouters

Ambulanz Glöckner

Bagnasco

Job Centre

Höfner and Elser

(12)  Lásd például a T-24/93. sz. Compagnie maritime belge és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1996., II-1201. o.) 203. pontját, valamint a harmadik lábjegyzetben említett Commercial Solvents ügyben hozott ítélet 23. pontját.

12

Compagnie maritime belge

Commercial Solvents

(13)  Lásd például a T-213/95. sz. és a T-18/96. sz. SCK and FNK egyesített ügyeket (EBHT 1997., II-1739. o.) valamint az alábbi 3.2.4. és 3.2.6. szakaszokat.

13

SCK and FNK

(14)  Lásd az alábbi 3.2. szakaszt.

14

(15)  Lásd például a 11. lábjegyzetben említett Züchner-ügyben hozott ítéletet és a 319/82. sz. Kerpen & Kerpen ügyet (EBHT 1983., 4173. o.), a 240/82. sz. Stichting Sigarettenindustrie és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1985., 3831. o.) 48. pontját, valamint a T-25/95. sz. Cimenteries CBR és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-491. o.) 3930. pontját.

15

Züchner

Kerpen & Kerpen

Stichting Sigarettenindustrie

Cimenteries CBR

(16)  A Bíróság egyes – elsősorban vertikális megállapodások kapcsán hozott – ítéleteiben kiegészítette ezt a megfogalmazást azzal, hogy „a megállapodás képes a tagállamok közötti egységes piac célkitűzései elérésének akadályozására”, lásd például a T-62/98. sz. Volkswagen-ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2707. o.) 179. pontját, valamint a 11. lábjegyzetben említett Bagnasco-ügyben hozott ítélet 47. pontját, továbbá az 56/65. sz. Société Technique Miničre ügyet (EBHT 1996., 337. o.). A megállapodás által az egységes piac célkitűzésére gyakorolt hatás ilyen módon figyelembe vehető tényező.

16

Volkswagen

Bagnasco

Société Technique Miničre

(17)  Lásd például a T-228/97. sz. Irish Sugar ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., II-2969. o.) 170. pontját, valamint a 19/77. sz. Miller-ügyben hozott ítélet (EBHT 1978., 131. o.) 15. pontját.

17

Irish Sugar

Miller

(18)  Lásd például a C-250/92. sz. Gřttrup-Klim ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., II-5641. o.) 54. pontját.

18

Gřttrup-Klim

(19)  Lásd például a C-306/96. sz. Javico-ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-1983. o.) 17. pontját, valamint a 4. lábjegyzetben említett Béguelin-ügyben hozott ítélet 18. pontját.

19

Javico

Béguelin

(20)  Vö. a 11. lábjegyzetben említett Bagnasco és Wouters ügyekben hozott ítéletekkel.

20

Bagnasco

Wouters

(21)  Lásd például a T-141/89. sz. Tréfileurope-ügyet (EBHT 1995., II-791. o.), a T-29/92. sz. Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO) ügyet (EBHT 1995., II-289. o.) a kivitelre vonatkozóan, valamint a Volkswagen (II) ügyben hozott bizottsági határozatot, HL 2001 L 264., 14. o.

21

Tréfileurope

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid

Volkswagen (II)

(22)  Lásd e tekintetben a 71/74. sz. Frubo-ügyben hozott ítélet (EBHT 1975., 563. o.) 38. pontját, a 209/78. sz. Van Landewyck és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1980., 3125. o.) 172. pontját, a T-61/89. sz. Dansk Pelsdyravler Forening ügyben hozott ítélet (EBHT 1992., II-1931. o.) 143. pontját, valamint a T-65/89. sz. BPB Industries and British Gypsum ügyben hozott ítélet (EBHT 1993., II-389. o.) 135. pontját.

22

Frubo

Van Landewyck

Dansk Pelsdyravler Forening

BPB Industries and British Gypsum

(23)  Lásd e tekintetben például a T-86/95. sz. Compagnie Générale Maritime és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1011. o.) 148. pontját, valamint a 12. lábjegyzetben említett Compagnie maritime belge ügyben hozott ítélet 202. pontját.

23

Compagnie Générale Maritime és mások

Compagnie maritime belge

(24)  Lásd a 123/83. sz. BNIC kontra Clair ügyben hozott ítélet (EBHT 1985., 391. o.) 29. pontját.

24

BNIC kontra Clair

(25)  Lásd a Zanussi-ügyben hozott bizottsági határozat (HL L 322., 1978.11.16., 36. o.) (11) preambulumbekezdését.

25

Zanussi

(26)  Lásd e tekintetben a 31/85. sz. ETA Fabrique d’Ebauches ügyben hozott ítélet (EBHT 1985., 3933. o.) 12. és 13. pontját.

26

ETA Fabrique d’Ebauches

(27)  Lásd a C-241/91 P. sz. és C-242/91 P. sz. RTE (Magill) egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1995., I-743. o.) 70. pontját, valamint a 107/82. sz. AEG-ügyben hozott ítélet (EBHT 1983., 3151. o.) 60. pontját.

27

RTE (Magill)

AEG

(28)  Lásd az előző lábjegyzetben említett AEG-ügyben hozott ítélet 60. pontját.

28

AEG

(29)  Lásd az 5/69. sz. Völk-ügyben hozott ítélet (EBHT 1969., 295. o.) 7. pontját.

29

Völk

(30)  Lásd például a 19. lábjegyzetben említett Javico-ügyben hozott ítélet 17. pontját, valamint a 22. lábjegyzetben említett BPB Industries and British Gypsum ügyben hozott ítélet 138. pontját.

30

Javico

BPB Industries and British Gypsum

(31)  Lásd a 22. lábjegyzetben említett BPB Industries and British Gypsum ügyben hozott ítélet 138. pontját.

31

BPB Industries and British Gypsum

(32)  Lásd például a 17. lábjegyzetben említett Miller-ügyben hozott ítélet 9. és 10. pontját, valamint a 27. lábjegyzetben említett AEG-ügyben hozott ítélet 58. pontját.

32

Miller

AEG

(33)  Lásd a 100/80. sz. Musique Diffusion Française és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1983., 1825. o.) 86. pontját. Ebben az esetben a szóban forgó termékek az érintett nemzeti piacok értékesítéseinek kicsivel több mint 3 %-át tették ki. A Bíróság megítélése szerint a megállapodások, amelyek akadályozták a párhuzamos kereskedelmet, képesek voltak érzékelhetően befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet a felek nagy forgalma és a termékek relatív piaci pozíciója miatt, összehasonlítva a versenytársak által előállított termékekkel.

33

Musique Diffusion Française

(34)  Lásd e tekintetben a 16. lábjegyzetben említett Volkswagen-ügyben hozott ítélet 179. és 231. pontját, valamint a T-213/00. sz. CMA CGM és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-) 219. és 220. pontját.

34

Volkswagen

CMA CGM és mások

(35)  Lásd például a T-7/93. sz. Langnese–Iglo-ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., II-1533. o.) 120. pontját.

35

Langnese–Iglo

(36)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten ügyben hozott ítélet 140. és 141. pontját.

36

Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwekerijprodukten

(37)  Lásd a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló bizottsági közlemény (HL C 368., 2001.12.22., 13. o.) (3) bekezdését.

37

(38)  HL L 107., 1996.4.30., 4. o.2005. január 1-jei hatállyal ezen ajánlás helyébe a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003/361/EK bizottsági ajánlás lép (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

38

(39)  Az „érintett vállalkozások” fogalmába beletartoznak a kapcsolt vállalkozások, amelyek meghatározása az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. cikkének (1) bekezdése értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló bizottsági közlemény 12.2 bekezdésében található (HL C 368., 2001.12.22., 13. o.).

39

„érintett vállalkozások”

(40)  Lásd az előző lábjegyzetet.

40

(41)  Az érintett piac meghatározásakor a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló közleményt kell alapul venni (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.).

41

(42)  Lásd az előbbi 14. bekezdést is.

42

(43)  Lásd a 15. lábjegyzetben említett Kerpen & Kerpen ügyben hozott ítélet 8. pontját. Meg kell említeni, hogy a Bíróság nem a piaci részesedést vette alapul, hanem a francia kivitel arányát és az érintett termékek mennyiségét.

43

Kerpen & Kerpen

(44)  Lásd például a 16. lábjegyzetben említett Volkswagen-ügyben hozott ítéletet, valamint a T-175/95. sz. BASF Coatings ügyet (EBHT 1999., II-1581. o.). A párhuzamos kereskedelmet akadályozó horizontális megállapodások kapcsán lásd a 96/82. sz. IAZ International és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1983., 3369. o.) 27. pontját.

44

Volkswagen

BASF Coatings

IAZ International

(45)  Lásd például a T-142/89. sz. Usines Gustave Boël ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., II-867. o.) 102. pontját.

45

Usines Gustave Boël

(46)  A horizontális együttműködési megállapodásokat az EK-Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló bizottsági iránymutatás tárgyalja (HL C 3., 2001.1.6., 2. o.). Ez az iránymutatás a különböző megállapodástípusok versenyjogi megítélésével foglalkozik, de nem érinti a kereskedelemre gyakorolt hatás kérdését.

46

(47)  Lásd a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendeletet (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

47

(48)  Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmáról szóló bizottsági közlemény (HL C 66., 1998.3.2., 1. o.) útmutatást ad e fogalom hatókörére nézve.

48

(49)  Lásd például a Ford kontra Volkswagen ügyben hozott bizottsági határozatot (HL L 20., 1993.1.28., 14. o.).

49

Ford kontra Volkswagen

(50)  E tekintetben lásd a 23. lábjegyzetben említett Compagnie Générale Maritime ügyben hozott ítélet 146. pontját.

50

Compagnie Générale Maritime

(51)  E tekintetben lásd a 43/82. sz. és a 63/82. sz. VBVB and VBBB egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1984., 19. o.) 9. pontját.

51

VBVB and VBBB

(52)  Lásd e tekintetben a T-66/89. sz. Publishers Association ügyet (EBHT 1992., II-1995. o.).

52

Publishers Association

(53)  Lásd e tekintetben a 3. lábjegyzetben említett Commercial Solvents ügyben hozott ítéletet, a 9. lábjegyzetben említett Hoffmann-La Roche ügyben hozott ítélet 125. pontját, a 27. lábjegyzetben említett RTE and ITP ügyben hozott ítéletet, valamint a 6/72. sz. Continental Can ügyben hozott ítélet (EBHT 1973., 215. o.) 16. pontját, és a 27/76. sz. United Brands ügyben hozott ítélet (EBHT 1978., 207. o.) 197–203. pontját.

53

Commercial Solvents

Hoffmann-La Roche

RTE and ITP

Continental Can

United Brands

(54)  Lásd a 3. lábjegyzetben említett Commercial Solvents ügyben hozott ítélet 32. és 33. pontját.

54

Commercial Solvents

(55)  A kialakult ítélkezési gyakorlat szerint az erőfölény olyan pozíciót jelent, amelyben a vállalkozás gazdasági ereje lehetővé teszi számára a hatékony verseny fenntartásának megakadályozását az érintett piacon annak révén, hogy általa a vállalkozás érzékelhető mértékben függetlenedni tud a versenytársaitól, a vásárlóitól, és végső soron a fogyasztóktól, lásd például a 9. lábjegyzetben említett Hoffmann-La Roche ügyben hozott ítélet 38. pontját.

55

Hoffmann-La Roche

(56)  Lásd például a 11. lábjegyzetben említett Wouters-ügyben nemrég hozott ítélet 95. pontjátt.

56

Wouters

(57)  Lásd például a 246/86. sz. Belasco-ügyben hozott ítélet (EBHT 1989., 2117. o.) 32–38. pontját.

57

Belasco

(58)  Lásd az előző lábjegyzetben említett Belasco-ügyben hozott ítélet 34. pontját, valamint a T-202/98. sz. British Sugar és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2001., II-2035. o.) 79. pontját. Nem így van ez egyébként abban az esetben, amikor a piac nem érzékeny a behozatalra, lásd a 11. lábjegyzetben említett Bagnasco-ügyben hozott ítélet 51. pontját.

58

Belasco

British Sugar

Bagnasco

(59)  Folyószámlahitel-keretek garanciái.

59

(60)  Lásd a 11. lábjegyzetben említett Bagnasco-ügyben hozott ítélet 51. pontját.

60

Bagnasco

(61)  Lásd e tekintetben a 45/85. sz. Verband der Sachversicherer ügyben hozott ítélet (EBHT 1987., 405. o.) 50. pontját, valamint a C-7/95 P. sz. John Deere-ügyet (EBHT 1998., I-3111 o.). Lásd a 22. lábjegyzetben említett Van Landewyck-ügyben hozott ítélet 172. pontját is, ahol is a Bíróság kihangsúlyozta, hogy a szóban forgó megállapodás érzékelhetően az importált termékek értékesítése ellen hatott.

61

Verband der Sachversicherer

John Deere

Van Landewyck

(62)  Lásd például a 15. lábjegyzetben említett Stichting Sigarettenindustrie ügyben hozott ítélet 49. és 50. pontját.

62

Stichting Sigarettenindustrie

(63)  Lásd ehhez a T-22/97. sz. Kesko-ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., II-3775. o.) 109. pontját.

63

Kesko

(64)  Lásd például a T-65/98. sz. Van den Bergh Foods ügyet (EBHT 2003., II-), valamint a 35. lábjegyzetben említett Langnese–Iglo-ügyben hozott ítélet 120. pontját.

64

Van den Bergh Foods

Langnese–Iglo

(65)  Lásd például a C-214/99. sz. Neste-ügyben hozott ítéletet (EBHT 2000., I-11121. o.).

65

Neste

(66)  Lásd a C-234/89. sz. Delimitis-ügyben 1991. február 28-án hozott ítéletet (EBHT 1991., I-935. o.).

66

Delimitis

(67)  Lásd a 35. lábjegyzetben említett Langnese–Iglo-ügyben hozott ítélet 120. pontját.

67

Langnese–Iglo

(68)  Lásd például a 21. lábjegyzetben említett Volkswagen (II) ügyben hozott bizottsági határozat (81) és az azt követő bekezdéseit.

68

Volkswagen (II)

(69)  Lásd e tekintetben a 13. lábjegyzetben említett SCK and FNK ügyekben hozott ítélet 177–181. pontját.

69

SCK and FNK

(70)  E fogalom kapcsán lásd a 11. lábjegyzetben említett Ambulanz Glöckner ügyben hozott ítélet 38. pontját, valamint a C-179/90. sz. Merci convenzionali porto di Genova ügyet (EBHT 1991., I-5889. o.) és a C-242/95. sz. GT-Link ügyet (EBHT 1997., I-4449. o.).

70

Ambulanz Glöckner

Merci convenzionali porto di Genova

GT-Link

(71)  Lásd például a 22. lábjegyzetben említett BPB Industries and British Gypsum ügyben hozott ítélet 135. pontját.

71

BPB Industries and British Gypsum

(72)  Lásd a 322/81. sz. Nederlandse Banden Industrie Michelin ügyet (EBHT 1983., 3461. o.).

72

Nederlandse Banden Industrie Michelin

(73)  Lásd a 61/80. sz. Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek ügyben hozott ítélet (EBHT 1981., 851. o.) 15. pontját.

73

Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek

(74)  Lásd e tekintetben a 17. lábjegyzetben említett Irish Sugar ügyben hozott ítélet 169. pontját.

74

Irish Sugar

(75)  Lásd a 27. lábjegyzetben említett RTE (Magill) ügyben hozott ítélet 70. pontját.

75

RTE (Magill)

(76)  Lásd a 17. lábjegyzetben említett Irish Sugar ügyben hozott ítéletet.

76

Irish Sugar

(77)  Lásd például a 70. lábjegyzetben említett ítélkezési gyakorlatot.

77

(78)  Lásd e tekintetben a 28/77. sz. Tepea-ügyben hozott ítélet (EBHT 1978., 1391. o.) 48. pontját, valamint az 53. lábjegyzetben említett Continental Can ügyben hozott ítélet 16. pontját.

78

Tepea

Continental Can

(79)  Lásd a C-89/85. sz. Ahlström Osakeyhtiö (Woodpulp) és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1988., 651. o.) 16. pontját.

79

Ahlström Osakeyhtiö

(80)  Lásd e tekintetben a T-102/96. sz. Gencor-ügyet (EBHT 1999., II-753. o.), amely a fúziók esetében vizsgálja a hatásokat.

80

Gencor

(81)  Lásd ehhez a 19. lábjegyzetben említett Javico-ügyben hozott ítélet 19. pontját.

81

Javico

(82)  Lásd e tekintetben az 51/75. sz. EMI kontra CBS ügyben hozott ítélet (EBHT 1976., 811. o.) 28. és 29. pontját.

82

EMI kontra CBS

(83)  Lásd a Siemens/Fanuc-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL L 376., 1985.12.31., 29. o.).

83

Siemens/Fanuc

(84)  Lásd e tekintetben a 29/83. sz. és 30/83. sz. CRAM and Rheinzinc egyesített ügyeket (EBHT 1984., 1679. o.), valamint a 40/73. sz. Suiker Unie és mások egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1975., 1663. o.) 564. és 580. pontját.

84

CRAM and Rheinzinc

Suiker Unie

(85)  Lásd a 19. lábjegyzetben említett Javico-ügyben hozott ítélet 22. pontját.

85

Javico

(86)  Lásd a 12. lábjegyzetben említett Compagnie maritime belge ügyben hozott ítélet 203. pontját.

86

Compagnie maritime belge

(87)  Lásd e tekintetben a 19. lábjegyzetben említett Javico-ügyben hozott ítéletet.

87

Javico

(88)  E tekintetben lásd a 19. lábjegyzetben említett Javico-ügyben hozott ítélet 24–26. pontját.

88

Javico

---