# Europeiska unionens L 164/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 164 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången29 juni 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 164

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången29 juni 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/919 av den 27 juni 2018 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/920 av den 28 juni 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 vad gäller vissa bestämmelser om kontroller, anmälningar och årlig rapportering samt om ändringar av Poseiprogrammen | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/921 av den 28 juni 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/922 av den 28 juni 2018 om undantag från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minimiavstånd från kusten och minimidjup för fiske med fartygsvad/not efter tobisfiskar (Gymnammodytes cicerelus och G. semisquamatus) och smörbultar (Aphia minuta och Crystalogobius linearis) i vissa territorialvatten i Spanien (Katalonien) | 39 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/923 av den 22 juni 2018 om fastställande av att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 5 december 2017 | 42 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/924 av den 22 juni 2018 om upphävande av beslut 2009/414/EG om att det föreligger ett alltför stort underskott i Frankrike | 44 |
| | * | Beslut (Gusp) 2018/925 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 26 juni 2018 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2018/522 (Atalanta/2/2018) | 46 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2018/926 av den 26 juni 2018 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien | 48 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/927 av den 27 juni 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/789 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [delgivet med nr C(2018) 3972] | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/928 av den 28 juni 2018 om avslutande av återupptagandet av undersökningen av domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P rörande rådets förordning (EG) nr 926/2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 51 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima)

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/919 av den 27 juni 2018 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/920 av den 28 juni 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 vad gäller vissa bestämmelser om kontroller, anmälningar och årlig rapportering samt om ändringar av Poseiprogrammen

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/921 av den 28 juni 2018 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/922 av den 28 juni 2018 om undantag från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minimiavstånd från kusten och minimidjup för fiske med fartygsvad/not efter tobisfiskar (Gymnammodytes cicerelus och G. semisquamatus) och smörbultar (Aphia minuta och Crystalogobius linearis) i vissa territorialvatten i Spanien (Katalonien)

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

39

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2018/923 av den 22 juni 2018 om fastställande av att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 5 december 2017

42

*

Rådets beslut (EU) 2018/924 av den 22 juni 2018 om upphävande av beslut 2009/414/EG om att det föreligger ett alltför stort underskott i Frankrike

44

*

Beslut (Gusp) 2018/925 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 26 juni 2018 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2018/522 (Atalanta/2/2018)

46

*

Rådets beslut (EU) 2018/926 av den 26 juni 2018 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

48

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/927 av den 27 juni 2018 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/789 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)
  [delgivet med nr C(2018) 3972]

Xylella fastidiosa

[delgivet med nr C(2018) 3972]

49

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/928 av den 28 juni 2018 om avslutande av återupptagandet av undersökningen av domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P rörande rådets förordning (EG) nr 926/2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

51

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/583 av den 16 april 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lough Neah Pollan [SUB]) ( EUT L 98, 18.4.2018 ) | 62 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/583 av den 16 april 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lough Neah Pollan [SUB]) ( EUT L 98, 18.4.2018 )

( EUT L 98, 18.4.2018 )

62

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/1

---

Information om ikraftträdandet av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima)

Avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon som fastställer villkoren för Republiken Libanons deltagande i partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) (1), som undertecknades den 27 februari 2018, trädde i enlighet med artikel 5.2 i avtalet i kraft den 4 juni 2018.

1

---

(1)  
  EUT L 79, 22.3.2018, s. 3.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/919

av den 27 juni 2018

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så snart som uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 101,3 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 127,4 | 0 | AR |
| 225,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, frysta | 240,2 | 18 | AR |
| 225,9 | 22 | BR |
| 333,9 | 0 | CL |
| 236,6 | 19 | TH |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta | 304,7 | 0 | BR |
| 323,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Torkade ägg utan skal | 242,1 | 1 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 247,7 | 12 | BR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

101,3

0

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus, (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

127,4

0

AR

225,0

0

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, frysta

240,2

18

AR

225,9

22

BR

333,9

0

CL

236,6

19

TH

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta

304,7

0

BR

323,1

0

CL

0408 91 80

Torkade ägg utan skal

242,1

1

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

247,7

12

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/920

av den 28 juni 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 vad gäller vissa bestämmelser om kontroller, anmälningar och årlig rapportering samt om ändringar av Poseiprogrammen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (1), särskilt artikel 6.2, artikel 8 andra stycket samt artiklarna 12.3 och 14.1, och

av följande skäl:

| (1) | Erfarenheterna av tillämpningen av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 (2) har visat att vissa bestämmelser om kontroller, anmälningar och årlig rapportering måste förtydligas och förenklas. |
| --- | --- |

(1)

Erfarenheterna av tillämpningen av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 (2) har visat att vissa bestämmelser om kontroller, anmälningar och årlig rapportering måste förtydligas och förenklas.

| (2) | I artiklarna 2, 3 och 5 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs bestämmelser om importlicenser, intyg om tullbefrielse, stödintyg och utbetalningar för produkter som importeras från tredjeländer eller som levereras från unionen. Till följd av artikel 4.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 (3) är registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) obligatoriska för importlicenser. Samma krav bör tillämpas på de importlicenser, intyg om tullbefrielse och stödintyg som omfattas av artiklarna 2, 3 och 5 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014. |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 2, 3 och 5 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs bestämmelser om importlicenser, intyg om tullbefrielse, stödintyg och utbetalningar för produkter som importeras från tredjeländer eller som levereras från unionen. Till följd av artikel 4.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 (3) är registrerings- och identitetsnummer för ekonomiska aktörer (Eori-nummer) obligatoriska för importlicenser. Samma krav bör tillämpas på de importlicenser, intyg om tullbefrielse och stödintyg som omfattas av artiklarna 2, 3 och 5 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014.

| (3) | Artikel 8 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 innehåller reglerna för dokument som aktörerna ska visa upp samt giltighetsperioden för licenser och intyg. Den elektroniska överföringen av följedokument till licenser och intyg bör underlättas. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 8 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 innehåller reglerna för dokument som aktörerna ska visa upp samt giltighetsperioden för licenser och intyg. Den elektroniska överföringen av följedokument till licenser och intyg bör underlättas.

| (4) | I artikel 16 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs regler för de administrativa och fysiska kontrollerna av import, införsel, export och leveranser av jordbruksprodukter. De fysiska kontrollerna av import och införsel bör särskiljas från de fysiska kontrollerna av export och leveranser. Av ordalydelsen i artikeln bör det klart och tydligt framgå att kontrollerna av export och leveranser som anges i avsnitt 5 i förordningen måste omfatta ett representativt urval. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 16 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs regler för de administrativa och fysiska kontrollerna av import, införsel, export och leveranser av jordbruksprodukter. De fysiska kontrollerna av import och införsel bör särskiljas från de fysiska kontrollerna av export och leveranser. Av ordalydelsen i artikeln bör det klart och tydligt framgå att kontrollerna av export och leveranser som anges i avsnitt 5 i förordningen måste omfatta ett representativt urval.

| (5) | I artikel 22 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs de allmänna principerna för kontroller av ansökningar om stöd för lokala jordbruksprodukter. Mot bakgrund av att insatserna inom åtgärderna är av olika slag och olika komplicerade och för att ytterligare säkerställa att alla utgiftsområden omfattas och är representerade vid urvalet måste det fastställas att de behöriga myndigheterna vid varje insats måste genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 5 % av de belopp som stödet avser. Urvalet bör också utgöra minst 5 % av de belopp som stödet avser för varje insats. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 22 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs de allmänna principerna för kontroller av ansökningar om stöd för lokala jordbruksprodukter. Mot bakgrund av att insatserna inom åtgärderna är av olika slag och olika komplicerade och för att ytterligare säkerställa att alla utgiftsområden omfattas och är representerade vid urvalet måste det fastställas att de behöriga myndigheterna vid varje insats måste genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 5 % av de belopp som stödet avser. Urvalet bör också utgöra minst 5 % av de belopp som stödet avser för varje insats.

| (6) | I artikel 24 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs regler för urvalet av sökande för kontroller på plats. Eftersom antalet sökande i de yttersta randområdena kan vara få, bör medlemsstaterna kunna välja ut endast en sökande. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 24 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs regler för urvalet av sökande för kontroller på plats. Eftersom antalet sökande i de yttersta randområdena kan vara få, bör medlemsstaterna kunna välja ut endast en sökande.

| (7) | Enligt artikel 38.1 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 ska vissa uppgifter i fråga om de särskilda försörjningsbalanserna anmälas efter utgången av varje kvartal. Den periodiciteten är arbetsdryg och endast en anmälan per år anses vara tillräcklig. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 38.1 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 ska vissa uppgifter i fråga om de särskilda försörjningsbalanserna anmälas efter utgången av varje kvartal. Den periodiciteten är arbetsdryg och endast en anmälan per år anses vara tillräcklig.

| (8) | I artikel 39 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs vad som ska ingå i de årliga rapporterna om genomförandet av åtgärderna. I sin rapport av den 15 december 2016 (4) drog kommissionen slutsatsen att rapporteringen om genomförandet av Poseiprogrammen bör förbättras, särskilt för att man bättre ska kunna bedöma överensstämmelsen med målen, bland annat för de särskilda försörjningsbalanserna, och för att man bättre ska kunna beskriva situationen för jordbrukssektorn och dess utveckling, inklusive prisuppföljning och konkurrenssituationen för lokal produktion när det gäller import. Eftersom det också är ändamålsenligt att förtydliga rapporteringskraven och skapa en ny struktur för de årliga rapporterna bör de relevanta detaljerna fastställas i en ny bilaga till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 39 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs vad som ska ingå i de årliga rapporterna om genomförandet av åtgärderna. I sin rapport av den 15 december 2016 (4) drog kommissionen slutsatsen att rapporteringen om genomförandet av Poseiprogrammen bör förbättras, särskilt för att man bättre ska kunna bedöma överensstämmelsen med målen, bland annat för de särskilda försörjningsbalanserna, och för att man bättre ska kunna beskriva situationen för jordbrukssektorn och dess utveckling, inklusive prisuppföljning och konkurrenssituationen för lokal produktion när det gäller import. Eftersom det också är ändamålsenligt att förtydliga rapporteringskraven och skapa en ny struktur för de årliga rapporterna bör de relevanta detaljerna fastställas i en ny bilaga till genomförandeförordning (EU) nr 180/2014.

| (9) | I artikel 40 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs förfarandena för ändringar i Poseiprogrammen. Med beaktande av erfarenheterna av tillämpningen av programmen bör dessa förfaranden förenklas för att få en smidigare och mer flexibel anpassning till de faktiska förhållandena i försörjningsordningen och de lokala jordbruksvillkoren. Därför bör ändringar som omfattas av artikel 40.1 och 40.2 i den förordningen läggas fram samtidigt senast den 31 juli. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 40 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 fastställs förfarandena för ändringar i Poseiprogrammen. Med beaktande av erfarenheterna av tillämpningen av programmen bör dessa förfaranden förenklas för att få en smidigare och mer flexibel anpassning till de faktiska förhållandena i försörjningsordningen och de lokala jordbruksvillkoren. Därför bör ändringar som omfattas av artikel 40.1 och 40.2 i den förordningen läggas fram samtidigt senast den 31 juli.

| (10) | I allmänhet behöver ändringar av Poseiprogrammen inte godkännas formellt av kommissionen. Ordalydelsen i artikel 40.1 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 bör ändras för att den principen ska bli tydligare. |
| --- | --- |

(10)

I allmänhet behöver ändringar av Poseiprogrammen inte godkännas formellt av kommissionen. Ordalydelsen i artikel 40.1 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 bör ändras för att den principen ska bli tydligare.

| (11) | Emellertid måste ”större” ändringar i de program som omfattas av artikel 40.2 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 godkännas formellt av kommissionen. På basis av erfarenheterna med förfarandet måste tidsfristen för godkännande förlängas till fem månader efter det att ändringen anmälts. För att förenkla förfarandet bör kommissionens formella godkännande dessutom begränsas till de första två fall som för närvarande omfattas av den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(11)

Emellertid måste ”större” ändringar i de program som omfattas av artikel 40.2 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 godkännas formellt av kommissionen. På basis av erfarenheterna med förfarandet måste tidsfristen för godkännande förlängas till fem månader efter det att ändringen anmälts. För att förenkla förfarandet bör kommissionens formella godkännande dessutom begränsas till de första två fall som för närvarande omfattas av den bestämmelsen.

| (12) | Artikel 40.3 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 gäller ”mindre” ändringar. För att underlätta det finansiella justeringsförfarandet i medlemsstaterna bör tidsfristen för att anmäla justeringar på högst 20 % av det finansiella anslaget förlängas till den 31 maj. |
| --- | --- |

(12)

Artikel 40.3 i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 gäller ”mindre” ändringar. För att underlätta det finansiella justeringsförfarandet i medlemsstaterna bör tidsfristen för att anmäla justeringar på högst 20 % av det finansiella anslaget förlängas till den 31 maj.

| (13) | Slutligen bör definitionen av ”åtgärd” i artikel 40.5 a i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 förenklas. |
| --- | --- |

(13)

Slutligen bör definitionen av ”åtgärd” i artikel 40.5 a i genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 förenklas.

| (14) | Flera kommissionsförordningar har upphävts och ersatts av delegerade förordningar eller genomförandeförordningar. För att skapa klarhet och rättslig säkerhet bör hänvisningarna till dessa förordningar uppdateras. I synnerhet när det gäller system med import- och exportlicenser bör hänvisningar till kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (5) ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 (6) och genomförandeförordning (EU) 2016/1239. |
| --- | --- |

(14)

Flera kommissionsförordningar har upphävts och ersatts av delegerade förordningar eller genomförandeförordningar. För att skapa klarhet och rättslig säkerhet bör hänvisningarna till dessa förordningar uppdateras. I synnerhet när det gäller system med import- och exportlicenser bör hänvisningar till kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (5) ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 (6) och genomförandeförordning (EU) 2016/1239.

| (15) | När det gäller anmälningar till kommissionen bör hänvisningar till kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (7) ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 (8) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (9). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller anmälningar till kommissionen bör hänvisningar till kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (7) ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 (8) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (9).

| (16) | När det gäller regler som grundar sig på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10) bör hänvisningar till kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (11) ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (12) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (13). |
| --- | --- |

(16)

När det gäller regler som grundar sig på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (10) bör hänvisningar till kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (11) ersättas med hänvisningar till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (12) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (13).

| (17) | När det gäller bestämmelserna om unionens tullkodex bör hänvisningar till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (14) ersättas med hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (15), kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (16) eller kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (17). |
| --- | --- |

(17)

När det gäller bestämmelserna om unionens tullkodex bör hänvisningar till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (14) ersättas med hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (15), kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (16) eller kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (17).

| (18) | Genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Importlicensen ska utformas i enlighet med förlagan i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 (*1).
  Artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 (*2) och artiklarna 2, 3, 4.1, 5, 7 och 13–16 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av den här förordningen.
  Den negativa tolererade avvikelsen som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och i artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar.


  (*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller systemet med import- och exportlicenser (EUT L 206, 30.7.2016, s. 44)."


  (*2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 av den 18 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller reglerna för tillämpning av systemet med import- och exportlicenser, om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller reglerna om frisläppande och förverkande av de säkerheter som ställs för import- och exportlicenser, om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 2535/2001, (EG) nr 1342/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 951/2006, (EG) nr 341/2007 och (EG) nr 382/2008 och om upphävande av kommissionens förordningar (EG) nr 2390/98, (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 376/2008 och (EG) nr 507/2008 (EUT L 206, 30.7.2016, s. 1).”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Importlicensen ska utformas i enlighet med förlagan i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 (*1).

Artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 (*2) och artiklarna 2, 3, 4.1, 5, 7 och 13–16 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av den här förordningen.

Den negativa tolererade avvikelsen som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och i artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller systemet med import- och exportlicenser (EUT L 206, 30.7.2016, s. 44)."

*1

(*2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 av den 18 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller reglerna för tillämpning av systemet med import- och exportlicenser, om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller reglerna om frisläppande och förverkande av de säkerheter som ställs för import- och exportlicenser, om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 2535/2001, (EG) nr 1342/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 951/2006, (EG) nr 341/2007 och (EG) nr 382/2008 och om upphävande av kommissionens förordningar (EG) nr 2390/98, (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 376/2008 och (EG) nr 507/2008 (EUT L 206, 30.7.2016, s. 1).”
  "

*2

| b) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Importtullar ska tas ut på de kvantiteter som överskrider de kvantiteter som anges i importlicensen. Den positiva tolererade avvikelsen på 5 % som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla, under förutsättning att motsvarande importtullar betalas.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Importtullar ska tas ut på de kvantiteter som överskrider de kvantiteter som anges i importlicensen. Den positiva tolererade avvikelsen på 5 % som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla, under förutsättning att motsvarande importtullar betalas.”

| 2. | Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Intyg om tullbefrielse ska utformas med hjälp av förlagan för importlicens i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2016/1239.
  Artikel 4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artiklarna 2, 3, 4.1, 5, 7 och 13–16 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av den här förordningen.
  Den negativa tolererade avvikelsen som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

”2.   Intyg om tullbefrielse ska utformas med hjälp av förlagan för importlicens i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2016/1239.

Artikel 4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artiklarna 2, 3, 4.1, 5, 7 och 13–16 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av den här förordningen.

Den negativa tolererade avvikelsen som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar.”

| 3. | Artikel 5.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Stödintyget ska utformas med hjälp av förlagan för importlicens i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2016/1239.
  Artikel 4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artiklarna 2, 3, 4.1, 5, 7 och 13–16 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av den här förordningen.
  Den negativa tolererade avvikelsen som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 5.2 ska ersättas med följande:

”2.   Stödintyget ska utformas med hjälp av förlagan för importlicens i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2016/1239.

Artikel 4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artiklarna 2, 3, 4.1, 5, 7 och 13–16 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar, utan att det påverkar tillämpningen av den här förordningen.

Den negativa tolererade avvikelsen som anges i artikel 5.4 i delegerad förordning (EU) 2016/1237 och artikel 8.1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1239 ska gälla i tillämpliga delar.”

| 4. | Artikel 8.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ändras på följande sätt:






  i) | Den inledande meningen ska ersättas med följande:

  ”Om inget annat följer av artiklarna 2.5, 3.6, 5.7, 11 och 12, ska de behöriga myndigheterna godkänna den ansökan om importlicens, intyg om tullbefrielse eller stödintyg som en aktör lämnar in för varje leverans. Ansökningarna ska åtföljas av originalfakturan eller en styrkt kopia av denna, samt av originalet, en styrkt kopia eller en autentiserad elektronisk motsvarighet av följande dokument:” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 8.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ändras på följande sätt:

i)

Den inledande meningen ska ersättas med följande:

”Om inget annat följer av artiklarna 2.5, 3.6, 5.7, 11 och 12, ska de behöriga myndigheterna godkänna den ansökan om importlicens, intyg om tullbefrielse eller stödintyg som en aktör lämnar in för varje leverans. Ansökningarna ska åtföljas av originalfakturan eller en styrkt kopia av denna, samt av originalet, en styrkt kopia eller en autentiserad elektronisk motsvarighet av följande dokument:”

| ii) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | vad gäller stödintyget:






  i) | bevismedel för tullstatus som unionsvaror enligt artikel 199.1 b i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (*3), eller |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

vad gäller stödintyget:

i)

bevismedel för tullstatus som unionsvaror enligt artikel 199.1 b i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (*3), eller

*3

| ii) | en deklaration av typen CO enligt avdelning VIII kapitlen 2 och 3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (*4) i enlighet med dataelementen med löpnummer 1/1, 1/2 och 1/3 i uppgiftskravtabellen i avdelning I kapitel 3 avsnitt 1 i bilaga B till den förordningen. |
| --- | --- |

ii)

en deklaration av typen CO enligt avdelning VIII kapitlen 2 och 3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (*4) i enlighet med dataelementen med löpnummer 1/1, 1/2 och 1/3 i uppgiftskravtabellen i avdelning I kapitel 3 avsnitt 1 i bilaga B till den förordningen.

*4

(*3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558)."

*3

(*4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).”
  "

*4

| b) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Följedokumenten kan utgöras av elektroniska meddelanden. Ifall den behöriga myndighet som utför kontrollen inte har tillgång till det IT-system som hanterar och producerar sådana elektroniska dokument, ska de ersättas av en vederbörligen styrkt kopia eller en utskrift av dess autentiserade elektroniska motsvarighet.” |
| --- | --- |

b)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Följedokumenten kan utgöras av elektroniska meddelanden. Ifall den behöriga myndighet som utför kontrollen inte har tillgång till det IT-system som hanterar och producerar sådana elektroniska dokument, ska de ersättas av en vederbörligen styrkt kopia eller en utskrift av dess autentiserade elektroniska motsvarighet.”

| 5. | I artikel 12 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”De anmälningar som avses i denna förordning ska lämnas i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 (*5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (*6).

  (*5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen (EUT L 171, 4.7.2017, s. 100)."


  (*6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (EUT L 171, 4.7.2017, s. 113).”
  " |
| --- | --- |

5.

I artikel 12 ska tredje stycket ersättas med följande:

”De anmälningar som avses i denna förordning ska lämnas i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 (*5) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 (*6).

*5

*6

(*5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen (EUT L 171, 4.7.2017, s. 100)."

*5

(*6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (EUT L 171, 4.7.2017, s. 113).”
  "

*6

| 6. | Artikel 16.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   De fysiska kontroller i det berörda randområdet som genomförs vid import eller införsel av jordbruksprodukter ska omfatta ett representativt urval på minst 5 % av de licenser och intyg som visas upp i enlighet med artikel 9.
  De fysiska kontroller i det berörda randområdet som genomförs vid export eller leveranser som anges i avsnitt 5 ska omfatta ett representativt urval på minst 5 % av transaktionerna på grundval av de riskprofiler som medlemsstaterna utarbetat.
  Kommissionens förordning (EG) nr 1276/2008 (*7) ska i tillämpliga delar gälla för de fysiska kontrollerna.
  Dessutom får kommissionen i särskilda fall begära andra procentsatser för kontrollerna.


  (*7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1276/2008 av den 17 december 2008 om övervakning genom fysiska kontroller av export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag eller andra belopp (EUT L 339, 18.12.2008, s. 53).”
  " |
| --- | --- |

6.

Artikel 16.2 ska ersättas med följande:

”2.   De fysiska kontroller i det berörda randområdet som genomförs vid import eller införsel av jordbruksprodukter ska omfatta ett representativt urval på minst 5 % av de licenser och intyg som visas upp i enlighet med artikel 9.

De fysiska kontroller i det berörda randområdet som genomförs vid export eller leveranser som anges i avsnitt 5 ska omfatta ett representativt urval på minst 5 % av transaktionerna på grundval av de riskprofiler som medlemsstaterna utarbetat.

Kommissionens förordning (EG) nr 1276/2008 (*7) ska i tillämpliga delar gälla för de fysiska kontrollerna.

Dessutom får kommissionen i särskilda fall begära andra procentsatser för kontrollerna.

(*7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1276/2008 av den 17 december 2008 om övervakning genom fysiska kontroller av export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag eller andra belopp (EUT L 339, 18.12.2008, s. 53).”
  "

*7

| 7. | I artikel 22 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”På grundval av en riskanalys i enlighet med artikel 24.1 i den här förordningen ska de behöriga myndigheterna genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 5 % av stödansökningarna för varje insats. Urvalet ska också utgöra minst 5 % av de kvantiteter som stödet avser för varje insats.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 22 ska tredje stycket ersättas med följande:

”På grundval av en riskanalys i enlighet med artikel 24.1 i den här förordningen ska de behöriga myndigheterna genomföra kontroller på plats av ett urval på minst 5 % av stödansökningarna för varje insats. Urvalet ska också utgöra minst 5 % av de kvantiteter som stödet avser för varje insats.”

| 8. | I artikel 24.1 andra stycket ska följande mening läggas till:

  ”Om det minsta antalet sökande som ska kontrolleras på plats är lägre än 12 ska medlemsstaterna slumpmässigt välja ut minst en sökande.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 24.1 andra stycket ska följande mening läggas till:

”Om det minsta antalet sökande som ska kontrolleras på plats är lägre än 12 ska medlemsstaterna slumpmässigt välja ut minst en sökande.”

| 9. | Artiklarna 28 och 29 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 28
  Krav på återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder, samt påföljder

  1.   Om belopp har betalats ut på felaktiga grunder ska artikel 7 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (*8) gälla i tillämpliga delar.


  2.   Om den felaktiga utbetalningen är en följd av falska uppgifter, falska dokument eller en allvarlig försummelse från sökandens sida, ska det dessutom tillämpas en påföljd som motsvarar det felaktigt utbetalda beloppet, plus en ränta som ska beräknas i enlighet med artikel 7.2 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014.



  Artikel 29
  Force majeure och exceptionella omständigheter
  I fall av force majeure eller exceptionella omständigheter som avses i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (*9) gälla i tillämpliga delar.


  (*8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69)."


  (*9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).”
  " |
| --- | --- |

9.

Artiklarna 28 och 29 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Krav på återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder, samt påföljder

1.   Om belopp har betalats ut på felaktiga grunder ska artikel 7 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (*8) gälla i tillämpliga delar.

2.   Om den felaktiga utbetalningen är en följd av falska uppgifter, falska dokument eller en allvarlig försummelse från sökandens sida, ska det dessutom tillämpas en påföljd som motsvarar det felaktigt utbetalda beloppet, plus en ränta som ska beräknas i enlighet med artikel 7.2 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014.

Artikel 29

Force majeure och exceptionella omständigheter

I fall av force majeure eller exceptionella omständigheter som avses i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (*9) gälla i tillämpliga delar.

(*8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69)."

*8

(*9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).”
  "

*9

| 10. | I artikel 32.3 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”De anmälningar som avses i denna punkt ska göras i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.” |
| --- | --- |

10.

I artikel 32.3 ska andra stycket ersättas med följande:

”De anmälningar som avses i denna punkt ska göras i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.”

| 11. | Artikel 35.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   De behöriga myndigheterna ska se till att de produkter som förtecknas i bilaga VII används i enlighet med EU-lagstiftningen på området, särskilt artiklarna 211, 214, 215, 218, 219 och 254 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (*10), artiklarna 161–164, 171–175, 178, 179 och 239 i delegerad förordning (EU) 2015/2446 och artiklarna 260–269 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.


  (*10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

11.

Artikel 35.2 ska ersättas med följande:

”2.   De behöriga myndigheterna ska se till att de produkter som förtecknas i bilaga VII används i enlighet med EU-lagstiftningen på området, särskilt artiklarna 211, 214, 215, 218, 219 och 254 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (*10), artiklarna 161–164, 171–175, 178, 179 och 239 i delegerad förordning (EU) 2015/2446 och artiklarna 260–269 i genomförandeförordning (EU) 2015/2447.

(*10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).”
  "

*10

| 12. | Artikel 38 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | I första stycket ska den inledande meningen ersättas med följande:

  ”Vad gäller de särskilda försörjningsordningarna ska de behöriga myndigheterna senast den 31 maj varje år till kommissionen skicka in de uppgifter som anges nedan om den verksamhet som utförts det föregående året vad gäller referenskalenderårets försörjningsbalans, med angivande av produkt, KN-nummer och i förekommande fall destination enligt följande:” |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Artikel 38 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

I första stycket ska den inledande meningen ersättas med följande:

”Vad gäller de särskilda försörjningsordningarna ska de behöriga myndigheterna senast den 31 maj varje år till kommissionen skicka in de uppgifter som anges nedan om den verksamhet som utförts det föregående året vad gäller referenskalenderårets försörjningsbalans, med angivande av produkt, KN-nummer och i förekommande fall destination enligt följande:”

| ii) | I andra stycket ska andra meningen utgå. |
| --- | --- |

ii)

I andra stycket ska andra meningen utgå.

| b) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

  ”3.   De anmälningar som avses i denna artikel ska lämnas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.


  4.   De anmälningar som avses i artiklarna 23.3 och 32.1 i förordning (EU) nr 228/2013 ska också lämnas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.” |
| --- | --- |

b)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3.   De anmälningar som avses i denna artikel ska lämnas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.

4.   De anmälningar som avses i artiklarna 23.3 och 32.1 i förordning (EU) nr 228/2013 ska också lämnas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.”

| 13. | Artikel 39 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 39
  Årlig rapport

  1.   Strukturen för och innehållet i den årliga rapport som avses i artikel 32.2 i förordning (EU) nr 228/2013 ska upprättas i enlighet med riktlinjerna i bilaga IX i den här förordningen.


  2.   Den rapport som avses i punkt 1 ska lämnas till kommissionen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 39 ska ersättas med följande:

”Artikel 39

Årlig rapport

1.   Strukturen för och innehållet i den årliga rapport som avses i artikel 32.2 i förordning (EU) nr 228/2013 ska upprättas i enlighet med riktlinjerna i bilaga IX i den här förordningen.

2.   Den rapport som avses i punkt 1 ska lämnas till kommissionen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.”

| 14. | Artikel 40 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”1.   Ändringar som görs i Poseiprogrammen ska lämnas av medlemsstaterna till kommissionen en gång per kalenderår och per program, utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter. De ska skickas till kommissionen senast den 31 juli året innan de ska börja tillämpas. Ändringarna ska vara vederbörligen underbyggda, särskilt genom att följande information anges:






  a) | Orsakerna till eventuella genomförandeproblem som motiverar en ändring av programmet. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Artikel 40 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Ändringar som görs i Poseiprogrammen ska lämnas av medlemsstaterna till kommissionen en gång per kalenderår och per program, utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter. De ska skickas till kommissionen senast den 31 juli året innan de ska börja tillämpas. Ändringarna ska vara vederbörligen underbyggda, särskilt genom att följande information anges:

a)

Orsakerna till eventuella genomförandeproblem som motiverar en ändring av programmet.

| b) | De effekter som ändringen förväntas få. |
| --- | --- |

b)

De effekter som ändringen förväntas få.

| c) | Konsekvenser för finansiering och villkoren för stödberättigande. |
| --- | --- |

c)

Konsekvenser för finansiering och villkoren för stödberättigande.

Kommissionen ska meddela medlemsstaten om den anser att ändringarna inte är förenliga med unionslagstiftningen, framför allt artikel 4 i förordning (EU) nr 228/2013, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 51 och 52 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Ändringarna ska tillämpas från och med den 1 januari året efter det att de har anmälts. Ändringarna kan vid behov tillämpas tidigare om kommissionen inte motsätter sig dem.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska kommissionen utvärdera följande ändringar som medlemsstaterna föreslagit separat och besluta om de ska godkännas senast fem månader efter det att de har lämnats in i enlighet med det förfarande som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 228/2013:

| a) | Anslutning av ett nytt randområde. |
| --- | --- |

a)

Anslutning av ett nytt randområde.

| b) | Införande i det allmänna programmet av nya produktgrupper som ska beviljas stöd inom ramen för den särskilda försörjningsordningen eller nya åtgärder till förmån för den lokala jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

b)

Införande i det allmänna programmet av nya produktgrupper som ska beviljas stöd inom ramen för den särskilda försörjningsordningen eller nya åtgärder till förmån för den lokala jordbruksproduktionen.

De godkända ändringarna ska tillämpas från och med den 1 januari året efter det år då ändringsförslagen lämnades in eller från och med den dag som uttryckligen anges i beslutet om godkännande.”

| b) | I punkt 3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Vad gäller samtliga åtgärder får justeringar på upp till 20 % av anslaget för varje åtgärd göras, utan att det påverkar de finansiella taken som föreskrivs i artikel 30 i förordning (EU) nr 228/2013, förutsatt att sådana justeringar anmäls senast den 31 maj året efter det kalenderår som det ändrade anslaget avser.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 3 ska led b ersättas med följande:

”b)

Vad gäller samtliga åtgärder får justeringar på upp till 20 % av anslaget för varje åtgärd göras, utan att det påverkar de finansiella taken som föreskrivs i artikel 30 i förordning (EU) nr 228/2013, förutsatt att sådana justeringar anmäls senast den 31 maj året efter det kalenderår som det ändrade anslaget avser.”

| c) | I punkt 5 ska led a ersättas med följande:
  ”a)   
  åtgärd
  : den gruppering av de insatser som är nödvändig för att uppnå ett eller flera mål för programmet som utgör en budgetpost för vilken ett finansiellt anslag definieras i finansieringsöversikten som det hänvisas till i artikel 5 a i förordning (EU) nr 228/2013.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 5 ska led a ersättas med följande:

”a)   
  åtgärd
  : den gruppering av de insatser som är nödvändig för att uppnå ett eller flera mål för programmet som utgör en budgetpost för vilken ett finansiellt anslag definieras i finansieringsöversikten som det hänvisas till i artikel 5 a i förordning (EU) nr 228/2013.”

åtgärd

| d) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   De anmälningar som avses i denna artikel ska lämnas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   De anmälningar som avses i denna artikel ska lämnas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2017/1183 och genomförandeförordning (EU) 2017/1185.”

| 15. | Bilaga IX, vars text återges i bilagan till den här förordningen, ska läggas till. |
| --- | --- |

15.

Bilaga IX, vars text återges i bilagan till den här förordningen, ska läggas till.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 78, 20.3.2013, s. 23.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 180/2014 av den 20 februari 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 63, 4.3.2014, s. 13).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1239 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller systemet med import- och exportlicenser (EUT L 206, 30.7.2016, s. 44).

3

(4)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av det särskilda programmet för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) (COM(2016) 797 final).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (EUT L 114, 26.4.2008, s. 3).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1237 av den 18 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller reglerna för tillämpning av systemet med import- och exportlicenser, om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller reglerna om frisläppande och förverkande av de säkerheter som ställs för import- och exportlicenser, om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 2535/2001, (EG) nr 1342/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 951/2006, (EG) nr 341/2007 och (EG) nr 382/2008 och om upphävande av kommissionens förordningar (EG) nr 2390/98, (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 376/2008 och (EG) nr 507/2008 (EUT L 206, 30.7.2016, s. 1).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (EUT L 228, 1.9.2009, s. 3).

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1183 av den 20 april 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan av uppgifter och handlingar till kommissionen (EUT L 171, 4.7.2017, s. 100).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1185 av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar (EUT L 171, 4.7.2017, s. 113).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

10

(11)  Kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65).

11

(12)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69).

13

(14)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

15

(16)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 av den 28 juli 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller närmare regler avseende vissa bestämmelser i unionens tullkodex (EUT L 343, 29.12.2015, s. 1).

16

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

17

---

BILAGA

”BILAGA IX

Struktur för och innehåll i den årliga rapport som avses i artikel 39

Rapporten om det föregående året ska ha följande struktur och innehåll:

1.   ALLMÄNT OM DET FÖREGÅENDE ÅRET

| 1.1 | Den socioekonomiska bakgrunden |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Situationen och utvecklingen inom jordbruket |
| --- | --- |

1.2

2.   FYSISKT OCH FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV ÅTGÄRDERNA OCH INSATSERNA

| 2.1 | Översiktstabell med finansiella data om stöd för lokal produktion och om den särskilda försörjningsordningen, inbegripet ursprunglig tilldelning per åtgärd och insats, samt faktiska utgifter och, i förekommande fall, statligt stöd som beviljats i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) nr 228/2013. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uttömmande beskrivning av det fysiska och finansiella genomförandet av varje åtgärd och insats, inbegripet tekniskt stöd, i programmet:






  a) | Vad gäller den särskilda försörjningsordningen: uppgifter om och analys av den årliga försörjningsbalansen för den berörda regionen. |
| --- | --- | --- |

2.2

a)

Vad gäller den särskilda försörjningsordningen: uppgifter om och analys av den årliga försörjningsbalansen för den berörda regionen.

| b) | Vad gäller stöd för lokal produktion: Uppgifter om och analys av det fysiska och finansiella genomförandet av varje åtgärd och insats i programmet, inbegripet antalet stödmottagare, antalet stödberättigande djur, stödberättigande arealer och/eller antalet gårdar som berörs. Vid behov måste uppgifterna åtföljas av en presentation och analys av den verksamhetssektor där åtgärden genomförs. |
| --- | --- |

b)

Vad gäller stöd för lokal produktion: Uppgifter om och analys av det fysiska och finansiella genomförandet av varje åtgärd och insats i programmet, inbegripet antalet stödmottagare, antalet stödberättigande djur, stödberättigande arealer och/eller antalet gårdar som berörs. Vid behov måste uppgifterna åtföljas av en presentation och analys av den verksamhetssektor där åtgärden genomförs.

3.   RESULTATET AV PROGRAMMET UNDER FÖREGÅENDE ÅR

| 3.1 | Lägesrapport över åtgärderna och insatserna som utgår från de särskilda målen och prioriteringarna i programmet och de allmänna målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 228/2013:






  a) | Analys av de nationella indikatorerna och deras utveckling genom en kvantifiering av de särskilda målen i programmet samt en utvärdering av hur de särskilda målen uppfyllts för var och en av åtgärderna i programmet. |
| --- | --- | --- |

3.1

a)

Analys av de nationella indikatorerna och deras utveckling genom en kvantifiering av de särskilda målen i programmet samt en utvärdering av hur de särskilda målen uppfyllts för var och en av åtgärderna i programmet.

| b) | Vad gäller försörjningsordningen, information om hur den beviljade förmånen kommit slutanvändaren till godo, samt vilka åtgärder som vidtagits och vilka kontroller som genomförts för att ge garantier för att så skett i enlighet med artikel 6 i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Vad gäller försörjningsordningen, information om hur den beviljade förmånen kommit slutanvändaren till godo, samt vilka åtgärder som vidtagits och vilka kontroller som genomförts för att ge garantier för att så skett i enlighet med artikel 6 i den här förordningen.

| c) | Vad gäller försörjningsordningen, en analys av huruvida stöden står i proportion till de extra kostnaderna för transporter till de yttersta randområdena, samt, om det rör sig om produkter som ska bearbetas eller om insatsvaror i jordbruket, till de extra kostnader som beror på att områdena i fråga utgörs av öar och randområden. |
| --- | --- |

c)

Vad gäller försörjningsordningen, en analys av huruvida stöden står i proportion till de extra kostnaderna för transporter till de yttersta randområdena, samt, om det rör sig om produkter som ska bearbetas eller om insatsvaror i jordbruket, till de extra kostnader som beror på att områdena i fråga utgörs av öar och randområden.

| d) | Årliga uppgifter om de gemensamma resultatindikatorerna som avses i artikel 37 i denna förordning och analysen av dem, särskilt med avseende på uppfyllelsen av de allmänna målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 228/2013. |
| --- | --- |

d)

Årliga uppgifter om de gemensamma resultatindikatorerna som avses i artikel 37 i denna förordning och analysen av dem, särskilt med avseende på uppfyllelsen av de allmänna målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 228/2013.

Dessa analyser måste fästa särskild uppmärksamhet vid prisuppföljningen, utvecklingen av det lokala jordbruket och de lokala produkternas konkurrenskraft i förhållande till import från tredjeländer och leveranser från unionen.

| 3.2 | Slutsatser av analyserna om hur lämplig strategin för åtgärderna är och om möjligheterna att förbättra den för att nå programmets mål. |
| --- | --- |

3.2

4.   PROGRAMADMINISTRATION

| 4.1 | En syntes av eventuella större problem som uppstått vid förvaltningen och genomförandet av åtgärderna under året i fråga. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Statistiska data om de kontroller som har genomförts av de behöriga myndigheterna och om vilka påföljder som eventuellt har tillämpats. Alla ytterligare uppgifter som kan bidra till att förstå de uppgifter som lämnats in. |
| --- | --- |

4.2

5.   ÄNDRINGAR

Kort sammanfattning av alla ändringar av programmet under året i fråga och motiveringar till ändringarna.

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/921

av den 28 juni 2018

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) i dess lydelse före ändringen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 (2) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 130/2006 (3) införde rådet 2006 en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet) (nedan kallat de ursprungliga åtgärderna). Dessa åtgärder var i form av individuella tullsatser på 0–10,1 % för tre kinesiska exporterande tillverkare som blev behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och 34,9 % för alla andra kinesiska exporterande tillverkare. Genom rådets förordning (EG) nr 150/2008 (4), efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, ändrades de ursprungliga åtgärderna och produktdefinitionen förtydligades. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 130/2006 (3) införde rådet 2006 en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet) (nedan kallat de ursprungliga åtgärderna). Dessa åtgärder var i form av individuella tullsatser på 0–10,1 % för tre kinesiska exporterande tillverkare som blev behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och 34,9 % för alla andra kinesiska exporterande tillverkare. Genom rådets förordning (EG) nr 150/2008 (4), efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, ändrades de ursprungliga åtgärderna och produktdefinitionen förtydligades.

3

Kina

det berörda landet

de ursprungliga åtgärderna

marknadsekonomisk status

4

| (2) | I april 2012, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 332/2012 (5), efter publicering av en rapport från WTO:s överprövningsorgan om antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (6), undantog rådet export från Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (nedan kallat Hangzhou Bioking), en exporterande tillverkare som omfattas av en tullsats på 0 %, från åtgärderna. |
| --- | --- |

(2)

I april 2012, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 332/2012 (5), efter publicering av en rapport från WTO:s överprövningsorgan om antidumpningsåtgärder på nötkött och ris (6), undantog rådet export från Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (nedan kallat Hangzhou Bioking), en exporterande tillverkare som omfattas av en tullsats på 0 %, från åtgärderna.

5

6

Hangzhou Bioking

| (3) | I april 2012, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, förlängdes åtgärderna i ytterligare fem år genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 349/2012 (7) (nedan kallad den tidigare översynen). |
| --- | --- |

(3)

I april 2012, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, förlängdes åtgärderna i ytterligare fem år genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 349/2012 (7) (nedan kallad den tidigare översynen).

7

den tidigare översynen

| (4) | I juli 2012, efter en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 626/2012 (8), ändrades de ursprungliga åtgärderna. Rådet drog in den marknadsekonomiska statusen för de återstående två företagen, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (nedan kallat Changmao Biochemical) och Ninghai Organic Chemical Factory (nedan kallat Ninghai Organic), och inrättade en individuell antidumpningsmarginal för dessa företag på 13,1 respektive 8,3 % genom att använda deras egna exportpriser. |
| --- | --- |

(4)

I juli 2012, efter en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 626/2012 (8), ändrades de ursprungliga åtgärderna. Rådet drog in den marknadsekonomiska statusen för de återstående två företagen, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (nedan kallat Changmao Biochemical) och Ninghai Organic Chemical Factory (nedan kallat Ninghai Organic), och inrättade en individuell antidumpningsmarginal för dessa företag på 13,1 respektive 8,3 % genom att använda deras egna exportpriser.

8

Changmao Biochemical

Ninghai Organic

| (5) | En antidumpningsundersökning som inleddes den 4 december 2014 (9) avseende import till unionen av vinsyra från Kina, begränsad till Hangzhou Bioking på grundval av artikel 5 i grundförordningen, avslutades genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/176 (10) utan införande av åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

En antidumpningsundersökning som inleddes den 4 december 2014 (9) avseende import till unionen av vinsyra från Kina, begränsad till Hangzhou Bioking på grundval av artikel 5 i grundförordningen, avslutades genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/176 (10) utan införande av åtgärder.

9

10

| (6) | Genom sin dom av den 1 juni 2017 i mål T-442/12, Changmao Biochemical Engineering mot rådet (11), ogiltigförklarade tribunalen förordning (EU) nr 626/2012 i den utsträckning som förordningen gäller för Changmao Biochemical. |
| --- | --- |

(6)

Genom sin dom av den 1 juni 2017 i mål T-442/12, Changmao Biochemical Engineering mot rådet (11), ogiltigförklarade tribunalen förordning (EU) nr 626/2012 i den utsträckning som förordningen gäller för Changmao Biochemical.

11

| (7) | Den 7 september 2017 publicerade kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning om domen av den 1 juni 2017 i mål T-442/12. Kommissionen beslutade att återuppta antidumpningsundersökningen om import av vinsyra från Kina som ledde till antagandet av förordning (EU) nr 626/2012, i den utsträckning som den gäller den berörda exporterande tillverkaren, och återupptog den från den tidpunkt då oriktigheten skedde. Återupptagandet avsåg endast genomförandet av tribunalens dom när det gäller Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd Återupptagandet påverkade inte andra undersökningar. |
| --- | --- |

(7)

Den 7 september 2017 publicerade kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning om domen av den 1 juni 2017 i mål T-442/12. Kommissionen beslutade att återuppta antidumpningsundersökningen om import av vinsyra från Kina som ledde till antagandet av förordning (EU) nr 626/2012, i den utsträckning som den gäller den berörda exporterande tillverkaren, och återupptog den från den tidpunkt då oriktigheten skedde. Återupptagandet avsåg endast genomförandet av tribunalens dom när det gäller Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd Återupptagandet påverkade inte andra undersökningar.

Europeiska unionens officiella tidning

2.   Begäran om översyn vid giltighetens utgång

Begäran om översyn vid giltighetens utgång

| (8) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran om översyn). |
| --- | --- |

(8)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (12) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad begäran om översyn).

12

begäran om översyn

| (9) | Begäran om översyn ingavs den 24 januari 2017 av Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinícola SA och Comercial Química Sarasa SL (nedan kallade sökandena), som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av vinsyra. |
| --- | --- |

(9)

Begäran om översyn ingavs den 24 januari 2017 av Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinícola SA och Comercial Química Sarasa SL (nedan kallade sökandena), som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av vinsyra.

sökandena

| (10) | Begäran grundades på att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma om de åtgärder som införts på import av vinsyra med ursprung i Kina upphör att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Begäran grundades på att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma om de åtgärder som införts på import av vinsyra med ursprung i Kina upphör att gälla.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

| (11) | Efter samråd med rådgivande kommittén, som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 19 april 2017 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (13) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Efter samråd med rådgivande kommittén, som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 19 april 2017 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (13) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

13

tillkännagivandet om inledande

4.   Undersökning

Undersökning

4.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från med den 1 januari 2016 till och med den 31 december 2016 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

4.2   Parter som berörs av undersökningen

Parter som berörs av undersökningen

| (13) | Kommissionen underrättade officiellt sökandena, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare i unionen som man visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrättade officiellt sökandena, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer, användare i unionen som man visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.

| (14) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(14)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

4.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (15) | I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

4.3.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (16) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare från Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare från Kina angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande.

| (17) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare att ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och -kapacitet. Kommissionen bjöd dessutom in Kinas beskickning i EU att utse en representant som skulle kunna samarbeta med kommissionen vid urvalet. |
| --- | --- |

(17)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare att ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet. Den begärda informationen innehöll produktionsvolym och -kapacitet. Kommissionen bjöd dessutom in Kinas beskickning i EU att utse en representant som skulle kunna samarbeta med kommissionen vid urvalet.

| (18) | Ingen av de 22 kinesiska exportörer/tillverkare som kontaktades eller någon annan kinesisk exportör/tillverkare gav sig till känna och lämnade de uppgifter som begärdes. |
| --- | --- |

(18)

Ingen av de 22 kinesiska exportörer/tillverkare som kontaktades eller någon annan kinesisk exportör/tillverkare gav sig till känna och lämnade de uppgifter som begärdes.

4.3.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (19) | Innan förfarandet inleddes kontaktade kommissionen de unionstillverkare och deras intresseorganisationer som identifierades i begäran om översyn, i syfte att bekräfta om unionstillverkarna som lagt fram ansökan var tillräckligt representativa. Kommissionen inhämtade även information som var nödvändig för att besluta om det potentiella stickprovsförfarandet, vilket föreskrivs i punkt 5.3 i offentliggörandet av tillkännagivandet. |
| --- | --- |

(19)

Innan förfarandet inleddes kontaktade kommissionen de unionstillverkare och deras intresseorganisationer som identifierades i begäran om översyn, i syfte att bekräfta om unionstillverkarna som lagt fram ansökan var tillräckligt representativa. Kommissionen inhämtade även information som var nödvändig för att besluta om det potentiella stickprovsförfarandet, vilket föreskrivs i punkt 5.3 i offentliggörandet av tillkännagivandet.

| (20) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av sex unionstillverkare med den största försäljningsvolymen i unionen under perioden 1 januari till 31 december 2016. Dessa sex företag representerade 86 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym av vinsyra. Berörda parter bjöds in att kommentera det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av sex unionstillverkare med den största försäljningsvolymen i unionen under perioden 1 januari till 31 december 2016. Dessa sex företag representerade 86 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym av vinsyra. Berörda parter bjöds in att kommentera det preliminära urvalet.

| (21) | En unionstillverkare som inte ingick i det preliminära urvalet hävdade att den borde ingå i det slutliga urvalet för att ge en bättre bild av unionsindustrins situation. Detta företag fick stöd från den italienska branschorganisationen för unionstillverkare av vinsyra. En annan unionstillverkare uppgav att den inte önskade delta i översynen vid giltighetstidens utgång. Inga andra synpunkter lämnades in. |
| --- | --- |

(21)

En unionstillverkare som inte ingick i det preliminära urvalet hävdade att den borde ingå i det slutliga urvalet för att ge en bättre bild av unionsindustrins situation. Detta företag fick stöd från den italienska branschorganisationen för unionstillverkare av vinsyra. En annan unionstillverkare uppgav att den inte önskade delta i översynen vid giltighetstidens utgång. Inga andra synpunkter lämnades in.

| (22) | Kommissionen ansåg att stickprovsförfarandet för unionstillverkare inte längre var lämpligt, med beaktande av de kommentarer som inkommit. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen ansåg att stickprovsförfarandet för unionstillverkare inte längre var lämpligt, med beaktande av de kommentarer som inkommit.

4.3.3   Stickprovsförfarandeavseende icke-närstående importörer

| (23) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen som efterfrågas i bilaga II till tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(23)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanades alla icke-närstående importörer att delta i denna undersökning. Dessa parter anmodades att ge sig till känna genom att lämna de uppgifter till kommissionen som efterfrågas i bilaga II till tillkännagivandet om inledande.

| (24) | Dessutom kontaktades 10 importörer som identifierades i begäran av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i bilaga II till tillkännagivandet om inledande. Fem företag svarade på stickprovsformuläret för icke-närstående importörer. De kunde dock inte betraktas som importörer av den produkt som översynen gäller, utan ansågs vara användare. |
| --- | --- |

(24)

Dessutom kontaktades 10 importörer som identifierades i begäran av kommissionen i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i bilaga II till tillkännagivandet om inledande. Fem företag svarade på stickprovsformuläret för icke-närstående importörer. De kunde dock inte betraktas som importörer av den produkt som översynen gäller, utan ansågs vara användare.

4.4   Frågeformulär

Frågeformulär

| (25) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla nio unionstillverkare och sex användare. Frågeformulär skickades även till 10 tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi, nämligen Argentina, Australien, Brasilien, Chile och Indien. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla nio unionstillverkare och sex användare. Frågeformulär skickades även till 10 tillverkare i potentiella tredjeländer med marknadsekonomi, nämligen Argentina, Australien, Brasilien, Chile och Indien.

| (26) | Svar på frågeformulär togs emot från sju unionstillverkare, fyra användare i unionen och en tillverkare i det potentiella tredjelandet med marknadsekonomi Australien. |
| --- | --- |

(26)

Svar på frågeformulär togs emot från sju unionstillverkare, fyra användare i unionen och en tillverkare i det potentiella tredjelandet med marknadsekonomi Australien.

| (27) | Ingen av de exporterande kinesiska tillverkarna samarbetade. |
| --- | --- |

(27)

Ingen av de exporterande kinesiska tillverkarna samarbetade.

4.5   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (28) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att kunna avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Kontrollbesök genomfördes i lokalerna tillhörande följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Alvinesa Alcoholera Vinícola SA, Daimiel, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att kunna avgöra om det skulle strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Kontrollbesök genomfördes i lokalerna tillhörande följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

Alvinesa Alcoholera Vinícola SA, Daimiel, Spanien.

| — | Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italien. |
| --- | --- |

—

Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italien.

| — | Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spanien. |
| --- | --- |

—

Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spanien.

| — | Distillerie Bonollo SpA, Formigine, Italien. |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo SpA, Formigine, Italien.

| — | Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italien. |
| --- | --- |

—

Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italien.

| — | ICV – Industria Chimica Valenzana SpA, Padova, Italien. |
| --- | --- |

—

ICV – Industria Chimica Valenzana SpA, Padova, Italien.

| — | Villapana SpA, Faenza, Italien. |
| --- | --- |

—

Villapana SpA, Faenza, Italien.

| b) | Användare:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Köpenhamn, Danmark. |
| --- | --- | --- |

b)

Användare:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Köpenhamn, Danmark.

| — | Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Förenade kungariket.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (29) | Den produkt som översynen gäller är vinsyra, med undantag för D-(-)-vinsyra med en negativ optisk rotation på minst 12,0 grader uppmätt i en vattenlösning enligt metoden i Europeiska farmakopén, med ursprung i Kina och för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 2918 12 00 (Taric-nummer 2918120090) (nedan kallad den produkt som översynen gäller). |
| --- | --- |

(29)

Den produkt som översynen gäller är vinsyra, med undantag för D-(-)-vinsyra med en negativ optisk rotation på minst 12,0 grader uppmätt i en vattenlösning enligt metoden i Europeiska farmakopén, med ursprung i Kina och för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 2918 12 00 (Taric-nummer 2918120090) (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

den produkt som översynen gäller

| (30) | Den produkt som översynen gäller används i vin, i dryckes- och livsmedelstillsatser, som brandhämmande medel i gips och i många andra produkter. Den kan erhållas antingen som en biprodukt vid vinframställning, vilket är fallet med produktionen inom unionen (naturlig produktion) eller via kemisk syntes från petrokemiska föreningar, vilket är fallet när det gäller produktionen i Kina (syntetisk produktion). Det är endast L+-vinsyra som framställs från biprodukter från vinframställning. Med syntetisk tillverkning kan både L+- och DL-vinsyra framställas. Båda typerna utgör den produkt som översynen gäller och har överlappande användningsområden. |
| --- | --- |

(30)

Den produkt som översynen gäller används i vin, i dryckes- och livsmedelstillsatser, som brandhämmande medel i gips och i många andra produkter. Den kan erhållas antingen som en biprodukt vid vinframställning, vilket är fallet med produktionen inom unionen (naturlig produktion) eller via kemisk syntes från petrokemiska föreningar, vilket är fallet när det gäller produktionen i Kina (syntetisk produktion). Det är endast L+-vinsyra som framställs från biprodukter från vinframställning. Med syntetisk tillverkning kan både L+- och DL-vinsyra framställas. Båda typerna utgör den produkt som översynen gäller och har överlappande användningsområden.

2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (31) | Det ansågs att den produkt som översynen gäller och som tillverkas i Kina och exporteras till unionen,






  — | den produkt som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina, |
| --- | --- | --- |

(31)

Det ansågs att den produkt som översynen gäller och som tillverkas i Kina och exporteras till unionen,

—

den produkt som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden i Kina,

| — | den produkt som tillverkas och säljs i jämförbart land, |
| --- | --- |

—

den produkt som tillverkas och säljs i jämförbart land,

| — | den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin |
| --- | --- |

—

den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin

alla har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (32) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning.

| (33) | Export av Hangzhou Bioking undantogs från analysen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 332/2012 enligt skäl 2. Analysen nedan baserades uteslutande på export av den produkt som översynen gäller av exportörer/tillverkare som omfattas av åtgärderna. |
| --- | --- |

(33)

Export av Hangzhou Bioking undantogs från analysen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 332/2012 enligt skäl 2. Analysen nedan baserades uteslutande på export av den produkt som översynen gäller av exportörer/tillverkare som omfattas av åtgärderna.

| (34) | Som framgår av skäl 27 ovan samarbetade ingen av de kinesiska exportörerna/exporterande tillverkarna i undersökningen. Kommissionen informerade därför de kinesiska myndigheterna om att eftersom inga kinesiska exportörer/tillverkare samarbetat, kunde kommissionen tillämpa artikel 18 i grundförordningen när det gäller de resultat som gjorts i förhållande till Kina. Kommissionen tog inte emot några synpunkter eller någon begäran om ingripande från förhörsombudet från de kinesiska myndigheterna i detta avseende. |
| --- | --- |

(34)

Som framgår av skäl 27 ovan samarbetade ingen av de kinesiska exportörerna/exporterande tillverkarna i undersökningen. Kommissionen informerade därför de kinesiska myndigheterna om att eftersom inga kinesiska exportörer/tillverkare samarbetat, kunde kommissionen tillämpa artikel 18 i grundförordningen när det gäller de resultat som gjorts i förhållande till Kina. Kommissionen tog inte emot några synpunkter eller någon begäran om ingripande från förhörsombudet från de kinesiska myndigheterna i detta avseende.

| (35) | På grundval av detta, och i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, baserades resultatet avseende förekomsten av dumpning och sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter, i synnerhet






  i) | uppgifterna i begäran, |
| --- | --- | --- |

(35)

På grundval av detta, och i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, baserades resultatet avseende förekomsten av dumpning och sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter, i synnerhet

i)

uppgifterna i begäran,

| ii) | de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen), |
| --- | --- |

ii)

de uppgifter som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen),

artikel 14.6-databasen

| iii) | statistik från den kinesiska databasen över exportstatistik (nedan kallad den kinesiska databasen), |
| --- | --- |

iii)

statistik från den kinesiska databasen över exportstatistik (nedan kallad den kinesiska databasen),

den kinesiska databasen

| iv) | databasen Global Trade Atlas (nedan kallad GTA-databasen), |
| --- | --- |

iv)

databasen Global Trade Atlas (nedan kallad GTA-databasen),

GTA-databasen

| v) | allmänt tillgänglig information såsom företags webbplatser och utdrag ur publikationer från marknadsundersökningsföretag som finns tillgängliga på internet, |
| --- | --- |

v)

allmänt tillgänglig information såsom företags webbplatser och utdrag ur publikationer från marknadsundersökningsföretag som finns tillgängliga på internet,

| vi) | information som samlats in under tidigare undersökningar (14). |
| --- | --- |

vi)

information som samlats in under tidigare undersökningar (14).

14

2.   Dumpning

Dumpning

| (36) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den avsåg att använda Argentina som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen och uppmanade dem att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den avsåg att använda Argentina som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen och uppmanade dem att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

jämförbart land

| (37) | Kommissionen kontaktade de argentinska myndigheterna och de två kända tillverkarna av den produkt som översynen gäller i Argentina och uppmanade dem att samarbeta. Det konstaterades att en argentinsk tillverkare upphörde med tillverkning av den produkt som översynen gäller under översynsperioden och den andra avböjde att samarbeta. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen kontaktade de argentinska myndigheterna och de två kända tillverkarna av den produkt som översynen gäller i Argentina och uppmanade dem att samarbeta. Det konstaterades att en argentinsk tillverkare upphörde med tillverkning av den produkt som översynen gäller under översynsperioden och den andra avböjde att samarbeta.

| (38) | Kommissionen sökte samtidigt samarbete med åtta kända tillverkare och två intresseorganisationer för tillverkare i andra möjliga jämförbara länder (Australien, Brasilien, Chile och Indien) och kontaktade även de behöriga myndigheterna i dessa länder och uppmanade dem att lämna kontaktuppgifter till intresseorganisationer för tillverkare och tillverkare som de vet tillverkar och säljer den produkt som översynen gäller på deras marknad. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen sökte samtidigt samarbete med åtta kända tillverkare och två intresseorganisationer för tillverkare i andra möjliga jämförbara länder (Australien, Brasilien, Chile och Indien) och kontaktade även de behöriga myndigheterna i dessa länder och uppmanade dem att lämna kontaktuppgifter till intresseorganisationer för tillverkare och tillverkare som de vet tillverkar och säljer den produkt som översynen gäller på deras marknad.

| (39) | En australisk tillverkare samtyckte först till att samarbeta, men lämnade slutligen ett bristfälligt svar som inte innehöll några kvantitativa uppgifter och var tvungen att lämnas utan beaktande. |
| --- | --- |

(39)

En australisk tillverkare samtyckte först till att samarbeta, men lämnade slutligen ett bristfälligt svar som inte innehöll några kvantitativa uppgifter och var tvungen att lämnas utan beaktande.

| (40) | Inga andra tillverkare i möjliga jämförbara länder trädde fram. |
| --- | --- |

(40)

Inga andra tillverkare i möjliga jämförbara länder trädde fram.

| (41) | Eftersom tillverkare i de möjliga jämförbara länderna inte samarbetade fastställde kommissionen normalvärdet på en annan skälig grund i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom tillverkare i de möjliga jämförbara länderna inte samarbetade fastställde kommissionen normalvärdet på en annan skälig grund i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (42) | Kommissionen baserade därför normalvärdet på den information som tillhandahållits i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som bygger på priser på inhemska fakturor för den produkt som översynen gäller från en argentinsk tillverkare. Att använda Argentina som källa till normalvärdet är i linje med användningen av Argentina som jämförbart land i de tidigare undersökningarna (15). Detta ansågs vara den rimligaste metoden med tanke på bristen på mer tillförlitliga uppgifter till följd av det bristande samarbetet. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen baserade därför normalvärdet på den information som tillhandahållits i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som bygger på priser på inhemska fakturor för den produkt som översynen gäller från en argentinsk tillverkare. Att använda Argentina som källa till normalvärdet är i linje med användningen av Argentina som jämförbart land i de tidigare undersökningarna (15). Detta ansågs vara den rimligaste metoden med tanke på bristen på mer tillförlitliga uppgifter till följd av det bristande samarbetet.

15

| (43) | Undersökningen visade att den produkt som översynen gäller tillverkades med naturliga processer i Argentina, medan den billigare, syntetiska processen användes i Kina. Kostnaden för råvaror som användes i Argentina justerades därför för att ta hänsyn till kostnadsskillnaderna i tillverkningsmetoderna. |
| --- | --- |

(43)

Undersökningen visade att den produkt som översynen gäller tillverkades med naturliga processer i Argentina, medan den billigare, syntetiska processen användes i Kina. Kostnaden för råvaror som användes i Argentina justerades därför för att ta hänsyn till kostnadsskillnaderna i tillverkningsmetoderna.

| (44) | Efter utlämnandet av uppgifter påstod en kinesisk exporterande tillverkare att metoden med jämförbart land som tillämpades vid denna översyn var oförenlig med EU:s skyldigheter inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Framför allt hänvisade man till att avsnitt 15 i protokollet om anslutning av Folkrepubliken Kina till WTO upphörde att gälla den 11 december 2016, varefter det inte längre var motiverat att tillämpa metoden med jämförbart land. |
| --- | --- |

(44)

Efter utlämnandet av uppgifter påstod en kinesisk exporterande tillverkare att metoden med jämförbart land som tillämpades vid denna översyn var oförenlig med EU:s skyldigheter inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Framför allt hänvisade man till att avsnitt 15 i protokollet om anslutning av Folkrepubliken Kina till WTO upphörde att gälla den 11 december 2016, varefter det inte längre var motiverat att tillämpa metoden med jämförbart land.

| (45) | Kommissionen påminde om att normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 i den tillämpliga grundförordningen, fastställts på grundval av data från det jämförbara landet. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen påminde om att normalvärdet, i enlighet med artikel 2.7 i den tillämpliga grundförordningen, fastställts på grundval av data från det jämförbara landet. Påståendet avvisades därför.

2.1   Changmao Biochemical

Changmao Biochemical

2.1.1   Normalvärde

| (46) | På grund av att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade, inte heller Changmao Biochemical som åtnjöt en individuell tullsats, fanns inga uppgifter tillgängliga om deras försäljningspriser eller kostnaden på den inhemska kinesiska marknaden för att fastställa ett normalvärde. Därför fastställdes normalvärdet med stöd av artikel 18 i grundförordningen, med användning av tillgängliga uppgifter, som framgår av skäl 34 ovan. |
| --- | --- |

(46)

På grund av att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade, inte heller Changmao Biochemical som åtnjöt en individuell tullsats, fanns inga uppgifter tillgängliga om deras försäljningspriser eller kostnaden på den inhemska kinesiska marknaden för att fastställa ett normalvärde. Därför fastställdes normalvärdet med stöd av artikel 18 i grundförordningen, med användning av tillgängliga uppgifter, som framgår av skäl 34 ovan.

| (47) | I detta sammanhang kontrollerade kommissionen först om ett normalvärde kunde fastställas på grundval av Changmao Biochemicals exportpriser till tredjeländer genom tillämpning av artikel 2.3 i grundförordningen. För att fastställa sådana exportpriser beaktades de uppgifter som fanns i den kinesiska exportdatabasen. Trots att informationen om kinesiska företags exportförsäljning registreras i den kinesiska databasen registreras endast den volym som exporteras av varje företag, men inte tillhörande värden. Av det skälet var det inte möjligt att beräkna exportpriser för Changmao Biochemical på basis av detta. |
| --- | --- |

(47)

I detta sammanhang kontrollerade kommissionen först om ett normalvärde kunde fastställas på grundval av Changmao Biochemicals exportpriser till tredjeländer genom tillämpning av artikel 2.3 i grundförordningen. För att fastställa sådana exportpriser beaktades de uppgifter som fanns i den kinesiska exportdatabasen. Trots att informationen om kinesiska företags exportförsäljning registreras i den kinesiska databasen registreras endast den volym som exporteras av varje företag, men inte tillhörande värden. Av det skälet var det inte möjligt att beräkna exportpriser för Changmao Biochemical på basis av detta.

| (48) | Kommissionen baserade därför normalvärdet på den information som tillhandahållits i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som bygger på priser på inhemska fakturor för den produkt som översynen gäller från en argentinsk tillverkare. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen baserade därför normalvärdet på den information som tillhandahållits i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som bygger på priser på inhemska fakturor för den produkt som översynen gäller från en argentinsk tillverkare.

2.1.2   Exportpriser

| (49) | På grund av det bristande samarbetet från Changmao Biochemicals fastställdes exportpriserna på grundval av artikel 14.6-databasen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(49)

På grund av det bristande samarbetet från Changmao Biochemicals fastställdes exportpriserna på grundval av artikel 14.6-databasen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

2.1.3   Jämförelse

| (50) | Kommissionen jämförde normalvärdet och det enligt ovan fastställda exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerades exportpriset och normalvärdet med hänsyn till de skillnader som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen jämförde normalvärdet och det enligt ovan fastställda exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerades exportpriset och normalvärdet med hänsyn till de skillnader som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (51) | Justeringar gjordes av exportpriset för sjöfrakt (0,07 euro/kg), hanteringskostnader (0,007 euro/kg) och inlandstransport (0,014 euro/kg) baserat på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(51)

Justeringar gjordes av exportpriset för sjöfrakt (0,07 euro/kg), hanteringskostnader (0,007 euro/kg) och inlandstransport (0,014 euro/kg) baserat på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

| (52) | Enligt de tulltaxor för import och export som publicerats av kinesiska tullmyndigheter var mervärdesskatten på kinesisk export av den produkt som översynen gäller endast delvis återbetalningsbar under översynsperioden: 17 % skatt lades på export och 9 % av den återbetalades. Kommissionen tog därför både normalvärdet och exportpriset inklusive moms och justerade normalvärdet så att det motsvarar den momssats som gäller vid export efter ersättning, i tillämpliga fall. Normalvärdet justerades på samma sätt med 8 %. |
| --- | --- |

(52)

Enligt de tulltaxor för import och export som publicerats av kinesiska tullmyndigheter var mervärdesskatten på kinesisk export av den produkt som översynen gäller endast delvis återbetalningsbar under översynsperioden: 17 % skatt lades på export och 9 % av den återbetalades. Kommissionen tog därför både normalvärdet och exportpriset inklusive moms och justerade normalvärdet så att det motsvarar den momssats som gäller vid export efter ersättning, i tillämpliga fall. Normalvärdet justerades på samma sätt med 8 %.

| (53) | Enligt årsredovisningen för 2016 (16) tillverkade Changmao Biochemical den produkt som översynen gäller med den ”syntetiska” tillverkningsmetoden, medan den argentinska tillverkaren använde den ”naturliga” tillverkningsmetoden. Enligt en marknadsundersökning (17) som publicerades kort efter översynsperioden är syntetisk vinsyra ett mycket billigare alternativ än naturlig vinsyra. I den aktuella undersökningen fanns det inga tillgängliga detaljerade uppgifter om tillverkningskostnader. För att ta med skillnaden i tillverkningsmetoder i beräkningen sänktes därför det normalvärde som fastställts på grundval av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång med [30–40 %] (18) för att återspegla skillnaden mellan kostnaderna för den naturliga processen och den syntetiska processen, baserat på resultaten av den partiella interimsöversynen som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 626/2012. Skillnaden mellan försäljningspriset för den produkt som översynen gäller och det konstruerade värdet i Argentina som fastställdes i den partiella interimsöversynen tillämpades i detta sammanhang på normalvärdet som fastställdes i den nuvarande översynen i skäl 48. Det konstruerade värdet som fastställdes i den partiella interimsöversynen baserades på tillverkningskostnaden i Argentina genom utbyte av den råvara som används i Argentina med det genomsnittliga marknadspriset på bensen (som används i den syntetiska tillverkningsmetoden) och med tillägg av en andel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst. |
| --- | --- |

(53)

Enligt årsredovisningen för 2016 (16) tillverkade Changmao Biochemical den produkt som översynen gäller med den ”syntetiska” tillverkningsmetoden, medan den argentinska tillverkaren använde den ”naturliga” tillverkningsmetoden. Enligt en marknadsundersökning (17) som publicerades kort efter översynsperioden är syntetisk vinsyra ett mycket billigare alternativ än naturlig vinsyra. I den aktuella undersökningen fanns det inga tillgängliga detaljerade uppgifter om tillverkningskostnader. För att ta med skillnaden i tillverkningsmetoder i beräkningen sänktes därför det normalvärde som fastställts på grundval av begäran om översyn vid giltighetstidens utgång med [30–40 %] (18) för att återspegla skillnaden mellan kostnaderna för den naturliga processen och den syntetiska processen, baserat på resultaten av den partiella interimsöversynen som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 626/2012. Skillnaden mellan försäljningspriset för den produkt som översynen gäller och det konstruerade värdet i Argentina som fastställdes i den partiella interimsöversynen tillämpades i detta sammanhang på normalvärdet som fastställdes i den nuvarande översynen i skäl 48. Det konstruerade värdet som fastställdes i den partiella interimsöversynen baserades på tillverkningskostnaden i Argentina genom utbyte av den råvara som används i Argentina med det genomsnittliga marknadspriset på bensen (som används i den syntetiska tillverkningsmetoden) och med tillägg av en andel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinst.

16

17

18

| (54) | Det bör noteras att eventuella skillnader mellan produkttyperna L+ och DL enligt skäl 30 inte togs med i beräkningen av dumpningsmarginalen i den aktuella undersökningen, till skillnad från i genomförandeförordning (EU) nr 626/2012. Detta beror på bristen på samarbete från den kinesiska exporterande tillverkaren och den resulterande bristen på information om de exporterade produkttyperna. |
| --- | --- |

(54)

Det bör noteras att eventuella skillnader mellan produkttyperna L+ och DL enligt skäl 30 inte togs med i beräkningen av dumpningsmarginalen i den aktuella undersökningen, till skillnad från i genomförandeförordning (EU) nr 626/2012. Detta beror på bristen på samarbete från den kinesiska exporterande tillverkaren och den resulterande bristen på information om de exporterade produkttyperna.

2.1.4   Dumpningsmarginal

| (55) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärde och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärde och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (56) | På grundval av detta översteg den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Changmao Biochemical, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, 70 %. |
| --- | --- |

(56)

På grundval av detta översteg den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Changmao Biochemical, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, 70 %.

| (57) | Om ingen justering av normalvärdet gjordes på grund av skillnader i tillverkningsmetod skulle de normalvärden som fastställts för Changmao Biochemical baseras enbart på informationen i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. I så fall skulle dumpningsmarginalen överstiga 170 % vid jämförelse av det normalvärde som fastställts på detta sätt med exportpriset. Enligt ovanstående skulle dumpningsberäkningen baseras på en jämförelse av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Kommissionen anser dock, enligt skäl 53 ovan, att justeringen av normalvärdet är befogad. |
| --- | --- |

(57)

Om ingen justering av normalvärdet gjordes på grund av skillnader i tillverkningsmetod skulle de normalvärden som fastställts för Changmao Biochemical baseras enbart på informationen i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. I så fall skulle dumpningsmarginalen överstiga 170 % vid jämförelse av det normalvärde som fastställts på detta sätt med exportpriset. Enligt ovanstående skulle dumpningsberäkningen baseras på en jämförelse av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Kommissionen anser dock, enligt skäl 53 ovan, att justeringen av normalvärdet är befogad.

| (58) | Efter utlämnandet av uppgifter ifrågasatte sökandena och en sammanslutning av EU-tillverkare kommissionens hållning mot bakgrund av tribunalens dom av den 3 maj 2018 i mål T-431/12, Distillerie Bonollo SpA m.fl./rådet (19). Eftersom fristen för att överklaga denna dom ännu inte har löpt ut, är det vi denna tidpunkt inte möjligt att dra några definitiva slutsatser härvidlag. |
| --- | --- |

(58)

Efter utlämnandet av uppgifter ifrågasatte sökandena och en sammanslutning av EU-tillverkare kommissionens hållning mot bakgrund av tribunalens dom av den 3 maj 2018 i mål T-431/12, Distillerie Bonollo SpA m.fl./rådet (19). Eftersom fristen för att överklaga denna dom ännu inte har löpt ut, är det vi denna tidpunkt inte möjligt att dra några definitiva slutsatser härvidlag.

19

2.2   Ninghai Organic

Ninghai Organic

| (59) | Trots att rådet drog in den marknadsekonomiska statusen för Ninghai Organic genom genomförandeförordning (EU) nr 626/2012, såsom förklaras i skäl 4, har företaget fortfarande en individuell tullsats. Såsom anges i skäl 18 samarbetade Ninghai Organic inte med denna undersökning. |
| --- | --- |

(59)

Trots att rådet drog in den marknadsekonomiska statusen för Ninghai Organic genom genomförandeförordning (EU) nr 626/2012, såsom förklaras i skäl 4, har företaget fortfarande en individuell tullsats. Såsom anges i skäl 18 samarbetade Ninghai Organic inte med denna undersökning.

2.2.1   Normalvärde

| (60) | Eftersom tillverkare i de möjliga jämförbara länderna inte samarbetade fastställde kommissionen, såsom anges i skälen 41 och 42, normalvärdet på en annan skälig grund i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, nämligen på priser på inhemska fakturor för den produkt som översynen gäller från en argentinsk tillverkare som uppgavs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(60)

Eftersom tillverkare i de möjliga jämförbara länderna inte samarbetade fastställde kommissionen, såsom anges i skälen 41 och 42, normalvärdet på en annan skälig grund i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, nämligen på priser på inhemska fakturor för den produkt som översynen gäller från en argentinsk tillverkare som uppgavs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

2.2.2   Exportpriser

| (61) | På grund av det bristande samarbetet från Ninghai Organic fastställdes exportpriserna för det här företaget i enlighet med artikel 14.6-databasen när det gäller import till unionen under översynsperioden i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

På grund av det bristande samarbetet från Ninghai Organic fastställdes exportpriserna för det här företaget i enlighet med artikel 14.6-databasen när det gäller import till unionen under översynsperioden i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

2.2.3   Jämförelse

| (62) | Kommissionen jämförde normalvärdet och det enligt ovan fastställda exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerades exportpriset och normalvärdet med hänsyn till de skillnader som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen jämförde normalvärdet och det enligt ovan fastställda exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerades exportpriset och normalvärdet med hänsyn till de skillnader som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (63) | Justeringar gjordes av exportpriset för sjöfrakt (0,07 euro/kg), hanteringskostnader (0,007 euro/kg) och inlandstransport (0,014 euro/kg) baserat på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(63)

Justeringar gjordes av exportpriset för sjöfrakt (0,07 euro/kg), hanteringskostnader (0,007 euro/kg) och inlandstransport (0,014 euro/kg) baserat på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

| (64) | Enligt de tulltaxor för import och export som publicerats av kinesiska tullmyndigheter var mervärdesskatten på kinesisk export av den produkt som översynen gäller endast delvis återbetalningsbar under översynsperioden: 17 % skatt lades på export och 9 % av den återbetalades. Kommissionen tog därför både normalvärdet och exportpriset inklusive moms och justerade normalvärdet så att det motsvarar den momssats som gäller vid export efter ersättning, i tillämpliga fall. Normalvärdet justerades därför med 8 %. |
| --- | --- |

(64)

Enligt de tulltaxor för import och export som publicerats av kinesiska tullmyndigheter var mervärdesskatten på kinesisk export av den produkt som översynen gäller endast delvis återbetalningsbar under översynsperioden: 17 % skatt lades på export och 9 % av den återbetalades. Kommissionen tog därför både normalvärdet och exportpriset inklusive moms och justerade normalvärdet så att det motsvarar den momssats som gäller vid export efter ersättning, i tillämpliga fall. Normalvärdet justerades därför med 8 %.

| (65) | Enligt begäran och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång tillverkade Ninghai Organic den produkt som översynen gäller med den ”syntetiska” tillverkningsmetoden, medan den argentinska tillverkaren använde den ”naturliga” tillverkningsmetoden. Därför gjordes en justering av normalvärdet i enligt med vad som anges i skäl 53. |
| --- | --- |

(65)

Enligt begäran och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång tillverkade Ninghai Organic den produkt som översynen gäller med den ”syntetiska” tillverkningsmetoden, medan den argentinska tillverkaren använde den ”naturliga” tillverkningsmetoden. Därför gjordes en justering av normalvärdet i enligt med vad som anges i skäl 53.

| (66) | Ingen justering gjordes i fråga om produkttyperna L+ och DL, av de anledningar som förklaras i skäl 54. |
| --- | --- |

(66)

Ingen justering gjordes i fråga om produkttyperna L+ och DL, av de anledningar som förklaras i skäl 54.

2.2.4   Dumpningsmarginal

| (67) | Kommissionen jämförde normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen jämförde normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (68) | På grundval av detta översteg den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Ninghai Organic, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, 70 %. |
| --- | --- |

(68)

På grundval av detta översteg den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för Ninghai Organic, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, 70 %.

| (69) | Om normalvärdet inte justeras för skillnader i tillverkningsmetod kan normalvärdet jämföras med exportpriset enligt skälen 60 och 61 med justering vid behov enligt skälen 62–64. Dumpningsmarginalen som beräknas på detta sätt skulle överstiga 170 %. Kommissionen anser dock att justeringen av normalvärdet är befogad. |
| --- | --- |

(69)

Om normalvärdet inte justeras för skillnader i tillverkningsmetod kan normalvärdet jämföras med exportpriset enligt skälen 60 och 61 med justering vid behov enligt skälen 62–64. Dumpningsmarginalen som beräknas på detta sätt skulle överstiga 170 %. Kommissionen anser dock att justeringen av normalvärdet är befogad.

| (70) | Enligt ovanstående skulle dumpningsberäkningen i båda fallen baseras på en jämförelse av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

Enligt ovanstående skulle dumpningsberäkningen i båda fallen baseras på en jämförelse av det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts ovan i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (71) | Samma invändning som de sökande och en sammanslutning av EU-tillverkare gjorde med avseende på Changmao Biochemical (se skäl 58), dvs. att ingen justering för olikheter i tillverkningsmetod bör göras, framfördes också rörande den justering för olikheter i tillverkningsmetod som gjorts med avseende på Ninghai Organic i skäl 65. Dessa parter bestred därför också riktigheten av den dumpningsmarginal som fastställdes i skäl 68. Påståendet avvisades av samma orsaker som anges i skäl 58. |
| --- | --- |

(71)

Samma invändning som de sökande och en sammanslutning av EU-tillverkare gjorde med avseende på Changmao Biochemical (se skäl 58), dvs. att ingen justering för olikheter i tillverkningsmetod bör göras, framfördes också rörande den justering för olikheter i tillverkningsmetod som gjorts med avseende på Ninghai Organic i skäl 65. Dessa parter bestred därför också riktigheten av den dumpningsmarginal som fastställdes i skäl 68. Påståendet avvisades av samma orsaker som anges i skäl 58.

2.3   Övriga exporterande tillverkare

Övriga exporterande tillverkare

| (72) | Enligt artikel 14.6-databasen exporterades mindre än sju ton av den produkt som översynen gäller av kinesiska tillverkare som omfattas av den övriga tullsatsen. Mot bakgrund av denna försumbara mängd, som endast utgör 0,4 % av exporten från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder från unionen under översynsperioden, beräknades ingen dumpningsmarginal för de återstående företagen i Kina. |
| --- | --- |

(72)

Enligt artikel 14.6-databasen exporterades mindre än sju ton av den produkt som översynen gäller av kinesiska tillverkare som omfattas av den övriga tullsatsen. Mot bakgrund av denna försumbara mängd, som endast utgör 0,4 % av exporten från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder från unionen under översynsperioden, beräknades ingen dumpningsmarginal för de återstående företagen i Kina.

2.4   Slutsats beträffande dumpning

Slutsats beträffande dumpning

| (73) | I skälen 56 och 68 fastställdes att dumpningen fortgick under översynsperioden för de två företagen som omfattades av en individuell dumpningsmarginal. Nivån på den fastställda dumpningen översteg 70 % för båda företagen. Eftersom dessa två företag tillsammans representerade över 99 % av den kinesiska export som omfattas av åtgärder, drogs slutsatsen att dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(73)

I skälen 56 och 68 fastställdes att dumpningen fortgick under översynsperioden för de två företagen som omfattades av en individuell dumpningsmarginal. Nivån på den fastställda dumpningen översteg 70 % för båda företagen. Eftersom dessa två företag tillsammans representerade över 99 % av den kinesiska export som omfattas av åtgärder, drogs slutsatsen att dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden.

3.   Importens utveckling om åtgärderna upphävs

Importens utveckling om åtgärderna upphävs

| (74) | Eftersom dumpning konstaterades under översynsperioden gjorde kommissionen en analys av huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Följande faktorer analyserades: produktionen och den outnyttjade kapaciteten i Kina, det kinesiska exportbeteendet gentemot andra tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom dumpning konstaterades under översynsperioden gjorde kommissionen en analys av huruvida det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. Följande faktorer analyserades: produktionen och den outnyttjade kapaciteten i Kina, det kinesiska exportbeteendet gentemot andra tredjeländer och unionsmarknadens attraktionskraft.

| (75) | Med tanke på de exporterande kinesiska tillverkarnas bristande samarbetsvilja, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, baserades de slutsatser om sannolikheten för återkommande dumpning som beskrivs nedan på tillgängliga uppgifter, nämligen de källor som anges i skäl 35. |
| --- | --- |

(75)

Med tanke på de exporterande kinesiska tillverkarnas bristande samarbetsvilja, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, baserades de slutsatser om sannolikheten för återkommande dumpning som beskrivs nedan på tillgängliga uppgifter, nämligen de källor som anges i skäl 35.

| (76) | Såsom redan fastställts i skäl 33 baserades analysen av sannolikheten för en fortsatt dumpning på uppgifter som uteslutande gällde tillverkare som omfattas av åtgärder, dvs. alla kinesiska tillverkare utom Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(76)

Såsom redan fastställts i skäl 33 baserades analysen av sannolikheten för en fortsatt dumpning på uppgifter som uteslutande gällde tillverkare som omfattas av åtgärder, dvs. alla kinesiska tillverkare utom Hangzhou Bioking.

3.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (77) | Den totala produktionskapaciteten för kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder under översynsperioden var 54 000 ton, baserat på uppgifter från begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som dubbelkontrollerats och vid behov fyllts i med hjälp av kinesiska tillverkares företagswebbplatser och information som inhämtats vid tidigare undersökningar (20). |
| --- | --- |

(77)

Den totala produktionskapaciteten för kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder under översynsperioden var 54 000 ton, baserat på uppgifter från begäran om översyn vid giltighetstidens utgång som dubbelkontrollerats och vid behov fyllts i med hjälp av kinesiska tillverkares företagswebbplatser och information som inhämtats vid tidigare undersökningar (20).

20

| (78) | Baserat på offentligt tillgänglig information beräknades den kinesiska inhemska konsumtionen under översynsperioden vara omkring 8 500 ton per år (21). Med beaktande av importen av den produkt som översynen gäller i Kina enligt GTA-databasen (dvs. omkring 300 ton) beräknas den totala kinesiska inhemska försäljningen (inklusive Hangzhou Bioking) uppgå till omkring 8 200 ton. I avsaknad av mer tillförlitlig information beräknas andelen inhemsk försäljning av kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder av den totala inhemska försäljningen i Kina vara samma som deras andel av den totala kinesiska produktionskapaciteten. Med detta antagande uppskattades den inhemska försäljningen av kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder uppgå till [6 200–6 600] (22) ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(78)

Baserat på offentligt tillgänglig information beräknades den kinesiska inhemska konsumtionen under översynsperioden vara omkring 8 500 ton per år (21). Med beaktande av importen av den produkt som översynen gäller i Kina enligt GTA-databasen (dvs. omkring 300 ton) beräknas den totala kinesiska inhemska försäljningen (inklusive Hangzhou Bioking) uppgå till omkring 8 200 ton. I avsaknad av mer tillförlitlig information beräknas andelen inhemsk försäljning av kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder av den totala inhemska försäljningen i Kina vara samma som deras andel av den totala kinesiska produktionskapaciteten. Med detta antagande uppskattades den inhemska försäljningen av kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder uppgå till [6 200–6 600] (22) ton under översynsperioden.

21

22

| (79) | Under översynsperioden uppgick den totala kinesiska exporten (inklusive Hangzhou Bioking) till 33 300 ton, medan exporten från kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder uppgick till [20 000–25 000] ton enligt den kinesiska databasen. Med beaktande av den inhemska försäljningen som fastställts ovan innebär detta en total kinesisk produktion på omkring 41 500 ton, varav [26 000–30 000] ton framställts av kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder. |
| --- | --- |

(79)

Under översynsperioden uppgick den totala kinesiska exporten (inklusive Hangzhou Bioking) till 33 300 ton, medan exporten från kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder uppgick till [20 000–25 000] ton enligt den kinesiska databasen. Med beaktande av den inhemska försäljningen som fastställts ovan innebär detta en total kinesisk produktion på omkring 41 500 ton, varav [26 000–30 000] ton framställts av kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder.

| (80) | Den outnyttjade kapaciteten hos de tillverkare som omfattas av åtgärder var [24 000–28 000] ton. |
| --- | --- |

(80)

Den outnyttjade kapaciteten hos de tillverkare som omfattas av åtgärder var [24 000–28 000] ton.

| (81) | Baserat på ovanstående slutsatser i skälen 77–80 i fråga om den kinesiska inhemska konsumtionen, produktionskapaciteten, produktionen och den kinesiska exporten, kunde följande slutsatser dras:






  — | Den kinesiska inhemska konsumtionen representerar endast 16 % av produktionskapaciteten för de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder. |
| --- | --- | --- |

(81)

Baserat på ovanstående slutsatser i skälen 77–80 i fråga om den kinesiska inhemska konsumtionen, produktionskapaciteten, produktionen och den kinesiska exporten, kunde följande slutsatser dras:

—

Den kinesiska inhemska konsumtionen representerar endast 16 % av produktionskapaciteten för de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder.

| — | De kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder är mycket exportinriktade, vilket visas av det faktum att de exporterade mer än 75 % av sin produktion. |
| --- | --- |

—

De kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder är mycket exportinriktade, vilket visas av det faktum att de exporterade mer än 75 % av sin produktion.

| — | Kapacitetsutnyttjandet för de tillverkare som omfattas av åtgärder under översynsperioden var mindre än 55 %. Mot bakgrund av den begränsade storleken på den inhemska marknaden kommer alla försök att öka denna låga nyttjandegrad att innebära ökad export. |
| --- | --- |

—

Kapacitetsutnyttjandet för de tillverkare som omfattas av åtgärder under översynsperioden var mindre än 55 %. Mot bakgrund av den begränsade storleken på den inhemska marknaden kommer alla försök att öka denna låga nyttjandegrad att innebära ökad export.

| — | Den outnyttjade kapaciteten för de tillverkare som omfattas av åtgärder utgjorde [110–120 %] av unionens konsumtion. |
| --- | --- |

—

Den outnyttjade kapaciteten för de tillverkare som omfattas av åtgärder utgjorde [110–120 %] av unionens konsumtion.

| (82) | Enligt en marknadsundersökning (23) förväntas den årliga tillväxttakten för den inhemska efterfrågan på den produkt som översynen gäller i Asien/Stillahavsområdet uppgå till 6,8 % från 2014 till 2020. En extrapolering baserad på den siffran och på den kinesiska inhemska efterfrågan som fastställts för översynsperioden skulle resultera i en beräknad kinesisk inhemsk efterfrågan på 13 500 ton senast 2022. Detta skulle ändå vara väsentligt mindre än den kinesiska produktionskapaciteten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Enligt en marknadsundersökning (23) förväntas den årliga tillväxttakten för den inhemska efterfrågan på den produkt som översynen gäller i Asien/Stillahavsområdet uppgå till 6,8 % från 2014 till 2020. En extrapolering baserad på den siffran och på den kinesiska inhemska efterfrågan som fastställts för översynsperioden skulle resultera i en beräknad kinesisk inhemsk efterfrågan på 13 500 ton senast 2022. Detta skulle ändå vara väsentligt mindre än den kinesiska produktionskapaciteten under översynsperioden.

23

| (83) | Dessutom måste noteras att Hangzhou Bioking ökade sin kapacitet med [8 000–13 000] ton/år efter översynsperioden. Företaget bytte ut sin befintliga fabrik mot en ny produktionslinje på 25 000 ton/år (24). Detta kommer att ytterligare öka obalansen mellan produktionskapacitet och efterfrågan på den kinesiska inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(83)

Dessutom måste noteras att Hangzhou Bioking ökade sin kapacitet med [8 000–13 000] ton/år efter översynsperioden. Företaget bytte ut sin befintliga fabrik mot en ny produktionslinje på 25 000 ton/år (24). Detta kommer att ytterligare öka obalansen mellan produktionskapacitet och efterfrågan på den kinesiska inhemska marknaden.

24

| (84) | Av ovanstående skäl dras slutsatsen att det finns ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna som omfattas av åtgärder att bibehålla eller öka sin position på sina exportmarknader. |
| --- | --- |

(84)

Av ovanstående skäl dras slutsatsen att det finns ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna som omfattas av åtgärder att bibehålla eller öka sin position på sina exportmarknader.

3.2   Kinesiskt exportbeteende gentemot andra tredjeländer

Kinesiskt exportbeteende gentemot andra tredjeländer

| (85) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna som omfattas av åtgärder inte samarbetade var det inte möjligt att analysera kinesiska exportpriser till tredjeländer helt isolerat från Hangzhou Bioking. Detta berodde på att det i den kinesiska databasen med exportstatistik endast registreras den volym som exporteras av varje företag, men inte tillhörande värden. Men eftersom Hangzhou Biokings export till tredjeländer utgör mindre än en femtedel av den totala kinesiska exporten till dessa länder, enligt den kinesiska databasen med exportstatistik, ansågs undersökningsresultat gällande den totala kinesiska exporten till andra tredjeländer ändå var representativ för beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder. |
| --- | --- |

(85)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna som omfattas av åtgärder inte samarbetade var det inte möjligt att analysera kinesiska exportpriser till tredjeländer helt isolerat från Hangzhou Bioking. Detta berodde på att det i den kinesiska databasen med exportstatistik endast registreras den volym som exporteras av varje företag, men inte tillhörande värden. Men eftersom Hangzhou Biokings export till tredjeländer utgör mindre än en femtedel av den totala kinesiska exporten till dessa länder, enligt den kinesiska databasen med exportstatistik, ansågs undersökningsresultat gällande den totala kinesiska exporten till andra tredjeländer ändå var representativ för beteendet hos de kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder.

| (86) | En jämförelse mellan det genomsnittliga kinesiska exportpriset till resten av världen enligt den kinesiska databasen justerat till ett pris fritt fabrik och det normalvärde som fastställs ovan för Changmao Biochemical och Ninghai Organic resulterade i en dumpningsmarginal som skulle kunna uppgå till över 70 % efter tillämpning av justeringen för skillnader i tillverkningsmetod som beskrivs i skäl 53. Vad gäller de fem huvudsakliga tredjelandsmarknaderna för kinesiska exporterande tillverkare, dvs. Indien, Ryssland, Förenta staterna, Turkiet och Australien i betydelseordning, som representerade 69 % av den totala exporten från Kina till övriga tredjeländer, var de beräknade dumpningsmarginalerna också högre än 70 % på varje marknad (mellan 72 % och 87 %). |
| --- | --- |

(86)

En jämförelse mellan det genomsnittliga kinesiska exportpriset till resten av världen enligt den kinesiska databasen justerat till ett pris fritt fabrik och det normalvärde som fastställs ovan för Changmao Biochemical och Ninghai Organic resulterade i en dumpningsmarginal som skulle kunna uppgå till över 70 % efter tillämpning av justeringen för skillnader i tillverkningsmetod som beskrivs i skäl 53. Vad gäller de fem huvudsakliga tredjelandsmarknaderna för kinesiska exporterande tillverkare, dvs. Indien, Ryssland, Förenta staterna, Turkiet och Australien i betydelseordning, som representerade 69 % av den totala exporten från Kina till övriga tredjeländer, var de beräknade dumpningsmarginalerna också högre än 70 % på varje marknad (mellan 72 % och 87 %).

| (87) | Om normalvärdet skulle baseras på normalvärdet i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång utan justering för skillnader i produktionsprocesserna skulle dumpningsmarginalen vara högre än 170 %. Kommissionen anser dock att justeringen av normalvärdet är befogad. |
| --- | --- |

(87)

Om normalvärdet skulle baseras på normalvärdet i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång utan justering för skillnader i produktionsprocesserna skulle dumpningsmarginalen vara högre än 170 %. Kommissionen anser dock att justeringen av normalvärdet är befogad.

| (88) | Därför drogs slutsatsen att kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder exporterade till dumpade priser på tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

(88)

Därför drogs slutsatsen att kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder exporterade till dumpade priser på tredjelandsmarknader.

3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (89) | Det finns en betydande överkapacitet på den kinesiska inhemska marknaden som kan tvinga de kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder att hitta alternativa marknader för sin outnyttjade kapacitet. |
| --- | --- |

(89)

Det finns en betydande överkapacitet på den kinesiska inhemska marknaden som kan tvinga de kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder att hitta alternativa marknader för sin outnyttjade kapacitet.

| (90) | Unionsmarknaden är den absolut största i världen och representerar 35 % av den globala konsumtionen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden enligt en marknadsundersökning (25). GTA-databasen visar även att det genomsnittliga fob-priset (fritt ombord) för kinesisk export till unionen under översynsperioden var mellan 6 och 8 % högre än det genomsnittliga priset för kinesisk export till resten av världen (26) under samma period. Därför drog kommissionen slutsatsen att unionsmarknaden är en attraktiv marknad för kinesisk export, eftersom försäljning till unionen kan generera högre vinster än försäljning till deras andra exportmarknader. |
| --- | --- |

(90)

Unionsmarknaden är den absolut största i världen och representerar 35 % av den globala konsumtionen för den produkt som översynen gäller under översynsperioden enligt en marknadsundersökning (25). GTA-databasen visar även att det genomsnittliga fob-priset (fritt ombord) för kinesisk export till unionen under översynsperioden var mellan 6 och 8 % högre än det genomsnittliga priset för kinesisk export till resten av världen (26) under samma period. Därför drog kommissionen slutsatsen att unionsmarknaden är en attraktiv marknad för kinesisk export, eftersom försäljning till unionen kan generera högre vinster än försäljning till deras andra exportmarknader.

25

26

| (91) | Trots förekomsten av antidumpningsåtgärder har kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder dessutom fortsatt att exportera betydande mängder till unionen, motsvarande 8 % av unionens konsumtion under översynsperioden, vilket bekräftar deras fortsatta starka intresse för unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(91)

Trots förekomsten av antidumpningsåtgärder har kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder dessutom fortsatt att exportera betydande mängder till unionen, motsvarande 8 % av unionens konsumtion under översynsperioden, vilket bekräftar deras fortsatta starka intresse för unionsmarknaden.

| (92) | Under översynsperioden riktades mindre än 30 % av exporten från de två kinesiska tillverkare som omfattas av individuella åtgärder till unionen. Det kan rimligen förväntas att om åtgärderna upphävdes skulle de två tillverkare som för närvarande omfattas av individuella tullsatser öka sin export till unionen. Det kan också rimligen förväntas att de andra kinesiska tillverkare som för närvarande exporterar mycket lite (7 ton under översynsperioden) till unionsmarknaden på grund av en hög övrig tullsats skulle börja exportera till unionen i betydande kvantiteter. |
| --- | --- |

(92)

Under översynsperioden riktades mindre än 30 % av exporten från de två kinesiska tillverkare som omfattas av individuella åtgärder till unionen. Det kan rimligen förväntas att om åtgärderna upphävdes skulle de två tillverkare som för närvarande omfattas av individuella tullsatser öka sin export till unionen. Det kan också rimligen förväntas att de andra kinesiska tillverkare som för närvarande exporterar mycket lite (7 ton under översynsperioden) till unionsmarknaden på grund av en hög övrig tullsats skulle börja exportera till unionen i betydande kvantiteter.

3.4   Slutsats

Slutsats

| (93) | Sammanfattningsvis tyder de dumpningsmarginaler som fastställts under översynsperioden, den stora produktionskapaciteten, den stora outnyttjade kapaciteten i kombination med Kinas exportbeteende i övriga tredjeländer samt unionsmarknadens attraktionskraft på att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till en betydande ökning av exporten till unionen. Med tanke på de dumpningsmarginaler som konstaterats under översynsperioden är det också sannolikt att framtida export kommer att ske till kraftigt dumpade priser. Kommissionen drog därför slutsatsen att det är mycket sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(93)

Sammanfattningsvis tyder de dumpningsmarginaler som fastställts under översynsperioden, den stora produktionskapaciteten, den stora outnyttjade kapaciteten i kombination med Kinas exportbeteende i övriga tredjeländer samt unionsmarknadens attraktionskraft på att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till en betydande ökning av exporten till unionen. Med tanke på de dumpningsmarginaler som konstaterats under översynsperioden är det också sannolikt att framtida export kommer att ske till kraftigt dumpade priser. Kommissionen drog därför slutsatsen att det är mycket sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes.

D.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (94) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av nio tillverkare i unionen. Av dessa nio tillverkare samarbetade sju i undersökningen. Dessa sju tillverkare befanns svara för huvuddelen, i detta fall mer än 60 %, av unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Dessa tillverkare kallas nedan unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(94)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av nio tillverkare i unionen. Av dessa nio tillverkare samarbetade sju i undersökningen. Dessa sju tillverkare befanns svara för huvuddelen, i detta fall mer än 60 %, av unionens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Dessa tillverkare kallas nedan unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

unionsindustrin

| (95) | Unionstillverkningen fastställdes till 18 900 ton, vilket utgjorde 64 % av den beräknade totala produktionen i unionen inklusive de två andra unionstillverkarna (29 661 ton (27) totalt). |
| --- | --- |

(95)

Unionstillverkningen fastställdes till 18 900 ton, vilket utgjorde 64 % av den beräknade totala produktionen i unionen inklusive de två andra unionstillverkarna (29 661 ton (27) totalt).

27

| (96) | För skadeanalysen bedömdes skadeindikatorerna på nivån för en betydande del av unionstillverkningen, på grundval av verifierad information som inhämtats från de tillverkare som samarbetade med undersökningen. |
| --- | --- |

(96)

För skadeanalysen bedömdes skadeindikatorerna på nivån för en betydande del av unionstillverkningen, på grundval av verifierad information som inhämtats från de tillverkare som samarbetade med undersökningen.

| (97) | Unionsmarknaden för den produkt som översynen gäller utmärks av att tillverkarna är relativt få till antalet och att de till största delen utgörs av små och medelstora företag. Med undantag för en tillverkare som endast tillverkar vinsyra är alla andra tillverkare vertikalt integrerade och har som huvudverksamhet att tillverka alkohol från vinjästfällning, en process där den produkt som översynen gäller erhålls som biprodukt. |
| --- | --- |

(97)

Unionsmarknaden för den produkt som översynen gäller utmärks av att tillverkarna är relativt få till antalet och att de till största delen utgörs av små och medelstora företag. Med undantag för en tillverkare som endast tillverkar vinsyra är alla andra tillverkare vertikalt integrerade och har som huvudverksamhet att tillverka alkohol från vinjästfällning, en process där den produkt som översynen gäller erhålls som biprodukt.

| (98) | Skadeundersökningsperioden för den nuvarande undersökningen överlappar delvis med den som ingick i den undersökning som avses i skäl 5 för år 2013 och delvis för 2014. Enligt skäl 96 bedömdes skadeaspekten i den aktuella undersökningen på nivån för en betydande del av unionstillverkningen, på basis av kontrollerade uppgifter som inhämtats från de tillverkare som samarbetade. I undersökningen som avses i skäl 5 bedömdes de makroekonomiska skadeindikatorerna såsom produktions- och försäljningsvolym och marknadsandel baserat på uppgifter från alla unionstillverkare. Därför skiljer sig värdena åt för vissa indikatorer mellan denna undersökning och den undersökning som avses i skäl 5. |
| --- | --- |

(98)

Skadeundersökningsperioden för den nuvarande undersökningen överlappar delvis med den som ingick i den undersökning som avses i skäl 5 för år 2013 och delvis för 2014. Enligt skäl 96 bedömdes skadeaspekten i den aktuella undersökningen på nivån för en betydande del av unionstillverkningen, på basis av kontrollerade uppgifter som inhämtats från de tillverkare som samarbetade. I undersökningen som avses i skäl 5 bedömdes de makroekonomiska skadeindikatorerna såsom produktions- och försäljningsvolym och marknadsandel baserat på uppgifter från alla unionstillverkare. Därför skiljer sig värdena åt för vissa indikatorer mellan denna undersökning och den undersökning som avses i skäl 5.

2.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (99) | Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymerna från tredjeländer på grundval av artikel 14.6-databasen, kinesisk import på grundval av artikel 14.6-databasen och försäljningsvolymer för andra unionstillverkare, baserat på uppgifter i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(99)

Unionsförbrukningen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymerna från tredjeländer på grundval av artikel 14.6-databasen, kinesisk import på grundval av artikel 14.6-databasen och försäljningsvolymer för andra unionstillverkare, baserat på uppgifter i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång.

| (100) | Unionens förbrukning minskade med 11 % mellan 2013 och översynsperioden. Efterfrågan gick ner med 10 % från 2013 till 2014 och låg därefter kvar på 2014 års nivå. I princip beror efterfrågan på den produkt som översynen gäller på externa faktorer, såsom klimatförhållanden som påverkar förbrukningen av den produkt som översynen gäller inom vinsektorn. I byggsektorn kan förbrukningen variera efter byggvolymen i allmänhet, men också på grund av användningen av ersättningsprodukter.

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning (ton) | 25 455 | 22 931 | 23 767 | 22 610 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 90 | 93 | 89 |
| Källa: Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, artikel 14.6-databasen, kontrollerade svar på frågeformulär. |

(100)

Unionens förbrukning minskade med 11 % mellan 2013 och översynsperioden. Efterfrågan gick ner med 10 % från 2013 till 2014 och låg därefter kvar på 2014 års nivå. I princip beror efterfrågan på den produkt som översynen gäller på externa faktorer, såsom klimatförhållanden som påverkar förbrukningen av den produkt som översynen gäller inom vinsektorn. I byggsektorn kan förbrukningen variera efter byggvolymen i allmänhet, men också på grund av användningen av ersättningsprodukter.

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2013

2014

2015

Översynsperioden

Total förbrukning (ton)

25 455

22 931

23 767

22 610

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

90

90

93

93

89

89

Källa: Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång, artikel 14.6-databasen, kontrollerade svar på frågeformulär.

Källa:

3.   Volym, marknadsandel och importpriser från Kina

Volym, marknadsandel och importpriser från Kina

3.1   Volym och marknadsandel

Volym och marknadsandel

i)   
  All import från Kina

All import från Kina

| (101) | För att bedöma situationen i stort på unionsmarknaden beräknade kommissionen även volymen för all import av den produkt som översynen gäller (dvs. inklusive import från det företag som inte omfattas av åtgärder, Hangzhou Bioking). Det konstaterades att volymen för all import från Kina till unionen minskade med 47 % under skadeundersökningsperioden. Den föll från [9 000–11 000] ton under 2013 till [5 000–6 000] ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på [20–30] %. Med tanke på att bara en exporterande tillverkare inte omfattades av åtgärder presenteras de totala siffrorna och de relaterade till exportörer som omfattas av åtgärder som intervall eller index av sekretesskäl.

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel för all import från Kina | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym på all import från Kina (ton) | [9 000 –11 000 ] | [8 000 –9 000 ] | [6 000 –8 000 ] | [5 000 –6 000 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 53 |
| Marknadsandel för all import från Kina (%) | [40–50] | [30–40] | [25–35] | [20–30] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(101)

För att bedöma situationen i stort på unionsmarknaden beräknade kommissionen även volymen för all import av den produkt som översynen gäller (dvs. inklusive import från det företag som inte omfattas av åtgärder, Hangzhou Bioking). Det konstaterades att volymen för all import från Kina till unionen minskade med 47 % under skadeundersökningsperioden. Den föll från [9 000–11 000] ton under 2013 till [5 000–6 000] ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på [20–30] %. Med tanke på att bara en exporterande tillverkare inte omfattades av åtgärder presenteras de totala siffrorna och de relaterade till exportörer som omfattas av åtgärder som intervall eller index av sekretesskäl.

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel för all import från Kina

Importvolym och marknadsandel för all import från Kina

2013

2014

2015

Översynsperioden

Volym på all import från Kina (ton)

[9 000 –11 000 ]

[8 000 –9 000 ]

[6 000 –8 000 ]

[5 000 –6 000 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

53

53

Marknadsandel för all import från Kina (%)

[40–50]

[30–40]

[25–35]

[20–30]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

ii)   
  Import från Kina som omfattas av åtgärder

Import från Kina som omfattas av åtgärder

| (102) | Importvolymen från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionen minskade på liknande sätt med 49 % och uppgick till [1 600–1 900] ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på [7–10 %] och således innebär att marknadsandelen minskat med [11–14 %] jämfört med början av skadeundersökningsperioden.

  Tabell 3


  Importvolym och marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina som omfattas av åtgärder (ton) | [3 100 –3 700 ] | [2 300 –2 800 ] | [1 900 –2 300 ] | [1 600 –1 900 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 82 | 66 | 51 |
| Marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder (%) | [11–14] | [10–13] | [8–11] | [7–10] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 58 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(102)

Importvolymen från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionen minskade på liknande sätt med 49 % och uppgick till [1 600–1 900] ton under översynsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på [7–10 %] och således innebär att marknadsandelen minskat med [11–14 %] jämfört med början av skadeundersökningsperioden.

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym och marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder

Importvolym och marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder

2013

2014

2015

Översynsperioden

Importvolym från Kina som omfattas av åtgärder (ton)

[3 100 –3 700 ]

[2 300 –2 800 ]

[1 900 –2 300 ]

[1 600 –1 900 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

82

82

66

66

51

51

Marknadsandel för import från Kina som omfattas av åtgärder (%)

[11–14]

[10–13]

[8–11]

[7–10]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

58

58

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

iii)   
  Import från Kina som inte omfattas av åtgärder

Import från Kina som inte omfattas av åtgärder

| (103) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades importvolymen från Kina till unionen som inte omfattas av åtgärder enligt följande:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel för import från Kina som inte omfattas av åtgärder | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina som inte omfattas av åtgärder (ton) | [7 000 –8 000 ] | [6 000 –7 000 ] | [4 000 –5 000 ] | [3 000 –4 000 ] |
| Importvolym | | | | |
| Index (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 54 |
| Marknadsandel för import från Kina som inte omfattas av åtgärder (%) | [25–35] | [20–30] | [20–30] | [10–20] |
| Marknadsandel | | | | |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(103)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades importvolymen från Kina till unionen som inte omfattas av åtgärder enligt följande:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel för import från Kina som inte omfattas av åtgärder

Importvolym och marknadsandel för import från Kina som inte omfattas av åtgärder

2013

2014

2015

Översynsperioden

Importvolym från Kina som inte omfattas av åtgärder (ton)

[7 000 –8 000 ]

[6 000 –7 000 ]

[4 000 –5 000 ]

[3 000 –4 000 ]

Importvolym

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

54

54

Marknadsandel för import från Kina som inte omfattas av åtgärder (%)

[25–35]

[20–30]

[20–30]

[10–20]

Marknadsandel

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (104) | Importvolymen från Kina som inte omfattas av åtgärder representerar den största delen av kinesisk import. Den minskade med 46 % under översynsperioden och följde trenden för import som omfattas av åtgärder mycket nära. Dess andel av den totala kinesiska exporten till unionen var fortsatt stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Importvolymen från Kina som inte omfattas av åtgärder representerar den största delen av kinesisk import. Den minskade med 46 % under översynsperioden och följde trenden för import som omfattas av åtgärder mycket nära. Dess andel av den totala kinesiska exporten till unionen var fortsatt stabil under skadeundersökningsperioden.

3.2   Priser och prisunderskridande

Priser och prisunderskridande

i)   
  Priser och prisunderskridande för import som omfattas av åtgärder

Priser och prisunderskridande för import som omfattas av åtgärder

| (105) | Följande tabell visar utvecklingen av de genomsnittliga priserna cif vid EU:s gräns på den import från Kina som omfattas av åtgärder.

  Tabell 5


  Genomsnittspris på import från Kina som omfattas av åtgärder | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på kinesisk import som omfattas av åtgärder (euro/ton) | 2 731 | 2 706 | 2 443 | 1 895 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 89 | 69 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(105)

Följande tabell visar utvecklingen av de genomsnittliga priserna cif vid EU:s gräns på den import från Kina som omfattas av åtgärder.

Tabell 5

Tabell 5

Genomsnittspris på import från Kina som omfattas av åtgärder

Genomsnittspris på import från Kina som omfattas av åtgärder

2013

2014

2015

Översynsperioden

Pris på kinesisk import som omfattas av åtgärder (euro/ton)

2 731

2 706

2 443

1 895

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

89

89

69

69

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (106) | De genomsnittliga försäljningspriserna cif per enhet för kinesisk import som omfattas av åtgärder uppgick under översynsperioden till 1 895 euro/ton, vilket motsvarar en minskning med 31 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

De genomsnittliga försäljningspriserna cif per enhet för kinesisk import som omfattas av åtgärder uppgick under översynsperioden till 1 895 euro/ton, vilket motsvarar en minskning med 31 % under skadeundersökningsperioden.

| (107) | Prisunderskridandet under översynsperioden fastställdes genom att jämföra a) det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkare tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och b) det genomsnittliga priset för importen som omfattas av åtgärder från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån på grundval av artikel 14.6-databasen, med lämpliga tillägg för tullar och antidumpningstullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(107)

Prisunderskridandet under översynsperioden fastställdes genom att jämföra a) det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkare tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och b) det genomsnittliga priset för importen som omfattas av åtgärder från det berörda landet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställt till cif-nivån på grundval av artikel 14.6-databasen, med lämpliga tillägg för tullar och antidumpningstullar och kostnader efter import.

| (108) | Såsom nämns i skäl 27 var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade. En jämförelse baserad på produkttyp var därför inte möjlig. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av de samarbetande unionstillverkarnas omsättning under översynsperioden. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 19 %. |
| --- | --- |

(108)

Såsom nämns i skäl 27 var det inte möjligt att fastställa vilka produkttyper som exporteras från Kina, eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade. En jämförelse baserad på produkttyp var därför inte möjlig. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av de samarbetande unionstillverkarnas omsättning under översynsperioden. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 19 %.

ii)   
  Priser på import som inte omfattas av åtgärder

Priser på import som inte omfattas av åtgärder

| (109) | Priserna på import från Kina som inte omfattas av åtgärder för den produkt som översynen gäller minskade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden var priserna på import som inte omfattas av åtgärder något högre eller på samma nivå som priserna på dumpad import (28). Under hela skadeundersökningsperioden var priserna på import som inte omfattas av åtgärder lägre än priserna från unionsindustrin.

  Tabell 6


  Priser på import från Kina som inte omfattas av åtgärder | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på kinesisk import som omfattas av åtgärder (euro/ton) | [2 900 –3 100 ] | [2 800 –3 000 ] | [2 300 –2 500 ] | [1 900 –2 100 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 94 | 79 | 66 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(109)

Priserna på import från Kina som inte omfattas av åtgärder för den produkt som översynen gäller minskade med 34 % under skadeundersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden var priserna på import som inte omfattas av åtgärder något högre eller på samma nivå som priserna på dumpad import (28). Under hela skadeundersökningsperioden var priserna på import som inte omfattas av åtgärder lägre än priserna från unionsindustrin.

28

Tabell 6

Tabell 6

Priser på import från Kina som inte omfattas av åtgärder

Priser på import från Kina som inte omfattas av åtgärder

2013

2014

2015

Översynsperioden

Pris på kinesisk import som omfattas av åtgärder (euro/ton)

[2 900 –3 100 ]

[2 800 –3 000 ]

[2 300 –2 500 ]

[1 900 –2 100 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

94

94

79

79

66

66

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

4.   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

| (110) | Följande tabell visar utvecklingen vad gäller import från tredjeländer under skadeundersökningsperioden i fråga om volym och marknadsandel samt genomsnittligt pris för denna import.

  Tabell 7


  Import från andra tredjeländer än Kina | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från tredjeländer (ton) | 250 | 139 | 20 | 4 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 56 | 8 | 2 |
| Marknadsandel för importen från tredjeländer (%) | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 62 | 9 | 2 |
| Pris på importen (euro/ton) | 3 307 | 2 931 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(110)

Följande tabell visar utvecklingen vad gäller import från tredjeländer under skadeundersökningsperioden i fråga om volym och marknadsandel samt genomsnittligt pris för denna import.

Tabell 7

Tabell 7

Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

2013

2014

2015

Översynsperioden

Importvolym från tredjeländer (ton)

250

139

20

4

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

56

56

8

8

2

2

Marknadsandel för importen från tredjeländer (%)

1

1

0

0

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

62

62

9

9

2

2

Pris på importen (euro/ton)

3 307

2 931

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (111) | Importen från tredjeländer låg på en mycket låg nivå och upphörde i princip under översynsperioden. Den gick ner från 250 ton år 2013 till praktiskt taget noll under översynsperioden. Priserna på denna import låg över priserna för import från Kina. De låg under genomsnittspriset för unionsindustrin under 2013 och 2014. Under 2015 var den importerade mängden mycket liten (9 ton) och under översynsperioden var den i princip noll. De resulterande genomsnittliga priserna för dessa år ansågs därför inte vara representativa eller meningsfulla. Exporten från tredjeländer var i alla händelser marginella, eftersom den under hela skadeundersökningsperioden endast representerade en marknadsandel på 1 % eller mindre. |
| --- | --- |

(111)

Importen från tredjeländer låg på en mycket låg nivå och upphörde i princip under översynsperioden. Den gick ner från 250 ton år 2013 till praktiskt taget noll under översynsperioden. Priserna på denna import låg över priserna för import från Kina. De låg under genomsnittspriset för unionsindustrin under 2013 och 2014. Under 2015 var den importerade mängden mycket liten (9 ton) och under översynsperioden var den i princip noll. De resulterande genomsnittliga priserna för dessa år ansågs därför inte vara representativa eller meningsfulla. Exporten från tredjeländer var i alla händelser marginella, eftersom den under hela skadeundersökningsperioden endast representerade en marknadsandel på 1 % eller mindre.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

| (112) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.

| (113) | Enligt skäl 94 baserades denna bedömning på en betydande del av unionstillverkningen, på grundval av de uppgifter som tillhandahållits av de samarbetande unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(113)

Enligt skäl 94 baserades denna bedömning på en betydande del av unionstillverkningen, på grundval av de uppgifter som tillhandahållits av de samarbetande unionstillverkarna.

6.   Produktion

Produktion

| (114) | I stort steg unionens produktion med 22 % mellan 2013 och översynsperioden. Den var stabil från 2013 till 2014, ökade med 10 procentenheter mellan 2014 och 2015 och med ytterligare 11 % mellan 2015 och översynsperioden. Eftersom produktionskostnaden för den produkt som översynen gäller främst beror på priset på råvaran, som omfattas av säsongsberoende variationer, hade de ökade produktionsnivåerna inte något observerbart samband med de totala produktionskostnaderna eller unionsindustrins lönsamhet i stort.

  Tabell 8


  Produktionsvolym | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 15 432 | 15 580 | 17 055 | 18 900 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 111 | 122 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(114)

I stort steg unionens produktion med 22 % mellan 2013 och översynsperioden. Den var stabil från 2013 till 2014, ökade med 10 procentenheter mellan 2014 och 2015 och med ytterligare 11 % mellan 2015 och översynsperioden. Eftersom produktionskostnaden för den produkt som översynen gäller främst beror på priset på råvaran, som omfattas av säsongsberoende variationer, hade de ökade produktionsnivåerna inte något observerbart samband med de totala produktionskostnaderna eller unionsindustrins lönsamhet i stort.

Tabell 8

Tabell 8

Produktionsvolym

Produktionsvolym

2013

2014

2015

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

15 432

15 580

17 055

18 900

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

111

111

122

122

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

7.   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (115) | Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 6 % under hela skadeundersökningsperioden. Denna ökning berodde främst på en investering som gjordes av en unionstillverkare under 2015. |
| --- | --- |

(115)

Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 6 % under hela skadeundersökningsperioden. Denna ökning berodde främst på en investering som gjordes av en unionstillverkare under 2015.

| (116) | Kapacitetsutnyttjandet ökade kontinuerligt från 43 % under 2013 till 50 % under översynsperioden (dvs. med 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden). Denna ökning av graden av kapacitetsutnyttjande är ett resultat av ökningen av produktionsvolymer, medan produktionskapaciteten ökade i en lägre takt. Kapacitetsutnyttjandet spelade dock inte någon avgörande roll för den betydande minskning av genomsnittskostnaden för produktionen som observerades under skadeundersökningsperioden, av de anledningar som anges i skäl 127.

  Tabell 9


  Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 35 604 | 35 604 | 36 804 | 37 590 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 106 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 43 | 44 | 46 | 50 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 107 | 116 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(116)

Kapacitetsutnyttjandet ökade kontinuerligt från 43 % under 2013 till 50 % under översynsperioden (dvs. med 7 procentenheter under skadeundersökningsperioden). Denna ökning av graden av kapacitetsutnyttjande är ett resultat av ökningen av produktionsvolymer, medan produktionskapaciteten ökade i en lägre takt. Kapacitetsutnyttjandet spelade dock inte någon avgörande roll för den betydande minskning av genomsnittskostnaden för produktionen som observerades under skadeundersökningsperioden, av de anledningar som anges i skäl 127.

Tabell 9

Tabell 9

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2013

2014

2015

Översynsperioden

Produktionskapacitet (ton)

35 604

35 604

36 804

37 590

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

106

106

Kapacitetsutnyttjande (%)

43

44

46

50

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

107

107

116

116

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

8.   Försäljningsvolym

Försäljningsvolym

| (117) | Unionsindustrins totala försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Den tydligaste ökningen skedde mellan 2014 och 2015, när den ökade med 43 %. Mellan 2015 och översynsperioden gick trenden åt andra hållet och försäljningsvolymerna minskade med 11 %.

  Tabell 10


  Unionsindustrins försäljningsvolym | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton) | 6 984 | 7 265 | 10 367 | 9 273 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 148 | 133 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(117)

Unionsindustrins totala försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Den tydligaste ökningen skedde mellan 2014 och 2015, när den ökade med 43 %. Mellan 2015 och översynsperioden gick trenden åt andra hållet och försäljningsvolymerna minskade med 11 %.

Tabell 10

Tabell 10

Unionsindustrins försäljningsvolym

Unionsindustrins försäljningsvolym

2013

2014

2015

Översynsperioden

Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)

6 984

7 265

10 367

9 273

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

148

148

133

133

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (118) | Försäljningsvolymen fastställdes även för alla unionstillverkare baserat på faktisk försäljningsvolym för unionsindustrin, fastställd enligt ovan i skäl 96, och baserat på de uppgifter som tillhandahållits i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång för övriga unionstillverkare (29).

  Tabell 11


  Total försäljningsvolym för alla unionstillverkare | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton) | [13 500 –15 500 ] | [12 500 –15 000 ] | [15 000 –17 000 ] | [16 500 –17 500 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | [90–100] | [110–120] | [115–125] |
| Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |

(118)

Försäljningsvolymen fastställdes även för alla unionstillverkare baserat på faktisk försäljningsvolym för unionsindustrin, fastställd enligt ovan i skäl 96, och baserat på de uppgifter som tillhandahållits i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång för övriga unionstillverkare (29).

29

Tabell 11

Tabell 11

Total försäljningsvolym för alla unionstillverkare

Total försäljningsvolym för alla unionstillverkare

2013

2014

2015

Översynsperioden

Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)

[13 500 –15 500 ]

[12 500 –15 000 ]

[15 000 –17 000 ]

[16 500 –17 500 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

[90–100]

[90–100]

[110–120]

[110–120]

[115–125]

[115–125]

Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

Källa:

| (119) | Ökningen av den totala försäljningen var mindre uttalad än ökningen av försäljningsvolymen från unionsindustrin. Den försäljningsvolym som fastställts på denna grund har minskat, jämfört med den föregående undersökningen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 3. Mellan 2010 (som var översynsperiod för den föregående undersökningen vid giltighetstidens utgång) och 2013 minskade försäljningsvolymerna med [25–35 %] från 20 623 ton under 2010 till [13 500–15 500 ton] under 2013. Trots den ökning av försäljningsvolymen som observerades under skadeundersökningsperioden för den nuvarande undersökningen låg därför försäljningsvolymerna under översynsperioden fortsatt under de genomsnittliga försäljningsvolymerna under föregående översyn. |
| --- | --- |

(119)

Ökningen av den totala försäljningen var mindre uttalad än ökningen av försäljningsvolymen från unionsindustrin. Den försäljningsvolym som fastställts på denna grund har minskat, jämfört med den föregående undersökningen vid giltighetstidens utgång som nämns i skäl 3. Mellan 2010 (som var översynsperiod för den föregående undersökningen vid giltighetstidens utgång) och 2013 minskade försäljningsvolymerna med [25–35 %] från 20 623 ton under 2010 till [13 500–15 500 ton] under 2013. Trots den ökning av försäljningsvolymen som observerades under skadeundersökningsperioden för den nuvarande undersökningen låg därför försäljningsvolymerna under översynsperioden fortsatt under de genomsnittliga försäljningsvolymerna under föregående översyn.

9.   Marknadsandel

Marknadsandel

| (120) | Under skadeundersökningsperioden vann unionsindustrin 14 procentenheter av sin marknadsandel, som ökade från 29 % 2013 till 43 % under översynsperioden. Denna ökning återspeglar den omständigheten att trots den minskade förbrukningen ökade unionsindustrins försäljning under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 12


  Unionsindustrins marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel (%) | 27 | 32 | 44 | 41 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 115 | 152 | 146 |
| Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och artikel 14.6-databasen. |

(120)

Under skadeundersökningsperioden vann unionsindustrin 14 procentenheter av sin marknadsandel, som ökade från 29 % 2013 till 43 % under översynsperioden. Denna ökning återspeglar den omständigheten att trots den minskade förbrukningen ökade unionsindustrins försäljning under skadeundersökningsperioden.

Tabell 12

Tabell 12

Unionsindustrins marknadsandel

Unionsindustrins marknadsandel

2013

2014

2015

Översynsperioden

Marknadsandel (%)

27

32

44

41

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

115

115

152

152

146

146

Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (121) | Ökningen av marknadsandelen för alla unionstillverkare var mindre uttalad än ökningen av unionsindustrins marknadsandel. Under skadeundersökningsperioden ökade marknadsandelen för alla unionstillverkare med 32 % från [50–60 %] till [70–80 %].

  Tabell 13


  Marknadsandel för alla unionstillverkare | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionstillverkarnas marknadsandel (%) | [50–60] | [60–70] | [65–75] | [70–80] |
| Alla unionstillverkares marknadsandel | | | | |
| Index (2013 = 100) | 100 | 107 | 124 | 132 |
| Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och artikel 14.6-databasen. |

(121)

Ökningen av marknadsandelen för alla unionstillverkare var mindre uttalad än ökningen av unionsindustrins marknadsandel. Under skadeundersökningsperioden ökade marknadsandelen för alla unionstillverkare med 32 % från [50–60 %] till [70–80 %].

Tabell 13

Tabell 13

Marknadsandel för alla unionstillverkare

Marknadsandel för alla unionstillverkare

2013

2014

2015

Översynsperioden

Unionstillverkarnas marknadsandel (%)

[50–60]

[60–70]

[65–75]

[70–80]

Alla unionstillverkares marknadsandel

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

107

107

124

124

132

132

Källa: Svar på frågeformulär, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och artikel 14.6-databasen.

Källa:

10.   Tillväxt

Tillväxt

| (122) | Mellan 2013 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 11 %, ökade unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och dess marknadsandel ökade med 14 procentenheter. |
| --- | --- |

(122)

Mellan 2013 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 11 %, ökade unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden och dess marknadsandel ökade med 14 procentenheter.

11.   Sysselsättning

Sysselsättning

| (123) | Unionsindustrins sysselsättningsgrad uppvisade en ökning på 9 % mellan 2013 och 2015 och var i praktiken fortsatt stabil under översynsperioden, vilket delvis speglade den ökade produktionen och produktionskapaciteten.

  Tabell 14


  Sysselsättning | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (personer) | 153 | 154 | 167 | 167 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 109 | 109 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(123)

Unionsindustrins sysselsättningsgrad uppvisade en ökning på 9 % mellan 2013 och 2015 och var i praktiken fortsatt stabil under översynsperioden, vilket delvis speglade den ökade produktionen och produktionskapaciteten.

Tabell 14

Tabell 14

Sysselsättning

Sysselsättning

2013

2014

2015

Översynsperioden

Sysselsättning (personer)

153

154

167

167

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

109

109

109

109

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

12.   Produktivitet

Produktivitet

| (124) | Produktiviteten hos unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar den kraftigare produktionsökningen (med 22 %), jämfört med ökningen av sysselsättningen (med 10 %).

  Tabell 15


  Produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton per anställd) | 101 | 101 | 102 | 113 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 101 | 112 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(124)

Produktiviteten hos unionsindustrin, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar den kraftigare produktionsökningen (med 22 %), jämfört med ökningen av sysselsättningen (med 10 %).

Tabell 15

Tabell 15

Produktivitet

Produktivitet

2013

2014

2015

Översynsperioden

Produktivitet (ton per anställd)

101

101

102

113

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

101

101

112

112

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

13.   Storleken på dumpningsmarginaler och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

Storleken på dumpningsmarginaler och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (125) | I denna undersökning konstaterades en betydande dumpningsnivå. Trots att unionsindustrin uppvisade en positiv utveckling i fråga om försäljningsvolymer och marknadsandelar under skadeundersökningsperiod försämrades de finansiella indikatorerna enligt skälen 126–137. Därför ansågs unionsindustrin inte helt ha återhämtat sig från verkningarna av dumpad import. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen fastställdes dumpningsmarginalerna till 4,7 % respektive 10,1 % för de två kinesiska exporterande tillverkare som beviljades individuella tullsatser. Dumpningsmarginalen för alla övriga företag fastställdes till 34,9 %. Såsom anges ovan i skälen 74–93 konstaterades dessutom att det är sannolikt att dumpningen kommer att fortsätta, främst på grund av att det finns en överskottskapacitet i Kina, kinesiska exportörers prisbeteende på marknaderna och unionsmarknadens attraktionskraft. Unionsindustrin anses därför fortfarande vara sårbar för de skadliga effekterna av en eventuell dumpad import på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(125)

I denna undersökning konstaterades en betydande dumpningsnivå. Trots att unionsindustrin uppvisade en positiv utveckling i fråga om försäljningsvolymer och marknadsandelar under skadeundersökningsperiod försämrades de finansiella indikatorerna enligt skälen 126–137. Därför ansågs unionsindustrin inte helt ha återhämtat sig från verkningarna av dumpad import. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen fastställdes dumpningsmarginalerna till 4,7 % respektive 10,1 % för de två kinesiska exporterande tillverkare som beviljades individuella tullsatser. Dumpningsmarginalen för alla övriga företag fastställdes till 34,9 %. Såsom anges ovan i skälen 74–93 konstaterades dessutom att det är sannolikt att dumpningen kommer att fortsätta, främst på grund av att det finns en överskottskapacitet i Kina, kinesiska exportörers prisbeteende på marknaderna och unionsmarknadens attraktionskraft. Unionsindustrin anses därför fortfarande vara sårbar för de skadliga effekterna av en eventuell dumpad import på unionsmarknaden.

14.   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (126) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 47 % mellan 2013 och 2015 och låg kvar på den nivån under översynsperioden. I absoluta siffror minskade försäljningspriserna från 5 239 euro/ton under 2013 till 2 761 euro/ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med 47 % mellan 2013 och 2015 och låg kvar på den nivån under översynsperioden. I absoluta siffror minskade försäljningspriserna från 5 239 euro/ton under 2013 till 2 761 euro/ton under översynsperioden.

| (127) | Tillgången på kalciumtartrat, som tillverkas från vinjästfällning och svarar för den största andelen av de totala tillverkningskostnaderna för vinsyra, varierar beroende på druvskördens kvalitet. Gynnsamma eller dåliga väderförhållanden påverkar således det totala utbudet av kalciumtartrat och dess försäljningspris, vilket i sin tur inverkar på de årliga genomsnittliga försäljningspriserna. De unionspriser som observerades under 2013 har således varit ovanligt höga med beaktande av långsiktiga trender. Åren mellan 2014 och översynsperioden har också varit bättre år för druvskörden i unionen och det årliga genomsnittliga försäljningspriset har varit lägre. Det bör även noteras, såsom nämns i skäl 100, att klimat-/skörderelaterade förutsättningar spelar roll inte bara för tillgången på kalciumtartrat utan även för efterfrågan på den produkt som översynen gäller inom vinsektorn. Det finns därmed en variation i priser och produktionskostnader för vinsyra som även observerades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Tillgången på kalciumtartrat, som tillverkas från vinjästfällning och svarar för den största andelen av de totala tillverkningskostnaderna för vinsyra, varierar beroende på druvskördens kvalitet. Gynnsamma eller dåliga väderförhållanden påverkar således det totala utbudet av kalciumtartrat och dess försäljningspris, vilket i sin tur inverkar på de årliga genomsnittliga försäljningspriserna. De unionspriser som observerades under 2013 har således varit ovanligt höga med beaktande av långsiktiga trender. Åren mellan 2014 och översynsperioden har också varit bättre år för druvskörden i unionen och det årliga genomsnittliga försäljningspriset har varit lägre. Det bör även noteras, såsom nämns i skäl 100, att klimat-/skörderelaterade förutsättningar spelar roll inte bara för tillgången på kalciumtartrat utan även för efterfrågan på den produkt som översynen gäller inom vinsektorn. Det finns därmed en variation i priser och produktionskostnader för vinsyra som även observerades under skadeundersökningsperioden.

| (128) | Minskningen i det genomsnittliga försäljningspriset per enhet (47 % under skadeundersökningsperioden) var snabbare och mer uttalad än minskningen i produktionskostnaden under samma period (44 % under skadeundersökningsperioden). Den genomsnittliga produktionskostnaden översteg följaktligen det genomsnittliga försäljningspriset per enhet under 2014 och 2015, med en negativ effekt på lönsamheten, vilket visas i tabell 16 nedan.

  Tabell 16


  Genomsnittligt försäljningspris och kostnad per enhet | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris på EU-marknaden (euro/ton) | 5 239 | 3 490 | 2 768 | 2 761 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 67 | 53 | 53 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 4 865 | 3 534 | 2 880 | 2 738 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 73 | 59 | 56 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(128)

Minskningen i det genomsnittliga försäljningspriset per enhet (47 % under skadeundersökningsperioden) var snabbare och mer uttalad än minskningen i produktionskostnaden under samma period (44 % under skadeundersökningsperioden). Den genomsnittliga produktionskostnaden översteg följaktligen det genomsnittliga försäljningspriset per enhet under 2014 och 2015, med en negativ effekt på lönsamheten, vilket visas i tabell 16 nedan.

Tabell 16

Tabell 16

Genomsnittligt försäljningspris och kostnad per enhet

Genomsnittligt försäljningspris och kostnad per enhet

2013

2014

2015

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris på EU-marknaden (euro/ton)

5 239

3 490

2 768

2 761

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

67

67

53

53

53

53

Tillverkningskostnad per enhet

4 865

3 534

2 880

2 738

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

73

73

59

59

56

56

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

15.   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (129) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 17


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 44 705 | 43 685 | 42 999 | 42 847 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(129)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 17

Tabell 17

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2013

2014

2015

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

44 705

43 685

42 999

42 847

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

96

96

96

96

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (130) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins genomsnittliga arbetskraftskostnad per anställd med 4 %. |
| --- | --- |

(130)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins genomsnittliga arbetskraftskostnad per anställd med 4 %.

16.   Lagerhållning

Lagerhållning

| (131) | Lagervolymen låg överlag kvar på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 10 % från 2013 till 2014 med en skarp nedgång under 2015 med 60 %. Detta berodde på att unionsindustrins försäljningsvolym ökade snabbare än dess produktionsvolym under det året, enligt skälen 114–119. Mellan 2015 och översynsperioden återgick dock lagervolymen till 2013 års nivåer när produktionsvolymen kom ikapp de ökade försäljningsvolymerna.

  Tabell 18


  Lager | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 2 436 | 2 683 | 1 070 | 2 424 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 110 | 44 | 100 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(131)

Lagervolymen låg överlag kvar på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 10 % från 2013 till 2014 med en skarp nedgång under 2015 med 60 %. Detta berodde på att unionsindustrins försäljningsvolym ökade snabbare än dess produktionsvolym under det året, enligt skälen 114–119. Mellan 2015 och översynsperioden återgick dock lagervolymen till 2013 års nivåer när produktionsvolymen kom ikapp de ökade försäljningsvolymerna.

Tabell 18

Tabell 18

Lager

Lager

2013

2014

2015

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

2 436

2 683

1 070

2 424

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

110

110

44

44

100

100

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

17.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (132) | Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 19


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 7,1 | – 1,2 | – 4,0 | 0,8 |
| Index (2013 = 100) | 100 | – 18 | – 56 | 12 |
| Kassaflöde (euro) | 6 292 920 | 1 624 457 | – 619 997 | 154 944 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 26 | – 10 | 2 |
| Investeringar (i euro) | 901 901 | 906 141 | 4 405 499 | 2 099 201 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 488 | 233 |
| Räntabilitet (%) | 2,9 | – 0,3 | – 0,3 | 0,1 |
| Index (2013 = 100) | 100 | – 12 | – 9 | 3 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(132)

Unionsindustrins lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 19

Tabell 19

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2013

2014

2015

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

7,1

– 1,2

– 4,0

0,8

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

– 18

– 18

– 56

– 56

12

12

Kassaflöde (euro)

6 292 920

1 624 457

– 619 997

154 944

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

26

26

– 10

– 10

2

2

Investeringar (i euro)

901 901

906 141

4 405 499

2 099 201

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

488

488

233

233

Räntabilitet (%)

2,9

– 0,3

– 0,3

0,1

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

– 12

– 12

– 9

– 9

3

3

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (133) | Lönsamheten för unionsindustrin fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder från 7,1 % till nära noll (0,8 %), vilket motsvarar en total minskning på 88 %. Detta är i linje med det faktum att försäljningspriserna minskade snabbare än produktionskostnaden. Lönsamheten sjönk därmed som mest mellan 2013 och 2014 när unionsindustrin realiserade förluster på – 1,2 %. Förlusterna ökade under 2015 och nådde – 4,0 %. Under översynsperioden ökade lönsamheten igen och nådde något positiva nivåer. Denna positiva utveckling har samband med ökningen av produktionen, kapacitetsutnyttjandet och produktiviteten, vilket bidrog till minskningen av produktionskostnaden per ton. Detta hjälpte till att förbättra lönsamheten mellan 2015 och översynsperioden, medan de genomsnittliga försäljningspriserna var oförändrade. Under hela skadeundersökningsperioden låg lönsamheten under lönsamhetsmålet på 8 % för branschen. |
| --- | --- |

(133)

Lönsamheten för unionsindustrin fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för unionsindustrins försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder från 7,1 % till nära noll (0,8 %), vilket motsvarar en total minskning på 88 %. Detta är i linje med det faktum att försäljningspriserna minskade snabbare än produktionskostnaden. Lönsamheten sjönk därmed som mest mellan 2013 och 2014 när unionsindustrin realiserade förluster på – 1,2 %. Förlusterna ökade under 2015 och nådde – 4,0 %. Under översynsperioden ökade lönsamheten igen och nådde något positiva nivåer. Denna positiva utveckling har samband med ökningen av produktionen, kapacitetsutnyttjandet och produktiviteten, vilket bidrog till minskningen av produktionskostnaden per ton. Detta hjälpte till att förbättra lönsamheten mellan 2015 och översynsperioden, medan de genomsnittliga försäljningspriserna var oförändrade. Under hela skadeundersökningsperioden låg lönsamheten under lönsamhetsmålet på 8 % för branschen.

| (134) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. I linje med den försämrade lönsamheten minskade kassaflödet med 98 % under skadeundersökningsperioden: det sjönk med 75 % under 2014 och blev negativt under 2015. Under översynsperioden var det endast marginellt över noll. |
| --- | --- |

(134)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. I linje med den försämrade lönsamheten minskade kassaflödet med 98 % under skadeundersökningsperioden: det sjönk med 75 % under 2014 och blev negativt under 2015. Under översynsperioden var det endast marginellt över noll.

| (135) | Unionsindustrins investeringar i tillverkning av den likadana produkten ökade med 133 % totalt under skadeundersökningsperioden. Detta beror på några större investeringar, särskilt under 2015 och översynsperioden. Dessa investeringar gjordes dock av några få företag. Den största enskilda investeringen, som utgjorde över 50 % av de totala investeringarna som gjordes under 2015, var kopplad till en omlokalisering av verksamhet. |
| --- | --- |

(135)

Unionsindustrins investeringar i tillverkning av den likadana produkten ökade med 133 % totalt under skadeundersökningsperioden. Detta beror på några större investeringar, särskilt under 2015 och översynsperioden. Dessa investeringar gjordes dock av några få företag. Den största enskilda investeringen, som utgjorde över 50 % av de totala investeringarna som gjordes under 2015, var kopplad till en omlokalisering av verksamhet.

| (136) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den blev negativ under 2014 och 2015, i linje med den minskade lönsamheten, och var bara 0,1 % under översynsperioden. Räntabiliteten var svag i stort under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Den blev negativ under 2014 och 2015, i linje med den minskade lönsamheten, och var bara 0,1 % under översynsperioden. Räntabiliteten var svag i stort under hela skadeundersökningsperioden.

| (137) | Försvagningen av kassaflödet har minskat unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga genom medel som genereras internt. Följaktligen hade förmågan att anskaffa kapital minskat jämfört med den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Det fanns dock inga indikationer på att detta påverkade förmågan att fortsätta affärsverksamheten eller att genomföra investeringar. |
| --- | --- |

(137)

Försvagningen av kassaflödet har minskat unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga genom medel som genereras internt. Följaktligen hade förmågan att anskaffa kapital minskat jämfört med den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Det fanns dock inga indikationer på att detta påverkade förmågan att fortsätta affärsverksamheten eller att genomföra investeringar.

18.   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (138) | Skadeindikatorer såsom produktion, försäljningsvolym och marknadsandel uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling hade dock ingen positiv inverkan på den ekonomiska situationen eller lönsamheten för unionsindustrin i stort. Tvärtom uppvisade unionsindustrins lönsamhet en stark negativ trend under skadeundersökningsperioden och industrin gick till och med med förlust under 2014 och 2015. Under översynsperioden låg unionsindustrin bara strax över ett nollresultat. Andra ekonomiska indikatorer, såsom kassaflöde och räntabilitet, försämrades dessutom och uppvisade negativa värden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Skadeindikatorer såsom produktion, försäljningsvolym och marknadsandel uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling hade dock ingen positiv inverkan på den ekonomiska situationen eller lönsamheten för unionsindustrin i stort. Tvärtom uppvisade unionsindustrins lönsamhet en stark negativ trend under skadeundersökningsperioden och industrin gick till och med med förlust under 2014 och 2015. Under översynsperioden låg unionsindustrin bara strax över ett nollresultat. Andra ekonomiska indikatorer, såsom kassaflöde och räntabilitet, försämrades dessutom och uppvisade negativa värden under skadeundersökningsperioden.

| (139) | Enligt skäl 2 hade de nuvarande antidumpningstullarna införts för import av vinsyra från Kina, förutom för Hangzhou Bioking. Unionsindustrin drabbades ändå av verkningarna av den dumpade importen från Kina. Det förekom särskilt betydande prispress genom att den dumpade importen underskred unionsindustrins priser med 19 %, trots antidumpningstullarna. Till följd av denna prispress kunde unionsindustrin inte hålla sina priser över produktionskostnaden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation, vilket visades genom sänkningen av försäljningspriserna och lönsamheten samt andra indikatorer på ekonomisk skada. Trots unionsindustrins ökade försäljningsvolym och marknadsandel minskade således lönsamheten under skadeundersökningsperioden (även om den ökade igen under översynsperioden nådde den bara upp till nivåer strax över ett nollresultat), så även kassaflödet och räntabiliteten. Mot denna bakgrund fastställdes att de befintliga åtgärderna inte uppnådde de önskade effekterna fullt ut och att unionsindustrin fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av dumpad import på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(139)

Enligt skäl 2 hade de nuvarande antidumpningstullarna införts för import av vinsyra från Kina, förutom för Hangzhou Bioking. Unionsindustrin drabbades ändå av verkningarna av den dumpade importen från Kina. Det förekom särskilt betydande prispress genom att den dumpade importen underskred unionsindustrins priser med 19 %, trots antidumpningstullarna. Till följd av denna prispress kunde unionsindustrin inte hålla sina priser över produktionskostnaden. Detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation, vilket visades genom sänkningen av försäljningspriserna och lönsamheten samt andra indikatorer på ekonomisk skada. Trots unionsindustrins ökade försäljningsvolym och marknadsandel minskade således lönsamheten under skadeundersökningsperioden (även om den ökade igen under översynsperioden nådde den bara upp till nivåer strax över ett nollresultat), så även kassaflödet och räntabiliteten. Mot denna bakgrund fastställdes att de befintliga åtgärderna inte uppnådde de önskade effekterna fullt ut och att unionsindustrin fortfarande är sårbar för de skadliga effekterna av dumpad import på unionsmarknaden.

| (140) | Efter utlämnandet av uppgifter hade en kinesisk exporterande tillverkare flera synpunkter när det gäller skadeanalysen: |
| --- | --- |

(140)

Efter utlämnandet av uppgifter hade en kinesisk exporterande tillverkare flera synpunkter när det gäller skadeanalysen:

| (141) | För det första ansåg denna part att vissa skadeindikatorer var otillförlitliga på grund av skillnader mellan indikatorerna i denna undersökning och indikatorerna i den undersökning som anges i skäl 5. Parten hänvisade särskilt till förbrukningen i unionen, lagerhållning och unionsindustrins lönsamhet. Det hävdades att kommissionen inte på ett tillfredsställande sätt förklarat dessa skillnader och gjordes gällande att en annan uppsättning uppgifter skulle ha lett till andra slutsatser om skada. |
| --- | --- |

(141)

För det första ansåg denna part att vissa skadeindikatorer var otillförlitliga på grund av skillnader mellan indikatorerna i denna undersökning och indikatorerna i den undersökning som anges i skäl 5. Parten hänvisade särskilt till förbrukningen i unionen, lagerhållning och unionsindustrins lönsamhet. Det hävdades att kommissionen inte på ett tillfredsställande sätt förklarat dessa skillnader och gjordes gällande att en annan uppsättning uppgifter skulle ha lett till andra slutsatser om skada.

| (142) | Här noteras att orsakerna till skillnaderna med avseende på uppgifterna anges i skälen 94–98. I den undersökning som avses i skäl 5 bedömdes de makroekonomiska skadeindikatorerna, såsom tillverkning och försäljningsvolym samt marknadsandel, på grundval av uppgifter från alla unionstillverkare, medan den nu aktuella undersökningen bedömde dessa indikatorer på grundval av en betydande del av unionsindustrin. Därför skiljer sig värdena för vissa indikatorer åt mellan dessa undersökningar. Denna part tillhandahöll inga ytterligare uppgifter till stöd för sitt påstående. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(142)

Här noteras att orsakerna till skillnaderna med avseende på uppgifterna anges i skälen 94–98. I den undersökning som avses i skäl 5 bedömdes de makroekonomiska skadeindikatorerna, såsom tillverkning och försäljningsvolym samt marknadsandel, på grundval av uppgifter från alla unionstillverkare, medan den nu aktuella undersökningen bedömde dessa indikatorer på grundval av en betydande del av unionsindustrin. Därför skiljer sig värdena för vissa indikatorer åt mellan dessa undersökningar. Denna part tillhandahöll inga ytterligare uppgifter till stöd för sitt påstående. Påståendet avvisas därför.

| (143) | För det andra hävdade samma part att vissa indikatorer, såsom försäljningsvolym, marknadsandel, tillverkningsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, kassaflöde och investeringar, visade på en positiv utveckling. Därför kunde man inte dra slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada. För det första fann inte kommissionen att unionsindustrin lidit väsentlig skada, utan ansåg endast att den fortfarande är sårbar för de skadevållande effekterna av dumpad import på unionsmarknaden, och för det andra, som framgår av skäl 138, har den positiva utvecklingen för vissa indikatorer inte haft en positiv inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation överlag. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(143)

För det andra hävdade samma part att vissa indikatorer, såsom försäljningsvolym, marknadsandel, tillverkningsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, kassaflöde och investeringar, visade på en positiv utveckling. Därför kunde man inte dra slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada. För det första fann inte kommissionen att unionsindustrin lidit väsentlig skada, utan ansåg endast att den fortfarande är sårbar för de skadevållande effekterna av dumpad import på unionsmarknaden, och för det andra, som framgår av skäl 138, har den positiva utvecklingen för vissa indikatorer inte haft en positiv inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation överlag. Påståendet avvisas därför.

| (144) | För det tredje hävdades att skadan inte kunde ha orsakats av import som är föremål för åtgärder. En part gjorde gällande att andra möjliga faktorer som kan ha orsakat skada för unionsindustrin var den minskade förbrukningen och de investeringar som gjorts av unionsindustrin. Denna part hävdade också att en separat analys borde ha gjorts för vinsyra som erhålls genom naturlig tillverkning å ena sidan och vinsyra som erhålls genom syntetiskt tillverkning å den andra. I detta hänseende bör det påpekades att undersökningen inte visade att unionsindustrin lidit väsentlig skada. Kommissionen ansåg endast att unionsindustrin fortfarande var sårbar för de skadevållande effekterna av en dumpad import på unionsmarknaden. I enlighet med detta analyserade kommissionen huruvida det finns någon sannolikhet för återkommande skada i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Därför avvisades ovanstående påståenden. |
| --- | --- |

(144)

För det tredje hävdades att skadan inte kunde ha orsakats av import som är föremål för åtgärder. En part gjorde gällande att andra möjliga faktorer som kan ha orsakat skada för unionsindustrin var den minskade förbrukningen och de investeringar som gjorts av unionsindustrin. Denna part hävdade också att en separat analys borde ha gjorts för vinsyra som erhålls genom naturlig tillverkning å ena sidan och vinsyra som erhålls genom syntetiskt tillverkning å den andra. I detta hänseende bör det påpekades att undersökningen inte visade att unionsindustrin lidit väsentlig skada. Kommissionen ansåg endast att unionsindustrin fortfarande var sårbar för de skadevållande effekterna av en dumpad import på unionsmarknaden. I enlighet med detta analyserade kommissionen huruvida det finns någon sannolikhet för återkommande skada i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Därför avvisades ovanstående påståenden.

| (145) | Sammanfattningsvis kan inget av dessa påståenden undergräva de resultat och slutsatser som beskrivs i skäl 139, vilka härmed bekräftas. |
| --- | --- |

(145)

Sammanfattningsvis kan inget av dessa påståenden undergräva de resultat och slutsatser som beskrivs i skäl 139, vilka härmed bekräftas.

F.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (146) | Undersökningen visade att importen från Kina skedde till dumpade priser under översynsperioden och att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(146)

Undersökningen visade att importen från Kina skedde till dumpade priser under översynsperioden och att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (147) | Under skadeundersökningsperioden befann sig unionsindustrin i en sårbar situation och var fortsatt utsatt för den skadevållande effekten av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(147)

Under skadeundersökningsperioden befann sig unionsindustrin i en sårbar situation och var fortsatt utsatt för den skadevållande effekten av dumpad import från Kina.

| (148) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen gjordes därför en bedömning av huruvida det fanns en sannolikhet för att skadan skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(148)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen gjordes därför en bedömning av huruvida det fanns en sannolikhet för att skadan skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (149) | För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: produktion och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, förväntad prisnivå på importen från Kina till unionsmarknaden och den förväntade inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(149)

För att fastställa sannolikheten för återkommande skada analyserades följande aspekter: produktion och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, förväntad prisnivå på importen från Kina till unionsmarknaden och den förväntade inverkan på unionsindustrin.

| (150) | Enligt skälen 34 och 35 ovan, mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja, gjordes nedanstående analys av den kinesiska inhemska marknaden och exporten från Kina till övriga tredjeländer på basis av uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som fanns i begäran, artikel 14.6-databasen, den kinesiska databasen, GTA-databasen, offentligt tillgänglig information såsom företagswebbplatser och utdrag ur publikationer från marknadsundersökningsföretag och uppgifter som inhämtats under tidigare undersökningar (30). |
| --- | --- |

(150)

Enligt skälen 34 och 35 ovan, mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja, gjordes nedanstående analys av den kinesiska inhemska marknaden och exporten från Kina till övriga tredjeländer på basis av uppgifter som fanns tillgängliga i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som fanns i begäran, artikel 14.6-databasen, den kinesiska databasen, GTA-databasen, offentligt tillgänglig information såsom företagswebbplatser och utdrag ur publikationer från marknadsundersökningsföretag och uppgifter som inhämtats under tidigare undersökningar (30).

30

2.   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft

Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft

| (151) | Den totala produktionskapaciteten för kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder var 54 000 ton, medan den outnyttjade kapaciteten uppgick till mellan 24 000 och 28 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten var mellan 6 % och 24 % högre än unionens totala förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(151)

Den totala produktionskapaciteten för kinesiska tillverkare som omfattas av åtgärder var 54 000 ton, medan den outnyttjade kapaciteten uppgick till mellan 24 000 och 28 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten var mellan 6 % och 24 % högre än unionens totala förbrukning under översynsperioden.

| (152) | Det bör också påpekas att det inte finns några större begränsningar i produktionsvolymen vid den kinesiska tillverkningen, eftersom man använder syntetiska tillverkningsmetoder, till skillnad från unionstillverkarna som använder naturliga råvaror, dvs. jästfällning från vinframställning. Den kinesiska kapaciteten och potentialen för ytterligare export är därför inte begränsad till de nuvarande nivåerna. |
| --- | --- |

(152)

Det bör också påpekas att det inte finns några större begränsningar i produktionsvolymen vid den kinesiska tillverkningen, eftersom man använder syntetiska tillverkningsmetoder, till skillnad från unionstillverkarna som använder naturliga råvaror, dvs. jästfällning från vinframställning. Den kinesiska kapaciteten och potentialen för ytterligare export är därför inte begränsad till de nuvarande nivåerna.

| (153) | Det fastställdes även att kinesiska tillverkare var mycket exportinriktade och hade en betydande potential att öka sina exportvolymer i synnerhet till unionen om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra. |
| --- | --- |

(153)

Det fastställdes även att kinesiska tillverkare var mycket exportinriktade och hade en betydande potential att öka sina exportvolymer i synnerhet till unionen om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra.

| (154) | Enligt skälen 89–93 är unionsmarknaden attraktiv för kinesisk export och det finns därför ett starkt motiv till att öka exporten till unionen i betydande mängder om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra. |
| --- | --- |

(154)

Enligt skälen 89–93 är unionsmarknaden attraktiv för kinesisk export och det finns därför ett starkt motiv till att öka exporten till unionen i betydande mängder om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra.

3.   Priser för import från Kina

Priser för import från Kina

| (155) | Kinesisk import underskred unionsindustrins försäljningspriser med 19 %. För att få en uppfattning om den sannolika prisnivån för kinesisk import till unionsmarknaden av den produkt som översynen gäller om åtgärderna skulle upphävas beaktades prisnivån för importen från Kina till unionen utan antidumpningstullar. Jämförelsen under översynsperioden visade att kinesiska priser utan antidumpningstullar skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 26 %. |
| --- | --- |

(155)

Kinesisk import underskred unionsindustrins försäljningspriser med 19 %. För att få en uppfattning om den sannolika prisnivån för kinesisk import till unionsmarknaden av den produkt som översynen gäller om åtgärderna skulle upphävas beaktades prisnivån för importen från Kina till unionen utan antidumpningstullar. Jämförelsen under översynsperioden visade att kinesiska priser utan antidumpningstullar skulle underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 26 %.

| (156) | Dessutom analyserades prisnivåerna för exporten av den produkt som översynen gäller från Kina till andra tredjeländer. Såsom förklaras i skälen 85–88 ovan exporterade kinesiska tillverkare betydande mängder av den produkt som översynen gäller till tredjeländer utanför unionen. De kinesiska priserna till andra tredjeländer visade sig i genomsnitt vara 26 % lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(156)

Dessutom analyserades prisnivåerna för exporten av den produkt som översynen gäller från Kina till andra tredjeländer. Såsom förklaras i skälen 85–88 ovan exporterade kinesiska tillverkare betydande mängder av den produkt som översynen gäller till tredjeländer utanför unionen. De kinesiska priserna till andra tredjeländer visade sig i genomsnitt vara 26 % lägre än unionsindustrins priser.

| (157) | På denna grundval drogs slutsatsen att importen från Kina med stor sannolikhet kommer att utöva ett pristryck på unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas som är ännu större än det pristryck de utövade under översynsperioden. |
| --- | --- |

(157)

På denna grundval drogs slutsatsen att importen från Kina med stor sannolikhet kommer att utöva ett pristryck på unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas som är ännu större än det pristryck de utövade under översynsperioden.

4.   Sannolik inverkan på unionsindustrin

Sannolik inverkan på unionsindustrin

| (158) | Baserat på ovanstående omständigheter kommer de kinesiska exporterande tillverkarna i en situation utan antidumpningsåtgärder att ha ett incitament att avsevärt öka importvolymen till unionsmarknaden till låga dumpade priser, vilket skulle leda till ett pristryck nedåt på de rådande priserna i unionen. |
| --- | --- |

(158)

Baserat på ovanstående omständigheter kommer de kinesiska exporterande tillverkarna i en situation utan antidumpningsåtgärder att ha ett incitament att avsevärt öka importvolymen till unionsmarknaden till låga dumpade priser, vilket skulle leda till ett pristryck nedåt på de rådande priserna i unionen.

| (159) | En ökning av importvolymen från Kina – som är sannolik med tanke på den tillgängliga outnyttjade kapaciteten – skulle, i kombination med det förväntade fortsatta pristrycket i avsaknad av antidumpningstullar, sannolikt ha en betydande negativ inverkan på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(159)

En ökning av importvolymen från Kina – som är sannolik med tanke på den tillgängliga outnyttjade kapaciteten – skulle, i kombination med det förväntade fortsatta pristrycket i avsaknad av antidumpningstullar, sannolikt ha en betydande negativ inverkan på unionsindustrins situation.

| (160) | Om detta scenario förverkligas är det osannolikt att unionsindustrin kommer att kunna sänka sina priser utan att ådra sig betydande förluster för att anpassa sig till de ytterligare sänkningarna av de kinesiska priserna i avsaknad av antidumpningstullar. En indikation i detta avseende ges av det faktum att unionsindustrin under skadeundersökningsperioden inte minskade sina försäljningspriser till de nivåer som skulle ha motsvarat priserna för den kinesiska importen, ens i en situation med minskande tillverkningskostnader, eftersom priserna redan var lägre än kostnaderna. |
| --- | --- |

(160)

Om detta scenario förverkligas är det osannolikt att unionsindustrin kommer att kunna sänka sina priser utan att ådra sig betydande förluster för att anpassa sig till de ytterligare sänkningarna av de kinesiska priserna i avsaknad av antidumpningstullar. En indikation i detta avseende ges av det faktum att unionsindustrin under skadeundersökningsperioden inte minskade sina försäljningspriser till de nivåer som skulle ha motsvarat priserna för den kinesiska importen, ens i en situation med minskande tillverkningskostnader, eftersom priserna redan var lägre än kostnaderna.

| (161) | Dessutom, om unionsindustrin i ett sådant scenario skulle behålla sina prisnivåer, är det sannolikt att den skulle förlora försäljningsvolym och marknadsandel eftersom väsentligt större importvolymer från Kina sannolikt skulle komma in på marknaden till ännu lägre priser. Detta skulle leda till ytterligare förluster för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(161)

Dessutom, om unionsindustrin i ett sådant scenario skulle behålla sina prisnivåer, är det sannolikt att den skulle förlora försäljningsvolym och marknadsandel eftersom väsentligt större importvolymer från Kina sannolikt skulle komma in på marknaden till ännu lägre priser. Detta skulle leda till ytterligare förluster för unionsindustrin.

5.   Slutsatser om sannolikheten för att skadan återkommer

Slutsatser om sannolikheten för att skadan återkommer

| (162) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina med all sannolikhet kommer att öka om åtgärderna skulle upphöra att gälla, vilket skulle leda till ett pristryck nedåt på unionsindustrins priser och en ytterligare försämring av unionsindustrins redan svåra ekonomiska situation. Slutsatsen dras därför att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att återkomma, om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(162)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina med all sannolikhet kommer att öka om åtgärderna skulle upphöra att gälla, vilket skulle leda till ett pristryck nedåt på unionsindustrins priser och en ytterligare försämring av unionsindustrins redan svåra ekonomiska situation. Slutsatsen dras därför att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att återkomma, om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla.

| (163) | En exporterande tillverkare påstod att det inte föreligger någon sannolikhet för att skadan skulle återkomma om antidumpningstullarna upphävs. Till stöd för detta påstående anfördes att pristrycket i unionen drivs av unionsindustrin och att de kinesiska exporterande tillverkarna inte hade sänkt sina försäljningspriser i linje med sina minskade importvolymer, vilket visar att de inte hade någon avsikt att sänka priserna för att vinna marknadsandelar. |
| --- | --- |

(163)

En exporterande tillverkare påstod att det inte föreligger någon sannolikhet för att skadan skulle återkomma om antidumpningstullarna upphävs. Till stöd för detta påstående anfördes att pristrycket i unionen drivs av unionsindustrin och att de kinesiska exporterande tillverkarna inte hade sänkt sina försäljningspriser i linje med sina minskade importvolymer, vilket visar att de inte hade någon avsikt att sänka priserna för att vinna marknadsandelar.

| (164) | I detta sammanhang bör det påpekas att sådana påståenden bortser från det faktum att tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft för kinesiska importer samt möjliga prisnivåer på kinesisk import tillsammans bidrar till kommissionens slutsatser om sannolikheten för återkommande skada om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Dessa aspekter förklaras tillräckligt i skälen 151–161. Dessutom lades inga nya faktiska omständigheter fram till stöd för dessa påståenden. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(164)

I detta sammanhang bör det påpekas att sådana påståenden bortser från det faktum att tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft för kinesiska importer samt möjliga prisnivåer på kinesisk import tillsammans bidrar till kommissionens slutsatser om sannolikheten för återkommande skada om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Dessa aspekter förklaras tillräckligt i skälen 151–161. Dessutom lades inga nya faktiska omständigheter fram till stöd för dessa påståenden. Detta påstående avvisades därför.

G.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

1.   Inledning

Inledning

| (165) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(165)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse.

| (166) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(166)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (167) | Det bör erinras om att det i den ursprungliga undersökningen samt i den efterföljande översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas och upprätthålls. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(167)

Det bör erinras om att det i den ursprungliga undersökningen samt i den efterföljande översynen vid giltighetstidens utgång inte ansågs strida mot unionens intresse att åtgärder vidtas och upprätthålls. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna.

| (168) | På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(168)

På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2.   Unionsindustrins och andra unionstillverkares intresse

Unionsindustrins och andra unionstillverkares intresse

| (169) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att situationen för unionsindustrin skulle försämras om åtgärderna upphävs, och leda till återkommande väsentlig skada. Unionsindustrin skulle inte kunna konkurrera med en ökad kinesisk importvolym som säljs till skadevållande dumpade priser. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle därför all återhämtning vara osannolik och vissa av företagens fortlevnad skulle riskeras, vilket skulle leda till nedläggningar och förlorade arbetstillfällen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(169)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att situationen för unionsindustrin skulle försämras om åtgärderna upphävs, och leda till återkommande väsentlig skada. Unionsindustrin skulle inte kunna konkurrera med en ökad kinesisk importvolym som säljs till skadevållande dumpade priser. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle därför all återhämtning vara osannolik och vissa av företagens fortlevnad skulle riskeras, vilket skulle leda till nedläggningar och förlorade arbetstillfällen på unionsmarknaden.

| (170) | Såsom nämns i skäl 127 har klimat-/skörderelaterade förutsättningar inverkan på unionsindustrins produktionskostnader och priser. Under de föregående undersökningarna har unionsindustrin kunnat vara lönsam vid gynnsamma förutsättningar och har visat sig vara bärkraftig. Under denna undersökning under skadeundersökningsperioden har unionsindustrin dock gått med förlust trots åtgärderna, och den dumpade importen från Kina har fortsatt att komma in på unionsmarknaden och underskridit unionsindustrins priser och pressat ner priserna under unionsindustrins produktionskostnader, vilket förklaras i skälen 133 och 139. |
| --- | --- |

(170)

Såsom nämns i skäl 127 har klimat-/skörderelaterade förutsättningar inverkan på unionsindustrins produktionskostnader och priser. Under de föregående undersökningarna har unionsindustrin kunnat vara lönsam vid gynnsamma förutsättningar och har visat sig vara bärkraftig. Under denna undersökning under skadeundersökningsperioden har unionsindustrin dock gått med förlust trots åtgärderna, och den dumpade importen från Kina har fortsatt att komma in på unionsmarknaden och underskridit unionsindustrins priser och pressat ner priserna under unionsindustrins produktionskostnader, vilket förklaras i skälen 133 och 139.

| (171) | Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att ha nytta av åtgärderna, och ett upprätthållande av antidumpningsåtgärderna skulle hjälpa unionsindustrin att höja sina priser till rimliga nivåer för att täcka sina produktionskostnader och på så sätt förbättra sin lönsamhet. |
| --- | --- |

(171)

Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att ha nytta av åtgärderna, och ett upprätthållande av antidumpningsåtgärderna skulle hjälpa unionsindustrin att höja sina priser till rimliga nivåer för att täcka sina produktionskostnader och på så sätt förbättra sin lönsamhet.

| (172) | Kommissionens slutsats blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionens slutsats blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.

3.   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (173) | Inga importörer samarbetade i detta ärende. Det erinras om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att införandet av åtgärderna inte skulle få någon större inverkan. Inga handlare/importörer samarbetade i den aktuella undersökningen. Med hänsyn till att det inte finns något som visar att de gällande åtgärderna har haft en avgörande påverkan på importörerna, drar kommissionen slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att påverka unionsimportörerna. |
| --- | --- |

(173)

Inga importörer samarbetade i detta ärende. Det erinras om att det i de tidigare undersökningarna konstaterades att införandet av åtgärderna inte skulle få någon större inverkan. Inga handlare/importörer samarbetade i den aktuella undersökningen. Med hänsyn till att det inte finns något som visar att de gällande åtgärderna har haft en avgörande påverkan på importörerna, drar kommissionen slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att påverka unionsimportörerna.

4.   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (174) | Den produkt som översynen gäller används främst i vin- och livsmedelsindustrin som ett tillsatsämne i livsmedel och drycker samt i byggnadsindustrin som ett brandhämmande medel vid tillverkningen av gips. |
| --- | --- |

(174)

Den produkt som översynen gäller används främst i vin- och livsmedelsindustrin som ett tillsatsämne i livsmedel och drycker samt i byggnadsindustrin som ett brandhämmande medel vid tillverkningen av gips.

| (175) | Tio kända användare har kontaktats i denna undersökning och bjudits in att samarbeta. Fyra användare svarade på frågeformuläret, två var aktiva inom byggnadsindustrin, medan de andra två var aktiva inom livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

(175)

Tio kända användare har kontaktats i denna undersökning och bjudits in att samarbeta. Fyra användare svarade på frågeformuläret, två var aktiva inom byggnadsindustrin, medan de andra två var aktiva inom livsmedelsindustrin.

| (176) | I den föregående översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes att den produkt som översynen gäller inte svarar för någon väsentlig andel av kostnaderna för de gipsprodukter där den används (31). På grundval av svaren från användarna inom byggnadsindustrin fastställdes att situationen inte är väsentligen annorlunda under denna undersökning. Därför drog kommissionen slutsatsen att en fortsättning av åtgärderna skulle ha en försumbar inverkan på byggnadsindustrins kostnader och konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

(176)

I den föregående översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes att den produkt som översynen gäller inte svarar för någon väsentlig andel av kostnaderna för de gipsprodukter där den används (31). På grundval av svaren från användarna inom byggnadsindustrin fastställdes att situationen inte är väsentligen annorlunda under denna undersökning. Därför drog kommissionen slutsatsen att en fortsättning av åtgärderna skulle ha en försumbar inverkan på byggnadsindustrins kostnader och konkurrensförmåga.

31

| (177) | Två stora användare i livsmedelssektorn samarbetade i förfarandet. Det fastställdes att båda företagen var lönsamma på koncernnivå. I den föregående översynen vid giltighetstidens utgång (32) fastställdes även att de produktlinjer som använder den produkt som översynen gäller som en av råvarorna var lönsamma, och att försäljningen av produkter som tillverkas med hjälp av den produkt som översynen gäller endast svarade för en liten andel av deras totala omsättning. Ingen av de samarbetande användarna inom livsmedelssektorn kunde visa att situationen var väsentligen annorlunda vid denna undersökning. Därför drog kommissionen slutsatsen att en fortsättning av åtgärderna inte orimligt skulle påverka användarna i livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

(177)

Två stora användare i livsmedelssektorn samarbetade i förfarandet. Det fastställdes att båda företagen var lönsamma på koncernnivå. I den föregående översynen vid giltighetstidens utgång (32) fastställdes även att de produktlinjer som använder den produkt som översynen gäller som en av råvarorna var lönsamma, och att försäljningen av produkter som tillverkas med hjälp av den produkt som översynen gäller endast svarade för en liten andel av deras totala omsättning. Ingen av de samarbetande användarna inom livsmedelssektorn kunde visa att situationen var väsentligen annorlunda vid denna undersökning. Därför drog kommissionen slutsatsen att en fortsättning av åtgärderna inte orimligt skulle påverka användarna i livsmedelsindustrin.

32

| (178) | Det bör även beaktas att unionsindustrin behöver vara lönsam för att kunna bibehålla flera olika försörjningskällor för den produkt som översynen gäller, vilket även ligger i användarnas intresse. En betydande del av den kinesiska importen görs dessutom från Hangzhou Bioking utan antidumpningstullar. Även om åtgärderna mot Kina som helhet skulle bibehållas kommer Hangzhou Bioking inte att omfattas av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(178)

Det bör även beaktas att unionsindustrin behöver vara lönsam för att kunna bibehålla flera olika försörjningskällor för den produkt som översynen gäller, vilket även ligger i användarnas intresse. En betydande del av den kinesiska importen görs dessutom från Hangzhou Bioking utan antidumpningstullar. Även om åtgärderna mot Kina som helhet skulle bibehållas kommer Hangzhou Bioking inte att omfattas av dessa åtgärder.

5.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (179) | Mot bakgrund av de omständigheter som beskrivs ovan drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som hindrar att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls. |
| --- | --- |

(179)

Mot bakgrund av de omständigheter som beskrivs ovan drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som hindrar att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (180) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av den produkt som översynen gäller bibehålls. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna. |
| --- | --- |

(180)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna mot import av den produkt som översynen gäller bibehålls. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna.

| (181) | Av vad som anförs ovan följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(181)

Av vad som anförs ovan följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (182) | Enligt ny rättspraxis från domstolen (33) är det lämpligt att föreskriva en dröjsmålsränta vid återbetalning av slutgiltiga tullar, eftersom de relevanta gällande bestämmelserna för tullar inte föreskriver en sådan ränta, och tillämpningen av nationella regler skulle leda till en otillbörlig snedvridning mellan ekonomiska aktörer beroende på vilken medlemsstat som väljs för förtullning. |
| --- | --- |

(182)

Enligt ny rättspraxis från domstolen (33) är det lämpligt att föreskriva en dröjsmålsränta vid återbetalning av slutgiltiga tullar, eftersom de relevanta gällande bestämmelserna för tullar inte föreskriver en sådan ränta, och tillämpningen av nationella regler skulle leda till en otillbörlig snedvridning mellan ekonomiska aktörer beroende på vilken medlemsstat som väljs för förtullning.

33

| (183) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(183)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vinsyra, med undantag för D-(-)-vinsyra med en negativ optisk rotation på minst 12,0 grader uppmätt i en vattenlösning enligt metoden i Europeiska farmakopén, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 2918 12 00 (Taric-nummer 2918120090) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % | A689 |
| Alla övriga företag (förutom Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – Taric-tilläggsnummer A687 ) | 34,9 % | A999 |

Företag

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

A689

Alla övriga företag (förutom Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – Taric-tilläggsnummer A687 )

34,9 %

A999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus en procentenhet.

4.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura innehållande en försäkran, som är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes eller dennas namn och befattning, och som ska ha följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (volym) vinsyra som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2321 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 338, 19.12.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 130/2006 av den 23 januari 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 23, 27.1.2006, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 150/2008 av den 18 februari 2008 om ändring av de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 130/2006 på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 48, 22.2.2008, s. 1).

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 332/2012 av den 13 april 2012 om ändring av förordning (EG) nr 130/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och om undantagande av företaget Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd från de slutgiltiga åtgärderna (EUT L 108, 20.4.2012, s. 1).

5

(6)  Överprövningsorganets rapport WT/DS295/AB/R, 29 november 2005, Mexiko, slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris.

6

Mexiko, slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris

(7)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 349/2012 av den 16 april 2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 110, 24.4.2012, s. 3).

7

(8)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 626/2012 av den 26 juni 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 349/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 182, 13.7.2012, s. 1).

8

(9)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina, begränsat till en kinesisk exporterande tillverkare, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (EUT C 434, 4.12.2014, s. 9).

9

(10)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/176 av den 9 februari 2016 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vinsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina som tillverkas av Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (EUT L 33, 10.2.2016, s. 14) (nedan kallat kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/176).

10

kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/176

(11)  Mål T-442/12, Changmao Biochemical Engineering mot rådet – tribunalens dom (åttonde avdelningen) av den 1 juni 2017, ECLI:EU:T:2017:372.

11

(12)  
  EUT C 329, 7.9.2016, s. 5.

12

(13)  
  EUT C 122, 19.4.2017, s. 8.

13

(14)  Det vill säga undersökningar som gjordes vid den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, genomförandeförordning (EU) nr 626/2012 och genomförandebeslut (EU) 2016/176.

14

(15)  Undersökningar som gjordes genom förordning (EG) nr 130/2006, genomförandeförordning (EU) nr 349/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 626/2012.

15

(16)  Changmao Biochemicals flödesdiagram för den syntetiska produktionen beskrivs på sidan 2 i företagets årsredovisning för 2016 som finns tillgänglig på http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (läst den 24 april 2018).

16

(17)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (läst den 24 april 2018).

17

(18)  Av sekretesskäl användes ett intervall, eftersom den exakta siffran beräknades med hjälp av uppgifter från en enda argentinsk exporterande tillverkare.

18

(19)  Dom av den 3 maj 2018, ECLI:EU:T:2018:251.

19

(20)  Undersökningar som gjordes genom genomförandeförordning (EU) nr 626/2012 och genomförandebeslut (EU) 2016/176.

20

(21)  Baserat på information som publicerats av ett marknadsundersökningsföretag (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, läst den 19 april 2018) var världsmarknaden för vinsyra 60 560 ton år 2013 och växte med 5,3 % per år. Detta innebär en världsmarknad på omkring 70 700 ton under översynsperioden. Enligt ett cirkeldiagram som publicerats av ett annat marknadsundersökningsföretag (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html, läst den 19 april 2018) representerade den kinesiska marknaden 12 % av världsmarknaden. Av dessa källor följer att den kinesiska inhemska efterfrågan uppgick till omkring 8 500 ton under översynsperioden.

21

(22)  I skälen 78–83 presenteras siffror som intervaller för att bevara sekretessen, eftersom de härrör från endast två exporterande tillverkare (eftersom exakta siffror skulle göra det möjligt för dessa tillverkare att räkna ut varandras uppgifter) eller när exakta siffror skulle göra det möjligt att räkna ut Hangzhou Biokings uppgifter.

22

(23)  https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html (senast läst den 24 april 2018).

23

(24)  Enligt Hangzhou Biokings företagswebbplats (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, läst den 19 april 2018) startades en ny produktionslinje med en kapacitet på 25 000 ton/år efter översynsperioden.

24

(25)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (läst den 24 april 2018).

25

(26)  Priser på fob-nivå för kinesisk export till unionen var i intervallet [1,9–2,0] euro/kg medan priser på export till tredjeländer var i intervallet [1,75–1,85] euro/kg.

26

(27)  Fastställt på grundval av verifierade svar på frågeformuläret för samarbetande unionstillverkare och på grundval av uppgifter i ansökan för de två andra tillverkarna.

27

(28)  Priserna avser en exporterande tillverkare. Därför, för att bevara den konfidentiella behandlingen, presenteras de i form av intervall.

28

(29)  Med tanke på att bara två unionstillverkare inte samarbetade måste siffrorna för alla unionstillverkare presenteras i form av intervall av sekretesskäl.

29

(30)  Undersökningar som gjordes genom genomförandeförordning (EU) nr 349/2012, genomförandeförordning (EU) nr 626/2012 och genomförandebeslut (EU) 2016/176.

30

(31)  Se skäl 108 i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, vari det uppges att ”vinsyra [svarar] för mindre än 2 % av kostnaderna för de gipsprodukter i vilka den används”.

31

(32)  Se skäl 109 i genomförandeförordning (EU) nr 349/2012.

32

(33)  Domstolens dom av den 18 januari 2017 i mål C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

33

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/922

av den 28 juni 2018

om undantag från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minimiavstånd från kusten och minimidjup för fiske med fartygsvad/not efter tobisfiskar (Gymnammodytes cicerelus och G. semisquamatus) och smörbultar (Aphia minuta och Crystalogobius linearis) i vissa territorialvatten i Spanien (Katalonien)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (1), särskilt artikel 13.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 är det förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 är det förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten.

| (2) | Kommissionen får, på begäran av en medlemsstat, bevilja undantag från artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 förutsatt att ett antal villkor i artikel 13.5 och 13.9 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen får, på begäran av en medlemsstat, bevilja undantag från artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 förutsatt att ett antal villkor i artikel 13.5 och 13.9 är uppfyllda.

| (3) | Ett undantag från artikel 13.1 första stycket i den förordningen beviljades till och med den 8 maj 2017 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 464/2014 (2). |
| --- | --- |

(3)

Ett undantag från artikel 13.1 första stycket i den förordningen beviljades till och med den 8 maj 2017 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 464/2014 (2).

| (4) | Den 6 november 2017 mottog kommissionen en begäran från Spanien om undantag från artikel 13.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 6 november 2017 mottog kommissionen en begäran från Spanien om undantag från artikel 13.1 i den förordningen.

| (5) | Spanien har lämnat in uppdaterad vetenskaplig och teknisk information till stöd för begäran om undantag. |
| --- | --- |

(5)

Spanien har lämnat in uppdaterad vetenskaplig och teknisk information till stöd för begäran om undantag.

| (6) | Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) gjorde i januari 2018 en bedömning av Spaniens begäran om undantag och genomföranderapporten för den tillhörande förvaltningsplanen (3). |
| --- | --- |

(6)

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) gjorde i januari 2018 en bedömning av Spaniens begäran om undantag och genomföranderapporten för den tillhörande förvaltningsplanen (3).

| (7) | STECF noterade att förvaltningsplanen bygger på principerna om god förvaltning, inklusive beslutsfattande som grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rön, största möjliga medverkan av berörda aktörer och ett långsiktigt perspektiv. Vidare noterade STECF att Spanien har föreslagit nya undersökningar för att hitta sätt att minska utkasten och fastställt starka begränsningar av fiskeansträngningen, särskilt i perioder av begränsad tillgång till resurser. |
| --- | --- |

(7)

STECF noterade att förvaltningsplanen bygger på principerna om god förvaltning, inklusive beslutsfattande som grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rön, största möjliga medverkan av berörda aktörer och ett långsiktigt perspektiv. Vidare noterade STECF att Spanien har föreslagit nya undersökningar för att hitta sätt att minska utkasten och fastställt starka begränsningar av fiskeansträngningen, särskilt i perioder av begränsad tillgång till resurser.

| (8) | Det undantag som Spanien begärt uppfyller villkoren i artikel 13.5 och 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(8)

Det undantag som Spanien begärt uppfyller villkoren i artikel 13.5 och 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (9) | Det finns särskilda geografiska begränsningar, eftersom kontinentalsockelns begränsade utbredning och målartens rumsliga spridning begränsar fiskeområdena. |
| --- | --- |

(9)

Det finns särskilda geografiska begränsningar, eftersom kontinentalsockelns begränsade utbredning och målartens rumsliga spridning begränsar fiskeområdena.

| (10) | Fisket har ingen betydande inverkan på marin miljö och är mycket selektivt eftersom vad-/notredskapen enbart dras genom vattnet och inte rör havsbottnen, då material från havsbottnen skulle skada målarten och göra det praktiskt taget omöjligt att sortera ut den, på grund av dess mycket ringa storlek. |
| --- | --- |

(10)

Fisket har ingen betydande inverkan på marin miljö och är mycket selektivt eftersom vad-/notredskapen enbart dras genom vattnet och inte rör havsbottnen, då material från havsbottnen skulle skada målarten och göra det praktiskt taget omöjligt att sortera ut den, på grund av dess mycket ringa storlek.

| (11) | Det undantag som Spanien begärt gäller bara 26 fartyg. |
| --- | --- |

(11)

Det undantag som Spanien begärt gäller bara 26 fartyg.

| (12) | Fisket kan inte utföras med andra redskap eftersom det inte finns något annat reglerat redskap vars struktur, tekniska egenskaper och masktyp gör att det kan fånga målarterna. |
| --- | --- |

(12)

Fisket kan inte utföras med andra redskap eftersom det inte finns något annat reglerat redskap vars struktur, tekniska egenskaper och masktyp gör att det kan fånga målarterna.

| (13) | Förvaltningsplanen säkerställer att det inte sker några framtida ökningar av fiskeansträngningen, eftersom fisketillstånd utfärdas endast för de 26 särskilt angivna fartygen och ett tak för fiskeansträngningen fastställs. |
| --- | --- |

(13)

Förvaltningsplanen säkerställer att det inte sker några framtida ökningar av fiskeansträngningen, eftersom fisketillstånd utfärdas endast för de 26 särskilt angivna fartygen och ett tak för fiskeansträngningen fastställs.

| (14) | Begäran gäller fartyg som är registrerade i det fartygsregister som förvaltas av den självstyrande regionen Katalonien, som bedrivit detta fiske under mer än fem år och som fiskar enligt den förvaltningsplan som antogs av Spanien den 27 mars 2014 (4) och förlängdes den 26 april 2018 (5) till och med den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(14)

Begäran gäller fartyg som är registrerade i det fartygsregister som förvaltas av den självstyrande regionen Katalonien, som bedrivit detta fiske under mer än fem år och som fiskar enligt den förvaltningsplan som antogs av Spanien den 27 mars 2014 (4) och förlängdes den 26 april 2018 (5) till och med den 31 december 2021.

| (15) | Dessa fartyg finns upptagna i en förteckning som sänts in till kommissionen i enlighet med kraven i artikel 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(15)

Dessa fartyg finns upptagna i en förteckning som sänts in till kommissionen i enlighet med kraven i artikel 13.9 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (16) | Den berörda fiskeverksamheten uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 1967/2006 eftersom den tillhörande förvaltningsplanen uttryckligen förbjuder fiske ovanför skyddade livsmiljöer. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda fiskeverksamheten uppfyller kraven i artikel 4 i förordning (EG) nr 1967/2006 eftersom den tillhörande förvaltningsplanen uttryckligen förbjuder fiske ovanför skyddade livsmiljöer.

| (17) | Kraven i artikel 8.1 h i förordning (EG) nr 1967/2006 är inte tillämpliga eftersom de avser trålare. |
| --- | --- |

(17)

Kraven i artikel 8.1 h i förordning (EG) nr 1967/2006 är inte tillämpliga eftersom de avser trålare.

| (18) | Vad gäller kravet att följa artikel 9.3 som fastställer minsta maskstorlek noterar kommissionen att Spanien i enlighet med artikel 9.7 i förordning (EG) nr 1967/2006 har godkänt ett undantag från dessa bestämmelser i sin förvaltningsplan eftersom den berörda fiskeverksamheten är mycket selektiv, har försumbar inverkan på den marina miljön och inte utförs ovanför skyddade livsmiljöer. |
| --- | --- |

(18)

Vad gäller kravet att följa artikel 9.3 som fastställer minsta maskstorlek noterar kommissionen att Spanien i enlighet med artikel 9.7 i förordning (EG) nr 1967/2006 har godkänt ett undantag från dessa bestämmelser i sin förvaltningsplan eftersom den berörda fiskeverksamheten är mycket selektiv, har försumbar inverkan på den marina miljön och inte utförs ovanför skyddade livsmiljöer.

| (19) | Den berörda fiskeverksamheten uppfyller de uppgiftskrav som anges i artikel 14 rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (6). |
| --- | --- |

(19)

Den berörda fiskeverksamheten uppfyller de uppgiftskrav som anges i artikel 14 rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (6).

| (20) | Den berörda fiskeverksamheten påverkar inte verksamheten för fartyg som använder andra redskap än trål, vad/not eller liknande släpredskap. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda fiskeverksamheten påverkar inte verksamheten för fartyg som använder andra redskap än trål, vad/not eller liknande släpredskap.

| (21) | Användningen av fartygsvad/not regleras i den spanska förvaltningsplanen för att säkerställa att fångsterna av de arter som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006 är minimala. |
| --- | --- |

(21)

Användningen av fartygsvad/not regleras i den spanska förvaltningsplanen för att säkerställa att fångsterna av de arter som anges i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006 är minimala.

| (22) | Fartygsvad/not används inte för riktat fiske efter bläckfiskar. |
| --- | --- |

(22)

Fartygsvad/not används inte för riktat fiske efter bläckfiskar.

| (23) | Den spanska förvaltningsplanen omfattar åtgärder för övervakning av fiskeverksamheten, i enlighet med artikel 13.9 tredje stycket i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(23)

Den spanska förvaltningsplanen omfattar åtgärder för övervakning av fiskeverksamheten, i enlighet med artikel 13.9 tredje stycket i förordning (EG) nr 1967/2006.

| (24) | Den begärda förlängningen av undantaget bör därför beviljas. |
| --- | --- |

(24)

Den begärda förlängningen av undantaget bör därför beviljas.

| (25) | Spanien bör rapportera till kommissionen i rätt tid och i enlighet med den övervakningsplan som ingår i den spanska förvaltningsplanen. |
| --- | --- |

(25)

Spanien bör rapportera till kommissionen i rätt tid och i enlighet med den övervakningsplan som ingår i den spanska förvaltningsplanen.

| (26) | Giltighetstiden för undantaget bör begränsas för att möjliggöra snabba avhjälpande förvaltningsåtgärder om rapporten till kommissionen visar på dålig bevarandestatus hos det fiskade beståndet, och samtidigt ge utrymme för förbättring av det vetenskapliga underlaget för en bättre förvaltningsplan. |
| --- | --- |

(26)

Giltighetstiden för undantaget bör begränsas för att möjliggöra snabba avhjälpande förvaltningsåtgärder om rapporten till kommissionen visar på dålig bevarandestatus hos det fiskade beståndet, och samtidigt ge utrymme för förbättring av det vetenskapliga underlaget för en bättre förvaltningsplan.

| (27) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(27)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1967/2006 ska inte tillämpas för fiske efter tobisfiskar (Gymnammodytes cicerelus och G. semisquamatus) och smörbultar (Aphia minuta och Crystalogobius linearis) inom Spaniens territorialvatten vid den självstyrande regionen Kataloniens kuster med fartygsvad/not som används av fartyg som

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

| a) | är registrerade i det fartygsregister som förvaltas av den självstyrande regionen Katalonien, |
| --- | --- |

a)

är registrerade i det fartygsregister som förvaltas av den självstyrande regionen Katalonien,

| b) | har bedrivit det berörda fisket under mer än fem år, och |
| --- | --- |

b)

har bedrivit det berörda fisket under mer än fem år, och

| c) | innehar fisketillstånd och bedriver fiske enligt den förvaltningsplan som Spanien antagit i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

c)

innehar fisketillstånd och bedriver fiske enligt den förvaltningsplan som Spanien antagit i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1967/2006.

Artikel 2

Rapportering

Spanien ska inom tre år efter det att denna förordning trätt i kraft till kommissionen överlämna en rapport som upprättats i enlighet med den övervakningsplan som fastställs i den förvaltningsplan som avses i artikel 1 c.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsperiod

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas till och med den 2 juli 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 409, 30.12.2006, s. 11.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 464/2014 av den 6 maj 2014 om undantag från rådets förordning (EG) nr 1967/2006 vad gäller minimiavstånd från kusten och minimidjup för fiske med fartygsvad/not efter tobisfiskar (Gymnammodytes cicerelus och G. semisquamatus) och smörbultar (Aphia minuta och Crystalogobius linearis) i vissa territorialvatten i Spanien (Katalonien) (EUT L 134, 7.5.2014, s. 37).

2

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

(3)  STECF:s rapport (STECF-18-01): https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/management-plans

3

(4)  Diari Oficial la Generalitat de Catalunya nr 6591, 27.3.2014, s. 1.

4

(5)  Orden APM/445/2018, de 26 de abril, por la que se prorroga la vigencia del Plan de gestión de la sonsera en el litoral catalán aprobado por la Orden AAM/87/2014, de 20 de marzo. Boletin Oficial del Estado, Num. 107, sec. III, 3.5.2018, s. 47609.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

6

---

BESLUT

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/42

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/923

av den 22 juni 2018

om fastställande av att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 5 december 2017

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

Med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 10.2, fjärde stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 juni 2017 fastställde rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en konstaterad betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet förelåg i Rumänien. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats utfärdade rådet den 16 juni 2017 en rekommendation (2) till Rumänien om att landet skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna (3) inte överstiger 3,3 % 2017, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 16 juni 2017 fastställde rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en konstaterad betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet förelåg i Rumänien. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats utfärdade rådet den 16 juni 2017 en rekommendation (2) till Rumänien om att landet skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna (3) inte överstiger 3,3 % 2017, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av BNP.

| (2) | Den 5 december 2017 slog rådet fast (4) att Rumänien inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 16 juni 2017. På denna grundval utfärdade rådet den 5 december 2017 en reviderad rekommendation (5) till Rumänien om att landet skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,8 % av BNP. Rumänien rekommenderades även använda alla oväntade inkomster för att minska sitt underskott, samtidigt som åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt bör säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna. Rådet fastställde den 15 april 2018 som tidsfrist för Rumänien att rapportera om åtgärder som vidtagits till följd av den rekommendationen. |
| --- | --- |

(2)

Den 5 december 2017 slog rådet fast (4) att Rumänien inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 16 juni 2017. På denna grundval utfärdade rådet den 5 december 2017 en reviderad rekommendation (5) till Rumänien om att landet skulle vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % 2018, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,8 % av BNP. Rumänien rekommenderades även använda alla oväntade inkomster för att minska sitt underskott, samtidigt som åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt bör säkerställa en varaktig förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna. Rådet fastställde den 15 april 2018 som tidsfrist för Rumänien att rapportera om åtgärder som vidtagits till följd av den rekommendationen.

| (3) | Den 10 och den 11 april 2018 utförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag i Rumänien på plats enligt artikel -11.2 i förordning (EG) nr 1466/97. Efter att ha översänt sina preliminära resultat till de rumänska myndigheterna för synpunkter lade kommissionen fram sina slutsatser för rådet den 23 maj 2018. Dessa slutsatser har därefter offentliggjorts. Kommissionens rapport finner att de rumänska myndigheterna inte har för avsikt att följa rådets rekommendation av den 5 december 2017. Myndigheterna bekräftade för övervakningsdelegationen att målet för 2018 fortfarande är ett samlat underskott på strax under 3 % av BNP. Med tanke på det positiva och växande produktionsgapet innebär detta en ytterligare försämring av det underliggande strukturella underskottet, vilket är i strid med vad som anges i rådets rekommendation och beror på en klart expansiv finanspolitik. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 och den 11 april 2018 utförde kommissionen ett utökat övervakningsuppdrag i Rumänien på plats enligt artikel -11.2 i förordning (EG) nr 1466/97. Efter att ha översänt sina preliminära resultat till de rumänska myndigheterna för synpunkter lade kommissionen fram sina slutsatser för rådet den 23 maj 2018. Dessa slutsatser har därefter offentliggjorts. Kommissionens rapport finner att de rumänska myndigheterna inte har för avsikt att följa rådets rekommendation av den 5 december 2017. Myndigheterna bekräftade för övervakningsdelegationen att målet för 2018 fortfarande är ett samlat underskott på strax under 3 % av BNP. Med tanke på det positiva och växande produktionsgapet innebär detta en ytterligare försämring av det underliggande strukturella underskottet, vilket är i strid med vad som anges i rådets rekommendation och beror på en klart expansiv finanspolitik.

| (4) | Den 20 april 2018, efter den av rådet fastställda tidsfristen, överlämnade de rumänska myndigheterna en rapport om de åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 5 december 2017. I rapporten upprepade myndigheterna att målet för 2018 fortfarande är ett samlat underskott på strax under 3 % av BNP. Den offentligfinansiella effekten av de rapporterade åtgärderna ligger långt under kravet i rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Den 20 april 2018, efter den av rådet fastställda tidsfristen, överlämnade de rumänska myndigheterna en rapport om de åtgärder som vidtagits till följd av rådets rekommendation av den 5 december 2017. I rapporten upprepade myndigheterna att målet för 2018 fortfarande är ett samlat underskott på strax under 3 % av BNP. Den offentligfinansiella effekten av de rapporterade åtgärderna ligger långt under kravet i rådets rekommendation.

| (5) | Enligt kommissionens vårprognos 2018 kommer ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna att uppgå till 10,4 %, vilket är klart över utgiftsriktmärket på 3,3 %. Det strukturella saldot kommer att försämras med 0,4 % av BNP 2018 till ett underskott på 3,8 % av BNP. Detta går tvärtemot den rekommenderade strukturella förbättringen på 0,8 % av BNP i förhållande till 2017. Båda pelarna pekar alltså på en kraftig avvikelse från den rekommenderade anpassningen. Utgiftsriktmärket pekar på en avvikelse på 2,0 % av BNP. Det strukturella saldot bekräftar detta, även om det tyder på en något mindre avvikelse på 1,2 % av BNP. Storleken på den betydelse som framgår av det strukturella saldot påverkas negativt av den högre underliggande skattningen av potentiell BNP-tillväxt jämfört med det medelfristiga genomsnitt som ligger till grund för utgiftsriktmärket. Om hänsyn tas till detta bekräftar den samlade bedömningen en mycket betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kommissionens vårprognos 2018 kommer ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna att uppgå till 10,4 %, vilket är klart över utgiftsriktmärket på 3,3 %. Det strukturella saldot kommer att försämras med 0,4 % av BNP 2018 till ett underskott på 3,8 % av BNP. Detta går tvärtemot den rekommenderade strukturella förbättringen på 0,8 % av BNP i förhållande till 2017. Båda pelarna pekar alltså på en kraftig avvikelse från den rekommenderade anpassningen. Utgiftsriktmärket pekar på en avvikelse på 2,0 % av BNP. Det strukturella saldot bekräftar detta, även om det tyder på en något mindre avvikelse på 1,2 % av BNP. Storleken på den betydelse som framgår av det strukturella saldot påverkas negativt av den högre underliggande skattningen av potentiell BNP-tillväxt jämfört med det medelfristiga genomsnitt som ligger till grund för utgiftsriktmärket. Om hänsyn tas till detta bekräftar den samlade bedömningen en mycket betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen.

| (6) | Försämringen jämfört med 2017 beror till största delen på de ökade löneutgifter för offentliganställda som beslutades sommaren 2017 och trädde i kraft i januari 2018. Sedan kommissionens höstprognos 2017, som låg till grund för rådets rekommendation av den 5 december 2017, har de rumänska myndigheterna delvis rivit upp delar av reformen av pensionssystemet genom att minska andelen sociala avgifter som överförs till den andra pensionspelaren från och med 2018. Denna nedskärning kommer att ha en positiv, kortsiktig effekt på de offentliga inkomsterna och därmed på den offentliga förvaltningens saldo. Denna offentligfinansiella förbättring kommer dock försvinna på sikt eftersom avledandet av sociala avgifter från den andra pelaren innebär en framtida skyldighet att betala ut ålderspensioner. |
| --- | --- |

(6)

Försämringen jämfört med 2017 beror till största delen på de ökade löneutgifter för offentliganställda som beslutades sommaren 2017 och trädde i kraft i januari 2018. Sedan kommissionens höstprognos 2017, som låg till grund för rådets rekommendation av den 5 december 2017, har de rumänska myndigheterna delvis rivit upp delar av reformen av pensionssystemet genom att minska andelen sociala avgifter som överförs till den andra pensionspelaren från och med 2018. Denna nedskärning kommer att ha en positiv, kortsiktig effekt på de offentliga inkomsterna och därmed på den offentliga förvaltningens saldo. Denna offentligfinansiella förbättring kommer dock försvinna på sikt eftersom avledandet av sociala avgifter från den andra pelaren innebär en framtida skyldighet att betala ut ålderspensioner.

| (7) | Slutsatsen blir därför att Rumäniens åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 5 december 2017 har varit otillräckliga. Den finanspolitiska justeringen motsvarar inte den årliga strukturella anpassning på 0,8 % av BNP för 2018 som förutsätter en nominell ökning i de primära offentliga nettoutgifterna som inte överstiger 3,3 % 2018. |
| --- | --- |

(7)

Slutsatsen blir därför att Rumäniens åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 5 december 2017 har varit otillräckliga. Den finanspolitiska justeringen motsvarar inte den årliga strukturella anpassning på 0,8 % av BNP för 2018 som förutsätter en nominell ökning i de primära offentliga nettoutgifterna som inte överstiger 3,3 % 2018.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rumänien har inte vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 5 december 2017.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Rumänien.

Utfärdat i Luxemburg den 22 juni 2018.

På rådets vägnar

V. GORANOV

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Rådets rekommendation av den 16 juni 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 216, 6.7.2017, s. 1).

2

(3)  Offentliga nettoutgifter består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränta, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsersättning. Nationellt finansierad bruttobildning av fast kapital jämnas ut över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller inkomstökningar som fastställts genom lagstiftning beaktas. Engångsåtgärder på både inkomst- och utgiftssidan kvittas.

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2017/2389 av den 5 december 2017 om fastställande av att Rumänien inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 16 juni 2017 (EUT L 340, 20.12.2017, s. 49).

4

(5)  Rådets rekommendation av den 5 december 2017 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Rumänien (EUT C 439, 20.12.2017, s. 1).

5

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/44

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/924

av den 22 juni 2018

om upphävande av beslut 2009/414/EG om att det föreligger ett alltför stort underskott i Frankrike

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 april 2009 fastslog rådet genom beslut 2009/414/EG (1), på kommissionens rekommendation och i enlighet med artikel 126.6 i fördraget, att det förelåg ett alltför stort underskott i Frankrike. Rådet konstaterade att det offentliga underskott som anmälts för 2008 uppgick till 3,2 % av BNP och således överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden, som överskridit fördragets referensvärde på 60 % av BNP sedan 2003, beräknades uppgå till 66,7 % av BNP år 2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 april 2009 fastslog rådet genom beslut 2009/414/EG (1), på kommissionens rekommendation och i enlighet med artikel 126.6 i fördraget, att det förelåg ett alltför stort underskott i Frankrike. Rådet konstaterade att det offentliga underskott som anmälts för 2008 uppgick till 3,2 % av BNP och således överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden, som överskridit fördragets referensvärde på 60 % av BNP sedan 2003, beräknades uppgå till 66,7 % av BNP år 2008.

| (2) | På kommissionens rekommendation utfärdade rådet samma dag, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), en rekommendation till Frankrike i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra senast 2012. Rådet fastställde också att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 27 oktober 2009. |
| --- | --- |

(2)

På kommissionens rekommendation utfärdade rådet samma dag, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), en rekommendation till Frankrike i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra senast 2012. Rådet fastställde också att effektiva åtgärder skulle vidtas senast den 27 oktober 2009.

| (3) | Den 2 december 2009 riktade rådet på grundval av artikel 126.7 i fördraget därefter en ny rekommendation till Frankrike i vilken fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2013. Rådet ansåg att Frankrike hade vidtagit effektiva åtgärder, men att oförutsedda negativa ekonomiska händelser hade inträffat som fått betydande ogynnsamma följder för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(3)

Den 2 december 2009 riktade rådet på grundval av artikel 126.7 i fördraget därefter en ny rekommendation till Frankrike i vilken fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2013. Rådet ansåg att Frankrike hade vidtagit effektiva åtgärder, men att oförutsedda negativa ekonomiska händelser hade inträffat som fått betydande ogynnsamma följder för de offentliga finanserna.

| (4) | Den 21 juni 2013 riktade rådet på grundval av artikel 126.7 i fördraget en ny rekommendation till Frankrike i vilken fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2015. Rådet ansåg att det inte var möjligt att utifrån tillgängliga uppgifter slå fast att inga effektiva åtgärder hade vidtagits men att oförutsedda negativa ekonomiska händelser hade inträffat som fått betydande ogynnsamma följder för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(4)

Den 21 juni 2013 riktade rådet på grundval av artikel 126.7 i fördraget en ny rekommendation till Frankrike i vilken fristen för att korrigera det alltför stora underskottet förlängdes till 2015. Rådet ansåg att det inte var möjligt att utifrån tillgängliga uppgifter slå fast att inga effektiva åtgärder hade vidtagits men att oförutsedda negativa ekonomiska händelser hade inträffat som fått betydande ogynnsamma följder för de offentliga finanserna.

| (5) | Den 10 mars 2015 utfärdade rådet en ny rekommendation till Frankrike enligt artikel 126.7 i fördraget i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2017. Rådet fastställde att Frankrike skulle rapportera om åtgärder som vidtagits senast den 10 juni 2015. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 mars 2015 utfärdade rådet en ny rekommendation till Frankrike enligt artikel 126.7 i fördraget i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2017. Rådet fastställde att Frankrike skulle rapportera om åtgärder som vidtagits senast den 10 juni 2015.

| (6) | Den 1 juli 2015 slog kommissionen fast att Frankrike förväntades nå sina mål för det samlade underskottet både 2015 och 2016, men att den planerade finanspolitiska justeringen 2015 och 2016 enligt alla sätt att mäta inte skulle motsvara den rekommenderade justeringen. I enlighet med metoden för att bedöma effektiva åtgärder ansåg kommissionen därför att förfarandet skulle lämnas vilande. |
| --- | --- |

(6)

Den 1 juli 2015 slog kommissionen fast att Frankrike förväntades nå sina mål för det samlade underskottet både 2015 och 2016, men att den planerade finanspolitiska justeringen 2015 och 2016 enligt alla sätt att mäta inte skulle motsvara den rekommenderade justeringen. I enlighet med metoden för att bedöma effektiva åtgärder ansåg kommissionen därför att förfarandet skulle lämnas vilande.

| (7) | I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som ett led i tillämpningen av detta protokoll ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om sitt offentliga underskott och sin offentliga skuldsättning och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som ett led i tillämpningen av detta protokoll ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om sitt offentliga underskott och sin offentliga skuldsättning och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).

| (8) | Ett beslut om att upphäva ett beslut om förekomst av ett alltför stort underskott fattas av rådet på grundval av de uppgifter som lämnats. Ett sådant beslut bör vidare bara upphävas om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP under prognosperioden. |
| --- | --- |

(8)

Ett beslut om att upphäva ett beslut om förekomst av ett alltför stort underskott fattas av rådet på grundval av de uppgifter som lämnats. Ett sådant beslut bör vidare bara upphävas om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP under prognosperioden.

| (9) | Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Frankrikes uppgiftslämning i april 2018, samt på grundval av stabilitetsprogrammet 2018 och kommissionens vårprognos 2018:






  — | Efter att ha uppgått till 3,4 % av BNP 2016 minskade det offentliga underskottet till 2,6 % av BNP 2017. Jämfört med budgetmålen 2017 minskade underskottet det året främst till följd av starka skatteintäkter (0,7 % av BNP), i synnerhet från moms och bolagsskatt. |
| --- | --- | --- |

(9)

Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Frankrikes uppgiftslämning i april 2018, samt på grundval av stabilitetsprogrammet 2018 och kommissionens vårprognos 2018:

—

Efter att ha uppgått till 3,4 % av BNP 2016 minskade det offentliga underskottet till 2,6 % av BNP 2017. Jämfört med budgetmålen 2017 minskade underskottet det året främst till följd av starka skatteintäkter (0,7 % av BNP), i synnerhet från moms och bolagsskatt.

| — | Enligt stabilitetsprogrammet för 2018–2022, som den franska regeringen överlämnade den 25 april 2018, väntas det offentliga underskottet sjunka till 2,3 % av BNP år 2018 och därefter öka något till 2,4 % av BNP år 2019. Enligt kommissionens vårprognos 2018 kommer underskottet att uppgå till 2,3 % av BNP 2018 och 2,8 % av BNP 2019 och därmed ligga under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. |
| --- | --- |

—

Enligt stabilitetsprogrammet för 2018–2022, som den franska regeringen överlämnade den 25 april 2018, väntas det offentliga underskottet sjunka till 2,3 % av BNP år 2018 och därefter öka något till 2,4 % av BNP år 2019. Enligt kommissionens vårprognos 2018 kommer underskottet att uppgå till 2,3 % av BNP 2018 och 2,8 % av BNP 2019 och därmed ligga under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

| — | Det strukturella saldot, dvs. saldot i de offentliga finanserna rensat för konjunktureffekter och ej inräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 0,5 % av BNP under 2017. Den ackumulerade förbättringen av det strukturella saldot sedan 2015 uppgick till 0,7 % av BNP. |
| --- | --- |

—

Det strukturella saldot, dvs. saldot i de offentliga finanserna rensat för konjunktureffekter och ej inräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 0,5 % av BNP under 2017. Den ackumulerade förbättringen av det strukturella saldot sedan 2015 uppgick till 0,7 % av BNP.

| — | Den offentliga bruttoskulden i förhållande till BNP steg till 97,0 % 2017, från 96,6 % 2016, främst på grund av skuldökande stock-/flödesjusteringar, eftersom det primära underskottet och räntebetalningarna i stort sett uppvägdes av de skuldreducerande effekterna av den reala tillväxten och inflationen. Enligt kommissionens vårprognos 2018 beräknas skuldkvoten minska till 96,4 % 2018 och till 96,0 % 2019, främst till följd av en hög nominell tillväxt som uppväger primära underskott och räntebetalningar. |
| --- | --- |

—

Den offentliga bruttoskulden i förhållande till BNP steg till 97,0 % 2017, från 96,6 % 2016, främst på grund av skuldökande stock-/flödesjusteringar, eftersom det primära underskottet och räntebetalningarna i stort sett uppvägdes av de skuldreducerande effekterna av den reala tillväxten och inflationen. Enligt kommissionens vårprognos 2018 beräknas skuldkvoten minska till 96,4 % 2018 och till 96,0 % 2019, främst till följd av en hög nominell tillväxt som uppväger primära underskott och räntebetalningar.

| (10) | I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om förekomst av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om förekomst av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (11) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Frankrike har korrigerats och beslut 2009/414/EG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(11)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Frankrike har korrigerats och beslut 2009/414/EG bör därför upphävas.

| (12) | Från och med 2018, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Frankrike av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör närma sig sitt medelfristiga budgetmål i lämplig takt, vilket innefattar att respektera utgiftsriktmärket och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(12)

Från och med 2018, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Frankrike av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör närma sig sitt medelfristiga budgetmål i lämplig takt, vilket innefattar att respektera utgiftsriktmärket och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en samlad bedömning att det alltför stora underskottet i Frankrike har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2009/414/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Luxemburg den 22 juni 2018.

På rådets vägnar

V. GORANOV

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2009/414/EG av den 27 april 2009 om att det föreligger ett alltför stort underskott i Frankrike (EUT L 135, 30.5.2009, s. 19).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/46

---

BESLUT (GUSP) 2018/925 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 26 juni 2018

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2018/522 (Atalanta/2/2018)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad befälhavare för EU-styrkan). |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad befälhavare för EU-styrkan).

| (2) | Den 27 mars 2018 antog Kusp beslut (Gusp) 2018/522 (2) om utnämning av konteramiral Simone MALVAGNA till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 mars 2018 antog Kusp beslut (Gusp) 2018/522 (2) om utnämning av konteramiral Simone MALVAGNA till befälhavare för EU-styrkan.

| (3) | EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ska utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan från och med den 6 augusti 2018. |
| --- | --- |

(3)

EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ska utnämnas till ny befälhavare för EU-styrkan från och med den 6 augusti 2018.

| (4) | Den 31 maj 2018 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Den 31 maj 2018 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation.

| (5) | Beslut (Gusp) 2018/522 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (Gusp) 2018/522 bör därför upphävas.

| (6) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konteramiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) från och med den 6 augusti 2018.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2018/522 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 6 augusti 2018.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2018.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2018/522 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 27 mars 2018 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/1356 (Atalanta/1/2018) (EUT L 87, 3.4.2018, s. 14).

2

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/48

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2018/926

av den 26 juni 2018

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Konungariket Spanien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, den 5 februari 2015 och den 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 5 oktober 2015 ersattes Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ av Cristina CIFUENTES CUENCAS som ledamot genom rådets beslut (EU) 2015/1792 (4). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, den 5 februari 2015 och den 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 5 oktober 2015 ersattes Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ av Cristina CIFUENTES CUENCAS som ledamot genom rådets beslut (EU) 2015/1792 (4).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Cristina CIFUENTES CUENCAS har avgått. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Cristina CIFUENTES CUENCAS har avgått.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 26 juni 2018.

På rådets vägnar

E. ZAHARIEVA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2015/1792 av den 5 oktober 2015 om utnämning av fem spanska ledamöter och fem spanska suppleanter i Regionkommittén (EUT L 260, 7.10.2015, s. 28).

4

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/927

av den 27 juni 2018

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/789 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.)

[delgivet med nr C(2018) 3972]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1) särskilt artikel 16.3 fjärde meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 4.2 tredje stycket i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 (2) är överflödigt eftersom alla inneslutningsområden i den mening som avses i artikel 7.1 nu förtecknas i bilaga II till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 4.2 tredje stycket i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 (2) är överflödigt eftersom alla inneslutningsområden i den mening som avses i artikel 7.1 nu förtecknas i bilaga II till det beslutet.

| (2) | Den 12 mars 2018 anmälde de italienska myndigheterna utbrott av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (nedan kallad den angivna skadegöraren) som konstaterats i olika delar av buffertzonen, och i synnerhet ett stort antal utbrott i den sista 20 kilometer breda delen av den angripna zonen som angränsar till buffertzonen i södra Apulien (Italien). Antalet utbrott har lett till att man dragit slutsatsen att det inte längre är möjligt att utrota den angivna skadegöraren i den nuvarande buffertzonen. På grund av de avsevärda förseningarna när det gäller avlägsnandet av växter som infekterats av den angivna skadegöraren är risken för ytterligare spridning till norra Apulien dessutom hög, eftersom de nuvarande inneslutningsområdena och buffertzonerna inte längre uppfyller sina funktioner. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 mars 2018 anmälde de italienska myndigheterna utbrott av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (nedan kallad den angivna skadegöraren) som konstaterats i olika delar av buffertzonen, och i synnerhet ett stort antal utbrott i den sista 20 kilometer breda delen av den angripna zonen som angränsar till buffertzonen i södra Apulien (Italien). Antalet utbrott har lett till att man dragit slutsatsen att det inte längre är möjligt att utrota den angivna skadegöraren i den nuvarande buffertzonen. På grund av de avsevärda förseningarna när det gäller avlägsnandet av växter som infekterats av den angivna skadegöraren är risken för ytterligare spridning till norra Apulien dessutom hög, eftersom de nuvarande inneslutningsområdena och buffertzonerna inte längre uppfyller sina funktioner.

| (3) | Mot bakgrund av denna utveckling är det lämpligt att utvidga det avgränsade område som är föremål för inneslutning i stället för att vidta åtgärder för att utrota skadegöraren i vissa delar av det berörda territoriet. En sådan utvidgning bör ske utan dröjsmål eftersom risken för att den angivna skadegöraren sprids till resten av unionens territorium har ökat i och med att insektsvektorns flygsäsong börjar tidigt på våren. Den angripna zonen bör därför utvidgas till att omfatta de kommuner i provinserna Brindisi och Taranto där utbrott av den angivna skadegöraren har konstaterats. Den angripna zonen bör också omfatta den del av provinsen Bari till vilken det är sannolikt att skadegöraren redan har spritt sig och är etablerad. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av denna utveckling är det lämpligt att utvidga det avgränsade område som är föremål för inneslutning i stället för att vidta åtgärder för att utrota skadegöraren i vissa delar av det berörda territoriet. En sådan utvidgning bör ske utan dröjsmål eftersom risken för att den angivna skadegöraren sprids till resten av unionens territorium har ökat i och med att insektsvektorns flygsäsong börjar tidigt på våren. Den angripna zonen bör därför utvidgas till att omfatta de kommuner i provinserna Brindisi och Taranto där utbrott av den angivna skadegöraren har konstaterats. Den angripna zonen bör också omfatta den del av provinsen Bari till vilken det är sannolikt att skadegöraren redan har spritt sig och är etablerad.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2015/789 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4.2 ska tredje stycket utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 4.2 ska tredje stycket utgå.

| 2. | Del A i bilaga II ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Del A i bilaga II ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/789 av den 18 maj 2015 om åtgärder för att förhindra introduktion i och spridning inom unionen av Xylella fastidiosa (Wells et al.) (EUT L 125, 21.5.2015, s. 36).

2

Xylella fastidiosa

---

BILAGA

Del A i bilaga II till genomförandebeslut (EU) 2015/789 ska ersättas med följande:

”DEL A

Angripen zon i Italien

Den angripna zonen i Italien omfattar följande områden:

| 1. | Provinsen Lecce |
| --- | --- |

1.

Provinsen Lecce

| 2. | Provinsen Brindisi |
| --- | --- |

2.

Provinsen Brindisi

| 3. | Kommuner i provinsen Taranto: | Avetrana |
| --- | --- | --- |

3.

Kommuner i provinsen Taranto:

Avetrana

| | Carosino |
| --- | --- |

Carosino

| | Crispiano |
| --- | --- |

Crispiano

| | Faggiano |
| --- | --- |

Faggiano

| | Fragagnano |
| --- | --- |

Fragagnano

| | Grottaglie |
| --- | --- |

Grottaglie

| | Leporano |
| --- | --- |

Leporano

| | Lizzano |
| --- | --- |

Lizzano

| | Manduria |
| --- | --- |

Manduria

| | Martina Franca |
| --- | --- |

Martina Franca

| | Maruggio |
| --- | --- |

Maruggio

| | Monteiasi |
| --- | --- |

Monteiasi

| | Montemesola |
| --- | --- |

Montemesola

| | Monteparano |
| --- | --- |

Monteparano

| | Pulsano |
| --- | --- |

Pulsano

| | Roccaforzata |
| --- | --- |

Roccaforzata

| | San Giorgio Ionico |
| --- | --- |

San Giorgio Ionico

| | San Marzano di San Giuseppe |
| --- | --- |

San Marzano di San Giuseppe

| | Sava |
| --- | --- |

Sava

| | Statte |
| --- | --- |

Statte

| | Taranto |
| --- | --- |

Taranto

| | Torricella |
| --- | --- |

Torricella

| 4. | Kommuner i provinsen Bari:
  Locorotondo” |
| --- | --- |

4.

Kommuner i provinsen Bari:

Locorotondo”

---

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/928

av den 28 juni 2018

om avslutande av återupptagandet av undersökningen av domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P rörande rådets förordning (EG) nr 926/2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 266,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER OCH DOMSTOLSFÖRFARANDEN

GÄLLANDE ÅTGÄRDER OCH DOMSTOLSFÖRFARANDEN

1.   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet den 6 oktober 2009 en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) genom rådets förordning (EG) nr 926/2009 (2) (nedan kallad de ursprungliga åtgärderna eller den ursprungliga förordningen). Åtgärderna bestod av följande värdetullar: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (andra samarbetsvilliga företag) och 39,2 % (alla övriga företag). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet den 6 oktober 2009 en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) genom rådets förordning (EG) nr 926/2009 (2) (nedan kallad de ursprungliga åtgärderna eller den ursprungliga förordningen). Åtgärderna bestod av följande värdetullar: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (andra samarbetsvilliga företag) och 39,2 % (alla övriga företag).

den ursprungliga undersökningen

Kina

2

de ursprungliga åtgärderna

den ursprungliga förordningen

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i den ursprungliga förordningen införde kommissionen den 8 december 2015 genom genomförandeförordning (EU) 2015/2272 (3) (nedan kallad förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång) slutgiltiga antidumpningsåtgärder i ytterligare fem år på grundval av sannolikheten för en återkommande risk för skada. |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i den ursprungliga förordningen införde kommissionen den 8 december 2015 genom genomförandeförordning (EU) 2015/2272 (3) (nedan kallad förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång) slutgiltiga antidumpningsåtgärder i ytterligare fem år på grundval av sannolikheten för en återkommande risk för skada.

3

förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång

2.   Tribunalens och domstolens domar

Tribunalens och domstolens domar

| (3) | De ursprungliga åtgärderna grundades på en slutsats om risk för skada och ogiltigförklarades genom tribunalens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09 (4) i fråga om den exporterande tillverkaren Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (nedan kallad Hubei). |
| --- | --- |

(3)

De ursprungliga åtgärderna grundades på en slutsats om risk för skada och ogiltigförklarades genom tribunalens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09 (4) i fråga om den exporterande tillverkaren Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (nedan kallad Hubei).

4

Hubei

| (4) | Genom en dom av den 7 april 2016 i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P (5) bekräftade EU-domstolen (nedan kallad domstolen) tribunalens slutsatser i den mån de avsåg Hubei (tillsammans med tribunalens dom nedan gemensamt kallade Hubei-domarna). |
| --- | --- |

(4)

Genom en dom av den 7 april 2016 i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P (5) bekräftade EU-domstolen (nedan kallad domstolen) tribunalens slutsatser i den mån de avsåg Hubei (tillsammans med tribunalens dom nedan gemensamt kallade Hubei-domarna).

5

domstolen

Hubei-domarna

| (5) | Som en direkt konsekvens av Hubei-domarna ansågs import till unionen av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kina aldrig ha varit föremål för antidumpningsåtgärder. De antidumpningstullar som tagits ut på denna import måste därför återbetalas enligt den tillämpliga tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(5)

Som en direkt konsekvens av Hubei-domarna ansågs import till unionen av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kina aldrig ha varit föremål för antidumpningsåtgärder. De antidumpningstullar som tagits ut på denna import måste därför återbetalas enligt den tillämpliga tullagstiftningen.

| (6) | I juni 2016 avförde kommissionen Hubei från förteckningen över företag som omfattas av Taric-tilläggsnummer A950 och förde upp det under det nya Taric-tilläggsnumret C129. |
| --- | --- |

(6)

I juni 2016 avförde kommissionen Hubei från förteckningen över företag som omfattas av Taric-tilläggsnummer A950 och förde upp det under det nya Taric-tilläggsnumret C129.

| (7) | Den 9 september 2016 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P (nedan kallat tillkännagivandet) (6) och återupptog översynen enligt artikel 11.2 i grundförordningen, som ledde till antagandet av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Återupptagandet begränsades till att mot bakgrund av Hubei-domarna fastställa om det skulle vara lämpligt att upphäva förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(7)

Den 9 september 2016 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P (nedan kallat tillkännagivandet) (6) och återupptog översynen enligt artikel 11.2 i grundförordningen, som ledde till antagandet av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Återupptagandet begränsades till att mot bakgrund av Hubei-domarna fastställa om det skulle vara lämpligt att upphäva förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

tillkännagivandet

6

B.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (8) | Kommissionen informerade officiellt unionsindustrin, som företräds av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (nedan kallad försvarskommittén), andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i Kina, importörer/användare som den visste var berörda och Kinas myndigheter om att undersökningen skulle återupptas. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen informerade officiellt unionsindustrin, som företräds av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (nedan kallad försvarskommittén), andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i Kina, importörer/användare som den visste var berörda och Kinas myndigheter om att undersökningen skulle återupptas.

försvarskommittén

| (9) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (10) | Efter återupptagandet av undersökningen lämnade Chinese Iron and Steel Association (nedan kallad CISA) och fyra kinesiska exporterande tillverkare synpunkter. Inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet mottog kommissionen också synpunkter från försvarskommittén som företräder unionsindustrin. |
| --- | --- |

(10)

Efter återupptagandet av undersökningen lämnade Chinese Iron and Steel Association (nedan kallad CISA) och fyra kinesiska exporterande tillverkare synpunkter. Inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet mottog kommissionen också synpunkter från försvarskommittén som företräder unionsindustrin.

CISA

| (11) | Försvarskommittén hördes två gånger i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. De andra parterna begärde inte att få bli hörda. |
| --- | --- |

(11)

Försvarskommittén hördes två gånger i närvaro av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. De andra parterna begärde inte att få bli hörda.

C.   SYNPUNKTER FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA

SYNPUNKTER FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA

| (12) | Såsom nämns i skäl 10 lämnade två grupper av berörda parter synpunkter, nämligen försvarskommittén å ena sidan och CISA och fyra kinesiska exporterande tillverkare å andra sidan. |
| --- | --- |

(12)

Såsom nämns i skäl 10 lämnade två grupper av berörda parter synpunkter, nämligen försvarskommittén å ena sidan och CISA och fyra kinesiska exporterande tillverkare å andra sidan.

| (13) | För det första hävdade försvarskommittén att kommissionen inte borde ha ogiltigförklarat den gällande antidumpningstullen för Hubei, eftersom Hubei-domarna endast medförde att de ursprungliga åtgärderna ogiltigförklarades, inte de åtgärder som infördes genom förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Försvarskommittén hävdade dessutom att Hubei-domarnas omfattning inte kunde utvidgas till att omfatta rättsakter som inte hade överklagats till unionsdomstolarna, även om dessa rättsakter innehöll vissa rättsliga fel. |
| --- | --- |

(13)

För det första hävdade försvarskommittén att kommissionen inte borde ha ogiltigförklarat den gällande antidumpningstullen för Hubei, eftersom Hubei-domarna endast medförde att de ursprungliga åtgärderna ogiltigförklarades, inte de åtgärder som infördes genom förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Försvarskommittén hävdade dessutom att Hubei-domarnas omfattning inte kunde utvidgas till att omfatta rättsakter som inte hade överklagats till unionsdomstolarna, även om dessa rättsakter innehöll vissa rättsliga fel.

| (14) | Enligt unionsdomstolarnas rättspraxis påverkar ogiltigförklaringen av en ursprunglig förordning även efterföljande förordningars giltighet (7). I detta fall påverkade ogiltigförklaringen av den ursprungliga åtgärden mot Hubei även giltigheten för förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, i den mån som den avsåg Hubei. Till följd av domen anses Hubei aldrig ha varit föremål för de ursprungliga åtgärderna, och skulle följaktligen inte heller ha omfattats av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Försvarskommitténs påstående om att Hubei fortfarande borde omfattas av de antidumpningstullar som infördes genom förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång avvisades därför. |
| --- | --- |

(14)

Enligt unionsdomstolarnas rättspraxis påverkar ogiltigförklaringen av en ursprunglig förordning även efterföljande förordningars giltighet (7). I detta fall påverkade ogiltigförklaringen av den ursprungliga åtgärden mot Hubei även giltigheten för förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, i den mån som den avsåg Hubei. Till följd av domen anses Hubei aldrig ha varit föremål för de ursprungliga åtgärderna, och skulle följaktligen inte heller ha omfattats av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Försvarskommitténs påstående om att Hubei fortfarande borde omfattas av de antidumpningstullar som infördes genom förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång avvisades därför.

7

| (15) | För det andra hävdade försvarskommittén att kommissionen inte hade någon rättslig grund för att återuppta översynen vid giltighetstidens utgång eller upphäva de åtgärder som infördes genom förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång för alla exporterande tillverkare i Kina. Den hävdade också att Hubei-domarna inte innebär att förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång blir ogiltig eftersom kommissionen inte baserade sina slutsatser på samma grunder (som förklarats rättsstridiga) i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(15)

För det andra hävdade försvarskommittén att kommissionen inte hade någon rättslig grund för att återuppta översynen vid giltighetstidens utgång eller upphäva de åtgärder som infördes genom förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång för alla exporterande tillverkare i Kina. Den hävdade också att Hubei-domarna inte innebär att förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång blir ogiltig eftersom kommissionen inte baserade sina slutsatser på samma grunder (som förklarats rättsstridiga) i den ursprungliga undersökningen.

| (16) | Kommissionen avvisade även dessa argument. Det framgår av rättspraxis att även om den rättsliga följden av att en unionsrättsakt har konstaterats vara ogiltig är att den institution som har antagit rättsakten blir skyldig att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med den konstaterade rättsstridigheten – varvid skyldigheten enligt artikel 266 EUF-fördraget, vilken gäller i fråga om en dom om ogiltigförklaring, är analogt tillämplig – så har denna institution dock ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller valet av dessa åtgärder. Åtgärderna ska emellertid vara förenliga med domslutet i den aktuella domen samt med de domskäl som utgör det nödvändiga stödet för detta (8). I detta särskilda fall, och med hänvisning till domslutet och de domskäl som utgör stödet för Hubei-domen, ansåg kommissionen att det var lämpligt att återuppta undersökningen i syfte att, efter att ha mottagit synpunkter från berörda parter, bedöma om tullarna för andra kinesiska exporterande tillverkare förutom Hubei också borde upphävas. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen avvisade även dessa argument. Det framgår av rättspraxis att även om den rättsliga följden av att en unionsrättsakt har konstaterats vara ogiltig är att den institution som har antagit rättsakten blir skyldig att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med den konstaterade rättsstridigheten – varvid skyldigheten enligt artikel 266 EUF-fördraget, vilken gäller i fråga om en dom om ogiltigförklaring, är analogt tillämplig – så har denna institution dock ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller valet av dessa åtgärder. Åtgärderna ska emellertid vara förenliga med domslutet i den aktuella domen samt med de domskäl som utgör det nödvändiga stödet för detta (8). I detta särskilda fall, och med hänvisning till domslutet och de domskäl som utgör stödet för Hubei-domen, ansåg kommissionen att det var lämpligt att återuppta undersökningen i syfte att, efter att ha mottagit synpunkter från berörda parter, bedöma om tullarna för andra kinesiska exporterande tillverkare förutom Hubei också borde upphävas.

8

| (17) | Kommissionen anser i alla händelser att den har befogenhet att återuppta undersökningar, även om den inte är rättsligt skyldig att göra detta. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen anser i alla händelser att den har befogenhet att återuppta undersökningar, även om den inte är rättsligt skyldig att göra detta.

| (18) | För det tredje hävdade försvarskommittén att kommissionen genom att upphäva förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång skulle kränka rättssäkerhetsprincipen, eftersom denna förordning blev slutgiltig på grund av att den inte hade överklagats till domstolen. |
| --- | --- |

(18)

För det tredje hävdade försvarskommittén att kommissionen genom att upphäva förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång skulle kränka rättssäkerhetsprincipen, eftersom denna förordning blev slutgiltig på grund av att den inte hade överklagats till domstolen.

| (19) | Såsom redan förklarats kan en ogiltigförklaring av en ursprunglig förordning även påverka efterföljande förordningars giltighet i samma utsträckning. Även om en efterföljande förordning inte överklagas till unionsdomstolarna kan den ändå anses påverkas av de rättsstridiga inslag som påvisats i den ursprungliga förordningen – som låg till grund för antagandet – så att det blir nödvändigt att upphäva även den förordningen. I detta fall beslutade kommissionen att bedöma de effekter av Hubei-domarna som anges i skälen 3 och 4 på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. För att göra detta och respektera de berörda parternas rättigheter, uppmanade kommissionen de berörda parterna att lämna sina synpunkter på Hubei-domarnas effekter på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Det är följaktligen fel att utan vidare hävda att rättssäkerhetsprincipen kränks varje gång kommissionen överväger att upphäva åtgärder som har förklarats delvis ogiltiga av unionsdomstolarna, särskilt om kommissionen respekterat de berörda parternas rätt till försvar. |
| --- | --- |

(19)

Såsom redan förklarats kan en ogiltigförklaring av en ursprunglig förordning även påverka efterföljande förordningars giltighet i samma utsträckning. Även om en efterföljande förordning inte överklagas till unionsdomstolarna kan den ändå anses påverkas av de rättsstridiga inslag som påvisats i den ursprungliga förordningen – som låg till grund för antagandet – så att det blir nödvändigt att upphäva även den förordningen. I detta fall beslutade kommissionen att bedöma de effekter av Hubei-domarna som anges i skälen 3 och 4 på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. För att göra detta och respektera de berörda parternas rättigheter, uppmanade kommissionen de berörda parterna att lämna sina synpunkter på Hubei-domarnas effekter på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Det är följaktligen fel att utan vidare hävda att rättssäkerhetsprincipen kränks varje gång kommissionen överväger att upphäva åtgärder som har förklarats delvis ogiltiga av unionsdomstolarna, särskilt om kommissionen respekterat de berörda parternas rätt till försvar.

| (20) | Avslutningsvis hävdade försvarskommittén att upphävandet av åtgärderna skulle få en väsentlig negativ inverkan på unionsindustrin när det gäller sannolikheten för en återkommande risk för skada, vilket konstateras i översynen vid giltighetstidens utgång, och att detta borde beaktas. |
| --- | --- |

(20)

Avslutningsvis hävdade försvarskommittén att upphävandet av åtgärderna skulle få en väsentlig negativ inverkan på unionsindustrin när det gäller sannolikheten för en återkommande risk för skada, vilket konstateras i översynen vid giltighetstidens utgång, och att detta borde beaktas.

| (21) | Unionsindustrins synpunkter på hur upphävandet av åtgärderna påverkar deras situation anges i skälen 58–66. |
| --- | --- |

(21)

Unionsindustrins synpunkter på hur upphävandet av åtgärderna påverkar deras situation anges i skälen 58–66.

| (22) | CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade å sin sida att slutsatserna om risk för skada påverkar Hubei och andra kinesiska exporterande tillverkare på samma sätt. Att endast upphäva åtgärderna för Hubei och inte för resten av de kinesiska exporterande tillverkarna skulle enligt deras åsikt strida mot icke-diskrimineringsprincipen. |
| --- | --- |

(22)

CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade å sin sida att slutsatserna om risk för skada påverkar Hubei och andra kinesiska exporterande tillverkare på samma sätt. Att endast upphäva åtgärderna för Hubei och inte för resten av de kinesiska exporterande tillverkarna skulle enligt deras åsikt strida mot icke-diskrimineringsprincipen.

| (23) | Detta argument kunde inte heller godtas. Enligt icke-diskrimineringsprincipen är det för det första förbjudet att behandla lika situationer olika och för det andra att behandla olika situationer lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling (9). Eftersom andra kinesiska exporterande tillverkare inte överklagade den ursprungliga förordningen och/eller förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång till tribunalen, befinner de sig dock i en annan situation än Hubei. Detta faktum motiverar en annorlunda behandling när det gäller tillämpningen av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Endast skillnaden i behandling kan därför inte anses vara diskriminerande, så länge de parter som klagar på denna annorlunda behandling inte befinner sig i samma situation som Hubei. I detta särskilda fall har kommissionen i själva verket ingen rättslig skyldighet att upphäva åtgärderna mot de återstående exporterande tillverkarna, eftersom endast Hubei valde att överklaga slutsatserna i den förordningen till unionsdomstolarna. |
| --- | --- |

(23)

Detta argument kunde inte heller godtas. Enligt icke-diskrimineringsprincipen är det för det första förbjudet att behandla lika situationer olika och för det andra att behandla olika situationer lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling (9). Eftersom andra kinesiska exporterande tillverkare inte överklagade den ursprungliga förordningen och/eller förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång till tribunalen, befinner de sig dock i en annan situation än Hubei. Detta faktum motiverar en annorlunda behandling när det gäller tillämpningen av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. Endast skillnaden i behandling kan därför inte anses vara diskriminerande, så länge de parter som klagar på denna annorlunda behandling inte befinner sig i samma situation som Hubei. I detta särskilda fall har kommissionen i själva verket ingen rättslig skyldighet att upphäva åtgärderna mot de återstående exporterande tillverkarna, eftersom endast Hubei valde att överklaga slutsatserna i den förordningen till unionsdomstolarna.

9

| (24) | CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade också att den rättsstridighet som domstolen konstaterat innebar att den undersökning som ledde till de ursprungliga åtgärderna aldrig borde ha inletts, eftersom förutsättningen för inledandet var den påstådda risk för skada som enligt domstolen aldrig hade existerat. CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade därför att den typ av rättsstridighet som domstolen konstaterat påverkade hela antidumpningsåtgärdens laglighet, vilket i sin tur gav upphov till en fråga av allmänt intresse som borde ha företräde framför rättssäkerhetsprincipen. |
| --- | --- |

(24)

CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade också att den rättsstridighet som domstolen konstaterat innebar att den undersökning som ledde till de ursprungliga åtgärderna aldrig borde ha inletts, eftersom förutsättningen för inledandet var den påstådda risk för skada som enligt domstolen aldrig hade existerat. CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade därför att den typ av rättsstridighet som domstolen konstaterat påverkade hela antidumpningsåtgärdens laglighet, vilket i sin tur gav upphov till en fråga av allmänt intresse som borde ha företräde framför rättssäkerhetsprincipen.

| (25) | CISA förklarade inte hur upprätthållandet av åtgärderna för de återstående exporterande tillverkarna kunde strida mot unionens allmänna intresse, särskilt med tanke på undersökningsresultaten från översynen vid giltighetstidens utgång, där kommissionen bland annat konstaterade att det med hänsyn till unionens intresse inte fanns några tvingande skäl som talade emot att antidumpningsåtgärderna mot import från Kina bibehölls (10). Detta påstående avvisades därför. När det gäller påståendet att domstolen fann sådana fel i den ursprungliga förordningen att förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång inte kan fortsätta att gälla, påpekar kommissionen att rådets slutsatser begränsas till Hubei. De berörda parter som inte utövade sin rätt att överklaga den ursprungliga förordningen till unionsdomstolarna kunde därför inte begära att en dom från unionsdomstolarna skulle gälla för dem för en likadan åtgärd. |
| --- | --- |

(25)

CISA förklarade inte hur upprätthållandet av åtgärderna för de återstående exporterande tillverkarna kunde strida mot unionens allmänna intresse, särskilt med tanke på undersökningsresultaten från översynen vid giltighetstidens utgång, där kommissionen bland annat konstaterade att det med hänsyn till unionens intresse inte fanns några tvingande skäl som talade emot att antidumpningsåtgärderna mot import från Kina bibehölls (10). Detta påstående avvisades därför. När det gäller påståendet att domstolen fann sådana fel i den ursprungliga förordningen att förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång inte kan fortsätta att gälla, påpekar kommissionen att rådets slutsatser begränsas till Hubei. De berörda parter som inte utövade sin rätt att överklaga den ursprungliga förordningen till unionsdomstolarna kunde därför inte begära att en dom från unionsdomstolarna skulle gälla för dem för en likadan åtgärd.

10

| (26) | CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade slutligen att om förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång inte upphävdes med allmängiltig verkan (erga omnes) skulle detta strida mot principerna om god förvaltning och god administrativ praxis. |
| --- | --- |

(26)

CISA och de fyra kinesiska företagen hävdade slutligen att om förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång inte upphävdes med allmängiltig verkan (erga omnes) skulle detta strida mot principerna om god förvaltning och god administrativ praxis.

erga omnes

| (27) | Ogiltigförklaringen av antidumpningsförordningen påverkar endast de parter som överklagade den till domstolen. Detta är också kommissionens allmänna praxis när den verkställer domar. Med tanke på de fel som unionsdomstolarna fann, och enligt sin plikt som oberoende utredningsmyndighet, beslutade kommissionen dock att återuppta undersökningen för att fastställa huruvida åtgärderna till följd av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång borde upphävas med verkan erga omnes. |
| --- | --- |

(27)

Ogiltigförklaringen av antidumpningsförordningen påverkar endast de parter som överklagade den till domstolen. Detta är också kommissionens allmänna praxis när den verkställer domar. Med tanke på de fel som unionsdomstolarna fann, och enligt sin plikt som oberoende utredningsmyndighet, beslutade kommissionen dock att återuppta undersökningen för att fastställa huruvida åtgärderna till följd av förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång borde upphävas med verkan erga omnes.

erga omnes

| (28) | Av de anledningar som anges i skälen 65 och 66 visade undersökningen dock att det inte var lämpligt att upphäva förordningen generellt. I alla händelser kunde de berörda kinesiska företagen inte förklara på vilket sätt principen om god förvaltning skulle överträdas om förordningen inte upphävdes för alla kinesiska exporterande tillverkare. Därför avvisades även detta påstående. |
| --- | --- |

(28)

Av de anledningar som anges i skälen 65 och 66 visade undersökningen dock att det inte var lämpligt att upphäva förordningen generellt. I alla händelser kunde de berörda kinesiska företagen inte förklara på vilket sätt principen om god förvaltning skulle överträdas om förordningen inte upphävdes för alla kinesiska exporterande tillverkare. Därför avvisades även detta påstående.

D.   LÄMPLIGHETEN AV UPPHÄVANDET AV ÅTGÄRDERNA MOT BAKGRUND AV DOMSTOLENS OCH TRIBUNALENS DOMAR

LÄMPLIGHETEN AV UPPHÄVANDET AV ÅTGÄRDERNA MOT BAKGRUND AV DOMSTOLENS OCH TRIBUNALENS DOMAR

| (29) | Kommissionen undersökte huruvida det skulle vara lämpligt att upphäva de förlängda antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål från Kina enligt förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, i den mån tullarna togs ut av andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen undersökte huruvida det skulle vara lämpligt att upphäva de förlängda antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål från Kina enligt förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, i den mån tullarna togs ut av andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

| (30) | För det första undersökte kommissionen effekterna av Hubei-domarna på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. För det andra gjorde kommissionen en förnyad undersökning av utvecklingen av de huvudsakliga skadeindikatorerna för unionsindustrin efter den ursprungliga förordningens undersökningsperiod på grundval av de uppgifter som samlades in vid den tidpunkten. För det tredje bedömde kommissionen huruvida slutsatserna i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång fortfarande gällde utan att beakta Hubeis export. För det fjärde övervägde kommissionen den bevisning som samlats in under översynen vid giltighetstidens utgång och de slutsatser som dragits av denna, och fastställde hur ett upphävande av åtgärderna skulle inverka på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(30)

För det första undersökte kommissionen effekterna av Hubei-domarna på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. För det andra gjorde kommissionen en förnyad undersökning av utvecklingen av de huvudsakliga skadeindikatorerna för unionsindustrin efter den ursprungliga förordningens undersökningsperiod på grundval av de uppgifter som samlades in vid den tidpunkten. För det tredje bedömde kommissionen huruvida slutsatserna i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång fortfarande gällde utan att beakta Hubeis export. För det fjärde övervägde kommissionen den bevisning som samlats in under översynen vid giltighetstidens utgång och de slutsatser som dragits av denna, och fastställde hur ett upphävande av åtgärderna skulle inverka på unionsindustrin.

1.   Effekterna av Hubei-domarna på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång

Effekterna av Hubei-domarna på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång

| (31) | Tribunalen ogiltigförklarade den ursprungliga förordningen om införande av antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål från Kina ”i den del det införs en antidumpningstull på export av produkter tillverkade av Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd och förordnas om uttag av den provisoriska tull som införts på denna export” (11). |
| --- | --- |

(31)

Tribunalen ogiltigförklarade den ursprungliga förordningen om införande av antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål från Kina ”i den del det införs en antidumpningstull på export av produkter tillverkade av Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd och förordnas om uttag av den provisoriska tull som införts på denna export” (11).

11

| (32) | Det följer alltså av domslutet, som uttryckligen ägnas åt den tull som införts för Hubei, att ogiltigförklaringen endast begränsas till de antidumpningstullar som införts enbart för Hubei. |
| --- | --- |

(32)

Det följer alltså av domslutet, som uttryckligen ägnas åt den tull som införts för Hubei, att ogiltigförklaringen endast begränsas till de antidumpningstullar som införts enbart för Hubei.

| (33) | Såsom anges i skäl 6 genomförde kommissionen Hubei-domarna i juni 2016 genom att avföra Hubei från förteckningen över företag som omfattas av Taric-tilläggsnummer A950 och förde upp det under det nya Taric-tilläggsnumret C129. |
| --- | --- |

(33)

Såsom anges i skäl 6 genomförde kommissionen Hubei-domarna i juni 2016 genom att avföra Hubei från förteckningen över företag som omfattas av Taric-tilläggsnummer A950 och förde upp det under det nya Taric-tilläggsnumret C129.

| (34) | Tvärtemot vad vissa berörda parter påstår påverkade ogiltigförklaringen av den ursprungliga förordningen inte den förordningens giltighet för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(34)

Tvärtemot vad vissa berörda parter påstår påverkade ogiltigförklaringen av den ursprungliga förordningen inte den förordningens giltighet för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

| (35) | Detta beror på att antidumpningsförordningarna dels innehåller åtgärder med allmän giltighet, eftersom en antidumpningstull införs på import av de berörda produkterna för en grupp särskilda personer som fastställs både på ett allmänt och abstrakt sätt, och dels individuella beslut i förhållande till de parter som förordningen riktar sig till (12). Rättspraxis bekräftar följaktligen möjligheten att delvis ogiltigförklara förordningarna. I sådana situationer leder en ogiltigförklaring som endast omfattar mottagarna av domen till att förordningen fortsätter att gälla för alla parter som inte överklagade den. |
| --- | --- |

(35)

Detta beror på att antidumpningsförordningarna dels innehåller åtgärder med allmän giltighet, eftersom en antidumpningstull införs på import av de berörda produkterna för en grupp särskilda personer som fastställs både på ett allmänt och abstrakt sätt, och dels individuella beslut i förhållande till de parter som förordningen riktar sig till (12). Rättspraxis bekräftar följaktligen möjligheten att delvis ogiltigförklara förordningarna. I sådana situationer leder en ogiltigförklaring som endast omfattar mottagarna av domen till att förordningen fortsätter att gälla för alla parter som inte överklagade den.

12

| (36) | Det är av dessa skäl som det uttryckligen anges i tillkännagivandet att återupptagandet ”avser endast frågan om upphävande av de förlängda antidumpningstullarna i den utsträckning som dessa tullar avser de kinesiska exporterande tillverkare som namnges i den förordningen [förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång]”. (13) |
| --- | --- |

(36)

Det är av dessa skäl som det uttryckligen anges i tillkännagivandet att återupptagandet ”avser endast frågan om upphävande av de förlängda antidumpningstullarna i den utsträckning som dessa tullar avser de kinesiska exporterande tillverkare som namnges i den förordningen [förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång]”. (13)

13

| (37) | Syftet med återupptagandet var således inte att undersöka huruvida den ursprungliga förordningen gällde andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei, utan snarare att bedöma Hubei-domarnas verkan på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång och de åtgärder som fortfarande tillämpas på dessa andra exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(37)

Syftet med återupptagandet var således inte att undersöka huruvida den ursprungliga förordningen gällde andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei, utan snarare att bedöma Hubei-domarnas verkan på förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång och de åtgärder som fortfarande tillämpas på dessa andra exporterande tillverkare.

| (38) | Dessa verkningar är begränsade, eftersom de andra kinesiska exporterande tillverkarna inte överklagade den ursprungliga förordningen. Av detta följer att förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång fortfarande är giltig i den utsträckning den är tillämplig på andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(38)

Dessa verkningar är begränsade, eftersom de andra kinesiska exporterande tillverkarna inte överklagade den ursprungliga förordningen. Av detta följer att förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång fortfarande är giltig i den utsträckning den är tillämplig på andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

2.   De huvudsakliga skadeindikatorernas utveckling efter den ursprungliga förordningens undersökningsperiod

De huvudsakliga skadeindikatorernas utveckling efter den ursprungliga förordningens undersökningsperiod

| (39) | Genom Hubei-domarna ogiltigförklarades de slutgiltiga tullarna för Hubei på grundvalen att två faktorer för att fastställa risk för skada (dvs. den kinesiska importvolymen och importpriserna) enligt artikel 3.9 i grundförordningen inte var konsekventa, och att en faktor (Kinas kapacitet och risken för omriktning av exporten till unionen) inte var fullständig med hänsyn till den relevanta bevisning som skulle beaktas. Vad gäller den fjärde faktorn i artikel 3.9 i grundförordningen (unionsindustrins lagerhållning) förklarade tribunalen att kommissionen ansåg att denna faktor var irrelevant. |
| --- | --- |

(39)

Genom Hubei-domarna ogiltigförklarades de slutgiltiga tullarna för Hubei på grundvalen att två faktorer för att fastställa risk för skada (dvs. den kinesiska importvolymen och importpriserna) enligt artikel 3.9 i grundförordningen inte var konsekventa, och att en faktor (Kinas kapacitet och risken för omriktning av exporten till unionen) inte var fullständig med hänsyn till den relevanta bevisning som skulle beaktas. Vad gäller den fjärde faktorn i artikel 3.9 i grundförordningen (unionsindustrins lagerhållning) förklarade tribunalen att kommissionen ansåg att denna faktor var irrelevant.

| (40) | Kommissionen ansåg att det var lämpligt att närmare undersöka hur de huvudsakliga skadeindikatorerna utvecklats under perioden efter den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Efter det att de provisoriska åtgärderna infördes till följd av den ursprungliga undersökningen samlades ytterligare uppgifter in för perioden från och med den 1 juli 2008 till och med mars 2009 (nedan kallad perioden efter undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen ansåg att det var lämpligt att närmare undersöka hur de huvudsakliga skadeindikatorerna utvecklats under perioden efter den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Efter det att de provisoriska åtgärderna infördes till följd av den ursprungliga undersökningen samlades ytterligare uppgifter in för perioden från och med den 1 juli 2008 till och med mars 2009 (nedan kallad perioden efter undersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

perioden efter undersökningsperioden

| (41) | Syftet med analysen var att fastställa huruvida unionsindustrins situation visade en försämring som kunde tyda på en skadevållande situation efter undersökningsperioden. I detta avseende, och i jämförelsesyfte, tog kommissionen även hänsyn till tendenserna under den period som var relevant för skadebedömningen under den ursprungliga undersökningen, dvs. perioden från 2005 fram till slutet av denna undersöknings undersökningsperiod (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(41)

Syftet med analysen var att fastställa huruvida unionsindustrins situation visade en försämring som kunde tyda på en skadevållande situation efter undersökningsperioden. I detta avseende, och i jämförelsesyfte, tog kommissionen även hänsyn till tendenserna under den period som var relevant för skadebedömningen under den ursprungliga undersökningen, dvs. perioden från 2005 fram till slutet av denna undersöknings undersökningsperiod (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

| (42) | Indikatorerna i fråga var unionens förbrukning, produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel samt dess försäljningspriser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(42)

Indikatorerna i fråga var unionens förbrukning, produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel samt dess försäljningspriser och lönsamhet.

i)   Förbrukning

Förbrukning

| (43) | Unionens förbrukning ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden, men minskade sedan kraftigt, från 3 172 866 ton under undersökningsperioden till 1 720 968 ton under perioden därefter. Såsom förklaras i skäl 51 i den ursprungliga förordningen minskade unionens förbrukning med nästan 30 % under perioden efter undersökningsperioden (14).

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2005 | 2006 | 2007 | UP | Efter UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i unionen (ton) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |
| | | | | | |
| Källa: Den ursprungliga förordningen. |

(43)

Unionens förbrukning ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden, men minskade sedan kraftigt, från 3 172 866 ton under undersökningsperioden till 1 720 968 ton under perioden därefter. Såsom förklaras i skäl 51 i den ursprungliga förordningen minskade unionens förbrukning med nästan 30 % under perioden efter undersökningsperioden (14).

14

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2005

2006

2007

UP

Efter UP

Förbrukning i unionen (ton)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

1 720 968

Källa: Den ursprungliga förordningen.

Källa:

ii)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (44) | Såsom framgår av tabell 2 visade även unionsindustrins produktionsvolym en betydlig minskning under perioden efter undersökningsperioden, vilket avspeglar den minskade förbrukningen. Även kapaciteten sjönk efter undersökningsperioden. Trots den minskade kapaciteten, och på grund av att minskningen av produktionsvolymen var större, sjönk dock kapacitetsutnyttjandet till 77 % (jämfört med 90 % under undersökningsperioden). I skäl 53 i den ursprungliga förordningen konstateras att kapacitetsutnyttjandet endast uppgick till 60 % i mars 2009.

  Tabell 2


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2005 | 2006 | 2007 | UP | Efter UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |
| Kapacitet (ton) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |
| Kapacitetsutnyttjande | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |
| Källa: Den ursprungliga förordningen. |

(44)

Såsom framgår av tabell 2 visade även unionsindustrins produktionsvolym en betydlig minskning under perioden efter undersökningsperioden, vilket avspeglar den minskade förbrukningen. Även kapaciteten sjönk efter undersökningsperioden. Trots den minskade kapaciteten, och på grund av att minskningen av produktionsvolymen var större, sjönk dock kapacitetsutnyttjandet till 77 % (jämfört med 90 % under undersökningsperioden). I skäl 53 i den ursprungliga förordningen konstateras att kapacitetsutnyttjandet endast uppgick till 60 % i mars 2009.

Tabell 2

Tabell 2

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2005

2006

2007

UP

Efter UP

Produktion (ton)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

1 477 198

Kapacitet (ton)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

1 889 180

Kapacitetsutnyttjande

83 %

89 %

90 %

90 %

78 %

Index (2005 = 100)

Index (2005 = 100)

100

100

108

108

110

110

109

109

88

88

Källa: Den ursprungliga förordningen.

Källa:

iii)   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (45) | Såsom framgår av tabell 3 sjönk även unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden betydligt och i linje med den minskade förbrukningen, vilket ledde till att marknadsandelen förblev oförändrad. |
| --- | --- |

(45)

Såsom framgår av tabell 3 sjönk även unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden betydligt och i linje med den minskade förbrukningen, vilket ledde till att marknadsandelen förblev oförändrad.

| (46) | Det bör noteras att, vilket även anges i skäl 52 i den ursprungliga förordningen, att den kinesiska importvolymen ökade och dess marknadsandel förblev oförändrad i unionen under samma period och i en situation där marknaden minskade starkt.

  Tabell 3


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2005 | 2006 | 2007 | UP | Efter UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |
| Marknadsandel | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |
| Källa: Den ursprungliga förordningen. |

(46)

Det bör noteras att, vilket även anges i skäl 52 i den ursprungliga förordningen, att den kinesiska importvolymen ökade och dess marknadsandel förblev oförändrad i unionen under samma period och i en situation där marknaden minskade starkt.

Tabell 3

Tabell 3

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2005

2006

2007

UP

Efter UP

Försäljningsvolym (ton)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

1 093 175

Marknadsandel

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

63,5 %

Källa: Den ursprungliga förordningen.

Källa:

iv)   Försäljningspris och lönsamhet

Försäljningspris och lönsamhet

| (47) | Trots att försäljningspriserna steg under skadeundersökningsperioden och fortsatte att stiga därefter, sjönk lönsamheten betydligt. Lönsamheten minskade redan under undersökningsperioden, och nådde mycket låga nivåer därefter. Under den ursprungliga undersökningen fastställdes att lönsamheten till och med blev negativ under första kvartalet 2009 (– 0,8 %) (15). |
| --- | --- |

(47)

Trots att försäljningspriserna steg under skadeundersökningsperioden och fortsatte att stiga därefter, sjönk lönsamheten betydligt. Lönsamheten minskade redan under undersökningsperioden, och nådde mycket låga nivåer därefter. Under den ursprungliga undersökningen fastställdes att lönsamheten till och med blev negativ under första kvartalet 2009 (– 0,8 %) (15).

15

| (48) | Den försämrade lönsamheten kan åtminstone delvis tillskrivas den betydande minskningen av produktionen och försäljningsvolymen, som ledde till minskat kapacitetsutnyttjande, vilket i sin tur inverkade negativt på den genomsnittliga produktionskostnaden.

  Tabell 4


  Försäljningspris och lönsamhet | 2005 | 2006 | 2007 | UP | Efter UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris (euro/ton) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |
| Lönsamhet | 12,1 % | 17,5 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |
| Källa: Den ursprungliga förordningen. |

(48)

Den försämrade lönsamheten kan åtminstone delvis tillskrivas den betydande minskningen av produktionen och försäljningsvolymen, som ledde till minskat kapacitetsutnyttjande, vilket i sin tur inverkade negativt på den genomsnittliga produktionskostnaden.

Tabell 4

Tabell 4

Försäljningspris och lönsamhet

Försäljningspris och lönsamhet

2005

2006

2007

UP

Efter UP

Försäljningspris (euro/ton)

983

1 047

1 188

1 192

1 415

Lönsamhet

12,1 %

17,5 %

17,9 %

15,4 %

3,5 %

Källa: Den ursprungliga förordningen.

Källa:

| (49) | Sammanfattningsvis visade alla huvudsakliga indikatorer en betydande nedgång efter undersökningsperioden. Produktions- och försäljningsvolymen sjönk väsentligt, vilket inverkade negativt på kapacitetsutnyttjandet. Marknadsandelen förblev oförändrad, men det berodde på att unionsmarknaden minskade samtidigt. Unionsindustrins finansiella situation försämrades också, med en dramatisk minskning av lönsamheten efter undersökningsperioden, som till och med ledde till förluster under första kvartalet 2009. De ökade försäljningspriserna kunde inte ändra denna nedåtgående utveckling. |
| --- | --- |

(49)

Sammanfattningsvis visade alla huvudsakliga indikatorer en betydande nedgång efter undersökningsperioden. Produktions- och försäljningsvolymen sjönk väsentligt, vilket inverkade negativt på kapacitetsutnyttjandet. Marknadsandelen förblev oförändrad, men det berodde på att unionsmarknaden minskade samtidigt. Unionsindustrins finansiella situation försämrades också, med en dramatisk minskning av lönsamheten efter undersökningsperioden, som till och med ledde till förluster under första kvartalet 2009. De ökade försäljningspriserna kunde inte ändra denna nedåtgående utveckling.

| (50) | Därför kan slutsatsen dras att unionsindustrin led skada under perioden efter den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. |
| --- | --- |

(50)

Därför kan slutsatsen dras att unionsindustrin led skada under perioden efter den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod.

3.   Slutsatserna i översynen efter giltighetsperiodens utgång utan Hubeis export

Slutsatserna i översynen efter giltighetsperiodens utgång utan Hubeis export

| (51) | Kommissionen bedömde också huruvida slutsatserna i översynen efter giltighetsperiodens utgång fortfarande gällde utan Hubeis export till unionen i bedömningen av sannolikheten för en återkommande risk för skada. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen bedömde också huruvida slutsatserna i översynen efter giltighetsperiodens utgång fortfarande gällde utan Hubeis export till unionen i bedömningen av sannolikheten för en återkommande risk för skada.

| (52) | I detta sammanhang påminner kommissionen om att den inte fick uppgifter om importen under den perioden eftersom Hubei inte samarbetade under översynen efter giltighetsperiodens utgång. Särskilda uppgifter om Hubeis import fanns inte heller tillgängliga i artikel 14.6-databasen. Importen från Hubei omfattades av Taric-tilläggsnummer A950, som gällde alla företag som samarbetade under den ursprungliga undersökningen men som inte tilldelades en individuell tullsats. Kommissionen hade således endast tillgång till aggregerade uppgifter för 16 kinesiska exporterande tillverkare (inklusive Hubei), som samtliga hänfördes till Taric-tilläggsnummer A950. |
| --- | --- |

(52)

I detta sammanhang påminner kommissionen om att den inte fick uppgifter om importen under den perioden eftersom Hubei inte samarbetade under översynen efter giltighetsperiodens utgång. Särskilda uppgifter om Hubeis import fanns inte heller tillgängliga i artikel 14.6-databasen. Importen från Hubei omfattades av Taric-tilläggsnummer A950, som gällde alla företag som samarbetade under den ursprungliga undersökningen men som inte tilldelades en individuell tullsats. Kommissionen hade således endast tillgång till aggregerade uppgifter för 16 kinesiska exporterande tillverkare (inklusive Hubei), som samtliga hänfördes till Taric-tilläggsnummer A950.

| (53) | Kommissionen kunde därför inte använda dessa aggregerade importuppgifter för att få fram uppgifter om endast Hubeis export. På grund av att Hubei inte var samarbetsvilligt, och i avsaknad av statistik över Hubeis import, uppskattade kommissionen Hubeis importvolym under översynsperioden på grundval av företagets importvolym under den ursprungliga undersökningen. Hubei rapporterade dessa uppgifter i sitt svar på frågeformuläret under den ursprungliga undersökningen och kommissionen kontrollerade uppgifterna under sitt kontrollbesök på plats hos Hubei i oktober 2008. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen kunde därför inte använda dessa aggregerade importuppgifter för att få fram uppgifter om endast Hubeis export. På grund av att Hubei inte var samarbetsvilligt, och i avsaknad av statistik över Hubeis import, uppskattade kommissionen Hubeis importvolym under översynsperioden på grundval av företagets importvolym under den ursprungliga undersökningen. Hubei rapporterade dessa uppgifter i sitt svar på frågeformuläret under den ursprungliga undersökningen och kommissionen kontrollerade uppgifterna under sitt kontrollbesök på plats hos Hubei i oktober 2008.

| (54) | Upplysningsvis uppgick importen från Hubei under den ursprungliga undersökningsperioden till omkring [8–13 %] av hela den kinesiska importen. Eftersom Hubei inte samarbetade under undersökningen vid giltighetsperiodens utgång gjorde kommissionen därför antagandet att denna procentandel av den totala kinesiska importen förblev oförändrad. |
| --- | --- |

(54)

Upplysningsvis uppgick importen från Hubei under den ursprungliga undersökningsperioden till omkring [8–13 %] av hela den kinesiska importen. Eftersom Hubei inte samarbetade under undersökningen vid giltighetsperiodens utgång gjorde kommissionen därför antagandet att denna procentandel av den totala kinesiska importen förblev oförändrad.

| (55) | Enligt förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång uppgick den totala importen från Kina till unionen under översynsperioden till 67 977 ton. På grundval av detta, och genom att tillämpa samma procentandel för Hubei av den totala importen från Kina (dvs. [8–13 %] av den totala importen) på slutsatserna i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, beräknades Hubeis import till [6 000–7 500] ton av de 67 977 ton som anges i den förordningen. |
| --- | --- |

(55)

Enligt förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång uppgick den totala importen från Kina till unionen under översynsperioden till 67 977 ton. På grundval av detta, och genom att tillämpa samma procentandel för Hubei av den totala importen från Kina (dvs. [8–13 %] av den totala importen) på slutsatserna i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång, beräknades Hubeis import till [6 000–7 500] ton av de 67 977 ton som anges i den förordningen.

| (56) | Med tanke på att omkring [87–92 %] av importen beräknades komma från andra exporterande tillverkare än Hubei, och att det enligt artikel 3.9 i grundförordningen ska göras en sammantagen bedömning av dessa indikatorer, drog kommissionen slutsatsen att undantagandet av Hubeis import från den totala kinesiska importen under översynsperioden inte ifrågasatte kommissionens kvalitativa bedömning i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(56)

Med tanke på att omkring [87–92 %] av importen beräknades komma från andra exporterande tillverkare än Hubei, och att det enligt artikel 3.9 i grundförordningen ska göras en sammantagen bedömning av dessa indikatorer, drog kommissionen slutsatsen att undantagandet av Hubeis import från den totala kinesiska importen under översynsperioden inte ifrågasatte kommissionens kvalitativa bedömning i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång.

| (57) | Slutsatserna i skälen 105–109 i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång bekräftades därför och kan behållas utan ändringar, även utan importen från Hubei. |
| --- | --- |

(57)

Slutsatserna i skälen 105–109 i förordningen om översyn vid giltighetstidens utgång bekräftades därför och kan behållas utan ändringar, även utan importen från Hubei.

4.   Verkningar av upphävandet av åtgärderna på unionsindustrin

Verkningar av upphävandet av åtgärderna på unionsindustrin

| (58) | Kommissionen bedömde därefter hur upphävandet av åtgärderna mot Kina skulle ha verkan erga omnes på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen bedömde därefter hur upphävandet av åtgärderna mot Kina skulle ha verkan erga omnes på unionsindustrins situation.

erga omnes

| (59) | Här påminner kommissionen om att de relevanta ekonomiska uppgifterna samlades in under den undersökning vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 2. Dessa undersökningsresultat grundades på fakta och bevisning som samlats in under en period som ligger närmare i tiden (juli 2013–juni 2014), medan undersökningsresultaten under den ursprungliga undersökningen grundades på bevisning som samlats in för perioden juli 2007–juni 2008. |
| --- | --- |

(59)

Här påminner kommissionen om att de relevanta ekonomiska uppgifterna samlades in under den undersökning vid giltighetstidens utgång som avses i skäl 2. Dessa undersökningsresultat grundades på fakta och bevisning som samlats in under en period som ligger närmare i tiden (juli 2013–juni 2014), medan undersökningsresultaten under den ursprungliga undersökningen grundades på bevisning som samlats in för perioden juli 2007–juni 2008.

| (60) | Undersökningen vid giltighetstidens utgång visar tydligt på följande: Om åtgärderna skulle upphävas skulle industrin ställas inför en betydligt ökad import från Kina till dumpade priser. Det fastställdes att importvolymerna, på grund av de låga priserna, kunde nå en liknande nivå som den nivå som konstaterades under den ursprungliga undersökningen. Samtidigt visade undersökningen en minskad förbrukning i unionen på 19 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att den förväntade prisnivån för kinesisk import utan antidumpningstull i själva verket sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser med omkring 40 %. Unionsindustrin skulle inte kunna hantera en sådan ökning av lågprisimport. Kunderna skulle dessutom enkelt kunna lägga över sina kortfristiga beställningar från unionstillverkarna till de kinesiska exporterande tillverkarna. Detta skulle leda till att den kinesiska importens marknadsandel skulle öka betydligt, från 6,3 % under undersökningen vid giltighetstidens utgång, upp till 30 %. Med tanke på den betydande ökningen av den kinesiska produktionskapaciteten sedan den ursprungliga undersökningen (60 %), skulle importen från Kina omedelbart svämma över unionsmarknaden och vinna en avsevärd marknadsandel på bekostnad av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen vid giltighetstidens utgång visar tydligt på följande: Om åtgärderna skulle upphävas skulle industrin ställas inför en betydligt ökad import från Kina till dumpade priser. Det fastställdes att importvolymerna, på grund av de låga priserna, kunde nå en liknande nivå som den nivå som konstaterades under den ursprungliga undersökningen. Samtidigt visade undersökningen en minskad förbrukning i unionen på 19 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att den förväntade prisnivån för kinesisk import utan antidumpningstull i själva verket sannolikt skulle underskrida unionsindustrins priser med omkring 40 %. Unionsindustrin skulle inte kunna hantera en sådan ökning av lågprisimport. Kunderna skulle dessutom enkelt kunna lägga över sina kortfristiga beställningar från unionstillverkarna till de kinesiska exporterande tillverkarna. Detta skulle leda till att den kinesiska importens marknadsandel skulle öka betydligt, från 6,3 % under undersökningen vid giltighetstidens utgång, upp till 30 %. Med tanke på den betydande ökningen av den kinesiska produktionskapaciteten sedan den ursprungliga undersökningen (60 %), skulle importen från Kina omedelbart svämma över unionsmarknaden och vinna en avsevärd marknadsandel på bekostnad av unionsindustrin.

| (61) | Undersökningen vid giltighetstidens utgång visade dessutom att det fanns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina (mer än unionens hela förbrukning), som sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden eftersom den fortsatt var mycket attraktiv för kinesisk export, trots de gällande åtgärderna. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades i själva verket till 2 miljoner ton under undersökningen vid giltighetstidens utgång, vilket överskred den totala förbrukningen i unionen under samma period. Kina skulle därför avsevärt kunna öka sina exportvolymer till unionen. Denna slutsats stöds av det faktum att ett antal andra viktiga exportmarknader för Kina (t.ex. Kanada, Förenta staterna, Colombia, Mexiko och Brasilien) hade infört handelspolitiska skyddsåtgärder mot kinesisk import av den berörda produkten och att flera andra länder övervägde att införa sådana åtgärder. Det fastställdes också att de kinesiska tillverkarna, på grund av nedgången i den kinesiska ekonomin i kombination med den stora överkapaciteten, var utsatta för starka påtryckningar att producera med högt kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(61)

Undersökningen vid giltighetstidens utgång visade dessutom att det fanns en betydande outnyttjad kapacitet i Kina (mer än unionens hela förbrukning), som sannolikt skulle riktas mot unionsmarknaden eftersom den fortsatt var mycket attraktiv för kinesisk export, trots de gällande åtgärderna. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades i själva verket till 2 miljoner ton under undersökningen vid giltighetstidens utgång, vilket överskred den totala förbrukningen i unionen under samma period. Kina skulle därför avsevärt kunna öka sina exportvolymer till unionen. Denna slutsats stöds av det faktum att ett antal andra viktiga exportmarknader för Kina (t.ex. Kanada, Förenta staterna, Colombia, Mexiko och Brasilien) hade infört handelspolitiska skyddsåtgärder mot kinesisk import av den berörda produkten och att flera andra länder övervägde att införa sådana åtgärder. Det fastställdes också att de kinesiska tillverkarna, på grund av nedgången i den kinesiska ekonomin i kombination med den stora överkapaciteten, var utsatta för starka påtryckningar att producera med högt kapacitetsutnyttjande.

| (62) | Vad gäller den sannolika prisutvecklingen för kinesisk import låg de kinesiska importpriserna redan betydligt under unionsindustrins försäljningspriser under undersökningen vid giltighetstidens utgång, trots de gällande dumpningsåtgärderna. Utan antidumpningstullar förväntades de kinesiska importpriserna minska ännu mer, med prisunderskridandemarginaler från omkring 40 %. Denna prispress skulle sannolikt förstärkas av den sannolika omedelbara ökningen av de kinesiska importvolymerna. |
| --- | --- |

(62)

Vad gäller den sannolika prisutvecklingen för kinesisk import låg de kinesiska importpriserna redan betydligt under unionsindustrins försäljningspriser under undersökningen vid giltighetstidens utgång, trots de gällande dumpningsåtgärderna. Utan antidumpningstullar förväntades de kinesiska importpriserna minska ännu mer, med prisunderskridandemarginaler från omkring 40 %. Denna prispress skulle sannolikt förstärkas av den sannolika omedelbara ökningen av de kinesiska importvolymerna.

| (63) | Undersökningen vid giltighetstidens utgång bekräftade att lagerhållningens omfattning inte hade någon större betydelse för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkade på grundval av kortfristiga beställningar från kunder och lagerhållningen utgjorde en obetydlig andel av unionstillverkarnas produktion. |
| --- | --- |

(63)

Undersökningen vid giltighetstidens utgång bekräftade att lagerhållningens omfattning inte hade någon större betydelse för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkade på grundval av kortfristiga beställningar från kunder och lagerhållningen utgjorde en obetydlig andel av unionstillverkarnas produktion.

| (64) | Översynen vid giltighetstidens utgång visade också att den negativa effekten på unionsindustrin skulle vara att kunderna i unionen gick över till den kinesiska lågprisimporten. Eftersom unionens kapacitet inte förväntades öka skulle detta även leda till att den kinesiska importen skulle ta en betydande marknadsandel på unionsmarknaden till skada för unionsindustrin. Detta skulle också leda till lägre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, vilket i sin tur leder till högre enhetskostnader. Samtidigt skulle lågprisimporten utöva ett betydande pristryck på unionsmarknaden så att unionstillverkarna inte skulle kunna höja sina priser, vilket leder till minskad lönsamhet. |
| --- | --- |

(64)

Översynen vid giltighetstidens utgång visade också att den negativa effekten på unionsindustrin skulle vara att kunderna i unionen gick över till den kinesiska lågprisimporten. Eftersom unionens kapacitet inte förväntades öka skulle detta även leda till att den kinesiska importen skulle ta en betydande marknadsandel på unionsmarknaden till skada för unionsindustrin. Detta skulle också leda till lägre kapacitetsutnyttjande för unionsindustrin, vilket i sin tur leder till högre enhetskostnader. Samtidigt skulle lågprisimporten utöva ett betydande pristryck på unionsmarknaden så att unionstillverkarna inte skulle kunna höja sina priser, vilket leder till minskad lönsamhet.

| (65) | Översynen vid giltighetstidens utgång visade således att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till återkommande risk för skada. Den slutsatsen ifrågasattes inte av någon av de berörda parterna, och kommissionen kunde inte heller finna bevisning som skulle kunna ifrågasätta dessa slutsatser. |
| --- | --- |

(65)

Översynen vid giltighetstidens utgång visade således att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till återkommande risk för skada. Den slutsatsen ifrågasattes inte av någon av de berörda parterna, och kommissionen kunde inte heller finna bevisning som skulle kunna ifrågasätta dessa slutsatser.

| (66) | Med tanke på att slutsatserna från översynen vid giltighetstidens utgång inte skulle ha ändrats även om kommissionen bortsåg från importvolymerna från Hubei, konstaterade kommissionen således att unionsindustrin skulle påverkas allvarligt om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(66)

Med tanke på att slutsatserna från översynen vid giltighetstidens utgång inte skulle ha ändrats även om kommissionen bortsåg från importvolymerna från Hubei, konstaterade kommissionen således att unionsindustrin skulle påverkas allvarligt om åtgärderna upphävdes.

E.   SLUTSATSER OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

SLUTSATSER OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (67) | I allmänhet, och i synnerhet med tanke på de betydande negativa effekterna för unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas, ansåg kommissionen därför att det inte skulle vara lämpligt att upphäva de gällande åtgärderna mot andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(67)

I allmänhet, och i synnerhet med tanke på de betydande negativa effekterna för unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas, ansåg kommissionen därför att det inte skulle vara lämpligt att upphäva de gällande åtgärderna mot andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

| (68) | Den 28 juli 2017 lämnade kommissionen ut de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte upphäva de gällande antidumpningsåtgärderna för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei till alla berörda parter och uppmanade dem att lämna sina synpunkter på dessa slutsatser inom en angiven tidsfrist. |
| --- | --- |

(68)

Den 28 juli 2017 lämnade kommissionen ut de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte upphäva de gällande antidumpningsåtgärderna för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei till alla berörda parter och uppmanade dem att lämna sina synpunkter på dessa slutsatser inom en angiven tidsfrist.

F.   SYNPUNKTER FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA EFTER UTLÄMNANDET AV UPPGIFTER

SYNPUNKTER FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA EFTER UTLÄMNANDET AV UPPGIFTER

| (69) | Efter utlämnandet av uppgifter mottog kommissionen detaljerade synpunkter från CISA och fyra exporterande tillverkare av sömlösa rör av järn eller stål. |
| --- | --- |

(69)

Efter utlämnandet av uppgifter mottog kommissionen detaljerade synpunkter från CISA och fyra exporterande tillverkare av sömlösa rör av järn eller stål.

| (70) | Dessa parter hävdade att den fråga som borde övervägas snarare var huruvida upphävandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara lagligt och förenligt med principen om god förvaltning, inte om ett upphävande var lämpligt. |
| --- | --- |

(70)

Dessa parter hävdade att den fråga som borde övervägas snarare var huruvida upphävandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara lagligt och förenligt med principen om god förvaltning, inte om ett upphävande var lämpligt.

| (71) | Till stöd för det påståendet hävdade parterna att domstolen och tribunalen i Hubei-domarna konstaterade att antidumpningsåtgärderna hade antagits utan en lämplig slutsats om skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen (och artikel 3 i WTO:s antidumpningsavtal), och att de ursprungliga åtgärderna därför var rättsstridiga i sin helhet. Genom att hänvisa till domstolens dom i målet Clark och Puma (16), hävdade parterna att den rättsstridighet som konstaterats i den ursprungliga förordningen anses påverka de efterföljande förordningarna om förlängning, vilket enligt deras åsikt i sin tur innebar att hela den ursprungliga förordningen om sömlösa rör av järn eller stål påverkades av samma fel. Av detta följer att kommissionen genom att inte upphäva åtgärderna gentemot andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei skulle handla i strid med artiklarna 1, 3.1 och 3.9 i grundförordningen och artikel VI i Gattavtalet från 1994 samt artiklarna 1 och 18.1 i WTO:s antidumpningsavtal. |
| --- | --- |

(71)

Till stöd för det påståendet hävdade parterna att domstolen och tribunalen i Hubei-domarna konstaterade att antidumpningsåtgärderna hade antagits utan en lämplig slutsats om skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen (och artikel 3 i WTO:s antidumpningsavtal), och att de ursprungliga åtgärderna därför var rättsstridiga i sin helhet. Genom att hänvisa till domstolens dom i målet Clark och Puma (16), hävdade parterna att den rättsstridighet som konstaterats i den ursprungliga förordningen anses påverka de efterföljande förordningarna om förlängning, vilket enligt deras åsikt i sin tur innebar att hela den ursprungliga förordningen om sömlösa rör av järn eller stål påverkades av samma fel. Av detta följer att kommissionen genom att inte upphäva åtgärderna gentemot andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei skulle handla i strid med artiklarna 1, 3.1 och 3.9 i grundförordningen och artikel VI i Gattavtalet från 1994 samt artiklarna 1 och 18.1 i WTO:s antidumpningsavtal.

16

| (72) | Samma parter hävdade dessutom att det inte heller skulle vara förenligt med principen om god förvaltning att upprätthålla antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(72)

Samma parter hävdade dessutom att det inte heller skulle vara förenligt med principen om god förvaltning att upprätthålla antidumpningsåtgärderna.

| (73) | Dessa parter klargjorde också att de inte begärde att åtgärderna skulle upphävas med verkan erga omnes genom en förlängning av Hubei-domarnas verkningar. De hävdade i stället att deras begäran att upphäva åtgärderna grundades på artiklarna 1, 3.1 och 3.9 i grundförordningen och artikel VI i Gattavtalet från 1994 samt artiklarna 1 och 18.1 i WTO:s antidumpningsavtal, såsom nämns i skäl 71. Ett sådant upphävande skulle få en efterhandsverkan, vilket rättsligt sett skulle vara annorlunda än en förlängning av Hubei-domarnas verkningar, som skulle ha retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

(73)

Dessa parter klargjorde också att de inte begärde att åtgärderna skulle upphävas med verkan erga omnes genom en förlängning av Hubei-domarnas verkningar. De hävdade i stället att deras begäran att upphäva åtgärderna grundades på artiklarna 1, 3.1 och 3.9 i grundförordningen och artikel VI i Gattavtalet från 1994 samt artiklarna 1 och 18.1 i WTO:s antidumpningsavtal, såsom nämns i skäl 71. Ett sådant upphävande skulle få en efterhandsverkan, vilket rättsligt sett skulle vara annorlunda än en förlängning av Hubei-domarnas verkningar, som skulle ha retroaktiv verkan.

erga omnes

| (74) | Parterna hävdade avslutningsvis att eventuella negativa verkningar av upphävandet av åtgärderna på unionsindustrins situation borde hanteras i en ny antidumpningsundersökning som skulle inledas i enlighet med artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

Parterna hävdade avslutningsvis att eventuella negativa verkningar av upphävandet av åtgärderna på unionsindustrins situation borde hanteras i en ny antidumpningsundersökning som skulle inledas i enlighet med artikel 5 i grundförordningen.

| (75) | Kommissionen avvisade dessa argument. Vad gäller påståendet att ett upprätthållande av de gällande åtgärderna mot andra kinesiska exporterande tillverkare av sömlösa rör av järn eller stål än Hubei skulle vara oförenligt med artiklarna 1, 3.1 och 3.9 i grundförordningen och artikel VI i Gattavtalet från 1994 samt artiklarna 1 och 18.1 i WTO:s antidumpningsavtal, och såsom nämns i skäl 23 påminde kommissionen om att Hubei-domarna begränsade ogiltigförklaringen av den ursprungliga förordningen till de antidumpningsåtgärder som införts mot Hubei. Såsom också förklaras i skäl 25 förblev undersökningen vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot Kina rörande sömlösa rör av järn eller stål giltiga i samma utsträckning som den ursprungliga förordningen, dvs. i den mån den är tillämplig på andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen avvisade dessa argument. Vad gäller påståendet att ett upprätthållande av de gällande åtgärderna mot andra kinesiska exporterande tillverkare av sömlösa rör av järn eller stål än Hubei skulle vara oförenligt med artiklarna 1, 3.1 och 3.9 i grundförordningen och artikel VI i Gattavtalet från 1994 samt artiklarna 1 och 18.1 i WTO:s antidumpningsavtal, och såsom nämns i skäl 23 påminde kommissionen om att Hubei-domarna begränsade ogiltigförklaringen av den ursprungliga förordningen till de antidumpningsåtgärder som införts mot Hubei. Såsom också förklaras i skäl 25 förblev undersökningen vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot Kina rörande sömlösa rör av järn eller stål giltiga i samma utsträckning som den ursprungliga förordningen, dvs. i den mån den är tillämplig på andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

| (76) | Rättssäkerhetsprincipen utgör dessutom hinder för att ifrågasätta huruvida en rättsakt som antagits av en av unionens institutioner är slutgiltig efter det att den i artikel 263 i EUF-fördraget föreskrivna tidsfristen för att väcka talan mot sådana rättsakter har löpt ut (17). När en part har rätt att väcka en ogiltighetstalan mot en åtgärd direkt vid unionsdomstolarna, vilket alla andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei hade, måste den antingen göra detta eller för alltid avstå från det (18). |
| --- | --- |

(76)

Rättssäkerhetsprincipen utgör dessutom hinder för att ifrågasätta huruvida en rättsakt som antagits av en av unionens institutioner är slutgiltig efter det att den i artikel 263 i EUF-fördraget föreskrivna tidsfristen för att väcka talan mot sådana rättsakter har löpt ut (17). När en part har rätt att väcka en ogiltighetstalan mot en åtgärd direkt vid unionsdomstolarna, vilket alla andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei hade, måste den antingen göra detta eller för alltid avstå från det (18).

17

18

| (77) | Av detta följer att det inte föreligger någon rättslig skyldighet enligt grundförordningen, Gattavtalet från 1994 eller WTO:s antidumpningsavtal att upphäva de gällande åtgärderna med avseende på andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. Kraven i detta hänseende avvisades därför. |
| --- | --- |

(77)

Av detta följer att det inte föreligger någon rättslig skyldighet enligt grundförordningen, Gattavtalet från 1994 eller WTO:s antidumpningsavtal att upphäva de gällande åtgärderna med avseende på andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. Kraven i detta hänseende avvisades därför.

| (78) | Vad gäller påståendet att kommissionen inte agerade enligt principen om god förvaltning, påpekar kommissionen för det första att enligt rättspraxis har principen om god förvaltning inte i sig till syfte att ge rättigheter åt enskilda, utom i de fall då den ger uttryck för vissa särskilda rättigheter (19). Eftersom ingen berörd part kunde hävda att specifika rättigheter hade överträtts i detta avseende anser kommissionen att det är ogrundat att åberopa sådana argument. För det andra anser kommissionen i alla händelser att den agerade just enligt den principen genom att återuppta undersökningen och bedöma åtgärdernas lämplighet mot bakgrund av Hubei-domarna. Det faktum att parterna inte instämmer i resultatet av bedömningen innebär inte att den är rättsstridig eller strider mot principen om god förvaltning. Kommissionen hänvisar dessutom till skäl 27. |
| --- | --- |

(78)

Vad gäller påståendet att kommissionen inte agerade enligt principen om god förvaltning, påpekar kommissionen för det första att enligt rättspraxis har principen om god förvaltning inte i sig till syfte att ge rättigheter åt enskilda, utom i de fall då den ger uttryck för vissa särskilda rättigheter (19). Eftersom ingen berörd part kunde hävda att specifika rättigheter hade överträtts i detta avseende anser kommissionen att det är ogrundat att åberopa sådana argument. För det andra anser kommissionen i alla händelser att den agerade just enligt den principen genom att återuppta undersökningen och bedöma åtgärdernas lämplighet mot bakgrund av Hubei-domarna. Det faktum att parterna inte instämmer i resultatet av bedömningen innebär inte att den är rättsstridig eller strider mot principen om god förvaltning. Kommissionen hänvisar dessutom till skäl 27.

19

| (79) | Vad gäller unionsindustrins möjligheter att framföra ett antidumpningsklagomål i den mening som avses i artikel 5 i grundförordningen, konstateras att tillgången till eventuella rättsmedel inte ogiltigförklarar bedömningen av huruvida det är lämpligt att eventuellt upphäva åtgärder enligt vad som avses i skälen 27–51. |
| --- | --- |

(79)

Vad gäller unionsindustrins möjligheter att framföra ett antidumpningsklagomål i den mening som avses i artikel 5 i grundförordningen, konstateras att tillgången till eventuella rättsmedel inte ogiltigförklarar bedömningen av huruvida det är lämpligt att eventuellt upphäva åtgärder enligt vad som avses i skälen 27–51.

| (80) | Kraven från CISA och de fyra exporterande tillverkarna i fråga avvisades således. Därför, och enligt vad som konstateras i skäl 67, ansåg kommissionen i allmänhet, och med tanke på de betydande negativa effekterna för unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas, att det inte skulle vara lämpligt att upphäva de gällande åtgärderna mot andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei. |
| --- | --- |

(80)

Kraven från CISA och de fyra exporterande tillverkarna i fråga avvisades således. Därför, och enligt vad som konstateras i skäl 67, ansåg kommissionen i allmänhet, och med tanke på de betydande negativa effekterna för unionsindustrin om åtgärderna skulle upphävas, att det inte skulle vara lämpligt att upphäva de gällande åtgärderna mot andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei.

G.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (81) | Med tanke på det ovanstående kunde ingen av de berörda parternas synpunkter efter utlämnandet av uppgifter den 28 juli 2017 ifrågasätta kommissionens undersökningsresultat, och de övergripande slutsatserna i skäl 67 bekräftas härmed. |
| --- | --- |

(81)

Med tanke på det ovanstående kunde ingen av de berörda parternas synpunkter efter utlämnandet av uppgifter den 28 juli 2017 ifrågasätta kommissionens undersökningsresultat, och de övergripande slutsatserna i skäl 67 bekräftas härmed.

H.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (82) | Med tanke på de ytterligare överväganden som redovisas ovan, särskilt i skälen 31–38 och 39–50, ansåg kommissionen att det var lämpligt att åter lämna ut de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte upphäva de gällande antidumpningsåtgärderna för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei till alla berörda parter och uppmanade dem att lämna sina synpunkter på dessa slutsatser inom en angiven tidsfrist. Inga kommentarer mottogs från berörda parter efter det att ytterligare uppgifter lämnats ut. |
| --- | --- |

(82)

Med tanke på de ytterligare överväganden som redovisas ovan, särskilt i skälen 31–38 och 39–50, ansåg kommissionen att det var lämpligt att åter lämna ut de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte upphäva de gällande antidumpningsåtgärderna för andra kinesiska exporterande tillverkare än Hubei till alla berörda parter och uppmanade dem att lämna sina synpunkter på dessa slutsatser inom en angiven tidsfrist. Inga kommentarer mottogs från berörda parter efter det att ytterligare uppgifter lämnats ut.

| (83) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(83)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avslutas undersökningen av domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P rörande förordning (EG) nr 926/2009 och genomförandeförordning (EU) 2015/2272.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 926/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 19).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 av den 7 december 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 322, 8.12.2015, s. 21).

3

(4)  Dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09, Hubei Xinyegang Steel mot rådet, ECLI:EU:T:2014:35.

4

(5)  Dom av den 7 april 2016 i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava m.fl. mot Hubei, ECLI:EU:C:2016:209.

5

(6)  Tillkännagivande om domarna i de förenade målen C-186/14 P och C-193/14 P rörande rådets förordning (EG) nr 926/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2272 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT C 331, 9.9.2016, s. 4).

6

(7)  EU-domstolens dom av den 4 februari 2016 i de förenade målen C-659/13 och C-34/14, C & J Clark International Ltd och Puma SE, ECLI:EU:C:2016:74, punkt 79.

7

(8)  Domstolens dom av den 15 mars 2018 i mål C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 87.

8

(9)  Domstolens dom av den 27 januari 2005 i mål C-422/02 P, Europe Chemi-Con (Deutschland) mot rådet, ECLI:EU:C:2005:56, punkt 33.

9

(10)  Se genomförandeförordning (EU) 2015/2272, skälen 112–121.

10

(11)  Tribunalens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09, Hubei Xinyegang Steel mot rådet, ECLI:EU:T:2014:35, punkt 93.

11

(12)  Se domstolens dom av den 16 april 2015 i mål C-143/14, TMK Europe, EU:C:2015:236, punkt 19. Förslag till avgörande av generaladvokaten Eleanor Sharpston av den 21 maj 2015 i mål C-687/13, Fliesen-Zentrum Deutschland, EU:C:2015:349, punkt 40, och förslag till avgörande av generaladvokaten Warner av den 14 februari 1979 i mål 113/77, NTN mot rådet (EU:C:1979:39), s. 1212, på s. 1243 och analogt, mål C-200/13 P, rådet mot Bank Saderat Iran och kommissionen, EU:C:2016:284, punkt 119 och där angiven rättspraxis.

12

(13)  Tillkännagivandet, s. 4.

13

(14)  Såsom även nämns i fotnot 7 i den ursprungliga förordningen gjordes jämförelsen mellan genomsnittliga volymer per månad.

14

(15)  Skäl 54 i den ursprungliga förordningen.

15

(16)  Domstolens dom av den 4 februari 2016 i de förenade målen C-659/13 och C-34/14, C&J Clark International Ltd och Puma SE.

16

(17)  Dom av den 1 juli 2008 i mål T-276/04, Compagnie maritime belge mot kommissionen, EU:T:2008:237, punkt 59 och där angiven rättspraxis.

17

(18)  Förslag till avgörande av generaladvokaten Jacobs av den 16 november 2000 i mål C-239/99, Nachi Europe, EU:C:2000:639, punkt 58.

18

(19)  Tribunalens domar av den 2 oktober 2003 i mål T-196/99, Area Cova mot rådet och kommissionen, EU:T:2001:281 punkt 43, av den 4 oktober 2006 i mål T-193/04, Tillack mot kommissionen, EU:T:2006:292, punkt 127, och av den 13 november 2008 i mål T-128/05, SPM mot rådet och kommissionen EU:T:2008:494, punkt 127.

19

---

Rättelser

| 29.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 164/62

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/583 av den 16 april 2018 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lough Neah Pollan [SUB])

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 98 av den 18 april 2018
  )

Sidan 17, i förordningens titel, i skälen 1 och 2 samt i artikel 1 första stycket

I stället för:

”Lough Neah Pollan”

ska det stå:

”Lough Neagh Pollan”.

---