# Europos Sąjungos L 153/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 153 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. birželio 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 153

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. birželio 15d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2017 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/859 dėl valstybės pagalbos SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei Amazon
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2018 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/860 dėl pagalbos schemos SA.45852–2017/C (ex 2017/N), kurią Vokietija ketina taikyti pajėgumų rezervui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 612)

   (
  1
  ) | 143 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2018 m. balandžio 24 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2018/861, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2018/13) | 161 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Taisyklė Nr. 55 Autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių patvirtinimo suvienodintos nuostatos [2018/862] | 179 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2017 m. spalio 4 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/859 dėl valstybės pagalbos SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei Amazon
  (pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740)

1

1

*

2018 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/860 dėl pagalbos schemos SA.45852–2017/C (ex 2017/N), kurią Vokietija ketina taikyti pajėgumų rezervui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 612)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 612)

1

143

GAIRĖS

*

2018 m. balandžio 24 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2018/861, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2018/13)

161

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Taisyklė Nr. 55 Autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių patvirtinimo suvienodintos nuostatos [2018/862]

179

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2018 6 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 6 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/859

2017 m. spalio 4 d.

dėl valstybės pagalbos SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei „Amazon“

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2014 m. birželio 24 d. raštu Komisija išsiuntė Liuksemburgui prašymą pateikti informaciją apie mokesčių sprendimus, priimtus dėl bendrovės „Amazon“. Minėtu raštu Komisija paprašė, kad Liuksemburgas patvirtintų, jog bendrovė „Amazon“ yra apmokestinama Liuksemburge, ir nurodytų, kuriai „Amazon“ grupės veiklai taikomi sumažinti mokesčiai pagal intelektinės nuosavybės apmokestinimo tvarką. Be to, Komisija paprašė pateikti visus galiojančius mokesčių sprendimus, skirtus „Amazon“ grupei. 2014 m. liepos 18 d. el. laišku Liuksemburgas pateikė prašymą pratęsti atsakymo į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. raštą terminą, kuris buvo patenkintas (2). |
| --- | --- |

(1)

2014 m. birželio 24 d. raštu Komisija išsiuntė Liuksemburgui prašymą pateikti informaciją apie mokesčių sprendimus, priimtus dėl bendrovės „Amazon“. Minėtu raštu Komisija paprašė, kad Liuksemburgas patvirtintų, jog bendrovė „Amazon“ yra apmokestinama Liuksemburge, ir nurodytų, kuriai „Amazon“ grupės veiklai taikomi sumažinti mokesčiai pagal intelektinės nuosavybės apmokestinimo tvarką. Be to, Komisija paprašė pateikti visus galiojančius mokesčių sprendimus, skirtus „Amazon“ grupei. 2014 m. liepos 18 d. el. laišku Liuksemburgas pateikė prašymą pratęsti atsakymo į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. raštą terminą, kuris buvo patenkintas (2).

2

| (2) | 2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgas pateikė atsakymą į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. prašymą, prie kurio, be kita ko, pridėjo bendrovei „Amazon.com, Inc.“ skirtą Administration des contributions directes (toliau – Liuksemburgo mokesčių administratorius) 2003 m. lapkričio 6 d. raštą (toliau – ginčijamas mokesčių sprendimas), 2003 m. spalio 23 d. bendrovės „Amazon.com, Inc.“ raštą ir [konsultanto Nr. 1] (*1)2003 m. spalio 31 d. raštą, parengtą „Amazon.com, Inc.“ vardu, Liuksemburgo mokesčių administratoriui, kuriame buvo pateiktas prašymas priimti sprendimą (toliau kartu – prašymas priimti sprendimą), ir bendrovių „Amazon ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – „LuxOpCo“) (3), „Amazon Europe Holding Technologies SCS“ (toliau – „LuxSCS“) (4), „Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée“ (toliau – ASE), „Amazon MEDIA ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – AMEU) ir kitų „Amazon“ Liuksemburgo grupės įmonių metines finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

(2)

2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgas pateikė atsakymą į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. prašymą, prie kurio, be kita ko, pridėjo bendrovei „Amazon.com, Inc.“ skirtą Administration des contributions directes (toliau – Liuksemburgo mokesčių administratorius) 2003 m. lapkričio 6 d. raštą (toliau – ginčijamas mokesčių sprendimas), 2003 m. spalio 23 d. bendrovės „Amazon.com, Inc.“ raštą ir [konsultanto Nr. 1] (*1)2003 m. spalio 31 d. raštą, parengtą „Amazon.com, Inc.“ vardu, Liuksemburgo mokesčių administratoriui, kuriame buvo pateiktas prašymas priimti sprendimą (toliau kartu – prašymas priimti sprendimą), ir bendrovių „Amazon ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – „LuxOpCo“) (3), „Amazon Europe Holding Technologies SCS“ (toliau – „LuxSCS“) (4), „Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée“ (toliau – ASE), „Amazon MEDIA ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – AMEU) ir kitų „Amazon“ Liuksemburgo grupės įmonių metines finansines ataskaitas.

Administration des contributions directes

*1

3

4

| (3) | 2014 m. spalio 7 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jai kilo didelių abejonių dėl tos priemonės suderinamumo su vidaus rinka (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (5). Tame sprendime Liuksemburgo buvo prašoma pateikti papildomos informacijos apie ginčijamą mokesčių sprendimą (6). 2014 m. lapkričio 3 ir 5 d. raštais Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į sprendimą pradėti procedūrą terminą. |
| --- | --- |

(3)

2014 m. spalio 7 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jai kilo didelių abejonių dėl tos priemonės suderinamumo su vidaus rinka (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (5). Tame sprendime Liuksemburgo buvo prašoma pateikti papildomos informacijos apie ginčijamą mokesčių sprendimą (6). 2014 m. lapkričio 3 ir 5 d. raštais Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į sprendimą pradėti procedūrą terminą.

5

6

| (4) | 2014 m. lapkričio 21 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jas, be kita ko, sudarė bendrovės „Amazon“ vardu [konsultanto Nr. 2] parengta sandorių kainodaros ataskaita (toliau – SK ataskaita), kuri anksčiau nebuvo pateikta Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

2014 m. lapkričio 21 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jas, be kita ko, sudarė bendrovės „Amazon“ vardu [konsultanto Nr. 2] parengta sandorių kainodaros ataskaita (toliau – SK ataskaita), kuri anksčiau nebuvo pateikta Komisijai.

| (5) | 2015 m. vasario 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Suinteresuotosios šalys buvo pakviestos pateikti pastabas dėl šio sprendimo. |
| --- | --- |

(5)

2015 m. vasario 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Suinteresuotosios šalys buvo pakviestos pateikti pastabas dėl šio sprendimo.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

7

| (6) | 2015 m. vasario 13 d. raštu Komisija Liuksemburgui pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją. Tame rašte Komisija taip pat paprašė Liuksemburgo leidimo tiesiogiai kreiptis į „Amazon“ dėl prašomos informacijos, jeigu Liuksemburgas tokia informacija nedisponuotų. 2015 m. vasario 24 d. Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos prašymą pateikti informaciją terminą. |
| --- | --- |

(6)

2015 m. vasario 13 d. raštu Komisija Liuksemburgui pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją. Tame rašte Komisija taip pat paprašė Liuksemburgo leidimo tiesiogiai kreiptis į „Amazon“ dėl prašomos informacijos, jeigu Liuksemburgas tokia informacija nedisponuotų. 2015 m. vasario 24 d. Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos prašymą pateikti informaciją terminą.

| (7) | 2015 m. kovo 5 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Be to, pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė šios trečiosios šalys: 2015 m. sausio 14 d. – organizacija „Oxfam“, 2015 m. vasario 4 d. – Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“, 2015 m. vasario 27 d. – Liuksemburgo pramonininkų federacija „Fedil“, 2015 m. kovo 3 d. – asociacija „Booksellers Association“ (toliau – BA), 2015 m. kovo 4 d. – sindikatas „le Syndicat de la librairie française“ (toliau – SLF), 2015 m. kovo 4 d. – Europos ir tarptautinė knygų platintojų federacija (toliau – EIBF), 2015 m. kovo 5 d. – „ATOZ S.A.“, 2015 m. kovo 5 d. – asociacija „Computer and Communications Industry Association“ (toliau – CCIA) ir 2015 m. kovo 5 d. – Europos politikos informacijos centras (toliau – EPICENTER). Be to, 2015 m. kovo 5 d. Europos leidėjų federacija (toliau – FEP) ir sindikatas „le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels“ (toliau – SDLC) išreiškė pritarimą EIBF pozicijai. |
| --- | --- |

(7)

2015 m. kovo 5 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Be to, pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė šios trečiosios šalys: 2015 m. sausio 14 d. – organizacija „Oxfam“, 2015 m. vasario 4 d. – Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“, 2015 m. vasario 27 d. – Liuksemburgo pramonininkų federacija „Fedil“, 2015 m. kovo 3 d. – asociacija „Booksellers Association“ (toliau – BA), 2015 m. kovo 4 d. – sindikatas „le Syndicat de la librairie française“ (toliau – SLF), 2015 m. kovo 4 d. – Europos ir tarptautinė knygų platintojų federacija (toliau – EIBF), 2015 m. kovo 5 d. – „ATOZ S.A.“, 2015 m. kovo 5 d. – asociacija „Computer and Communications Industry Association“ (toliau – CCIA) ir 2015 m. kovo 5 d. – Europos politikos informacijos centras (toliau – EPICENTER). Be to, 2015 m. kovo 5 d. Europos leidėjų federacija (toliau – FEP) ir sindikatas „le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels“ (toliau – SDLC) išreiškė pritarimą EIBF pozicijai.

| (8) | 2015 m. kovo 12 d. įvyko Komisijos ir Liuksemburgo atstovų telefoninė konferencija, kurios metu pastarieji patikino Komisiją, kad iki 2015 m. kovo 17 d. galės pateikti išsamų atsakymą į 2015 m. vasario 13 d. Komisijos prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(8)

2015 m. kovo 12 d. įvyko Komisijos ir Liuksemburgo atstovų telefoninė konferencija, kurios metu pastarieji patikino Komisiją, kad iki 2015 m. kovo 17 d. galės pateikti išsamų atsakymą į 2015 m. vasario 13 d. Komisijos prašymą pateikti informaciją.

| (9) | 2015 m. kovo 17 d. Liuksemburgas iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją. Be to, Liuksemburgas paaiškino nedisponuojantis nepateikta informacija, ypač apie tam tikrus „Amazon“ įmonių Liuksemburge ir trečiųjų šalių sutartinius santykius. |
| --- | --- |

(9)

2015 m. kovo 17 d. Liuksemburgas iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją. Be to, Liuksemburgas paaiškino nedisponuojantis nepateikta informacija, ypač apie tam tikrus „Amazon“ įmonių Liuksemburge ir trečiųjų šalių sutartinius santykius.

| (10) | 2015 m. kovo 19 d. Komisija Liuksemburgui perdavė trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(10)

2015 m. kovo 19 d. Komisija Liuksemburgui perdavė trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (11) | 2015 m. kovo 19 d. el. laišku bendrovė „Amazon“ pateikė iš dalies pakeistą ir patikslintą sąnaudų pasidalijimo susitarimą (toliau – SPS), kurį 2005 m. sausio 1 d. Jungtinėse Valstijose sudarė bendrovė „LuxSCS“ ir dvi „Amazon“ grupės įmonės ir kuris buvo vėl iš dalies pakeistas ir patikslintas 2009 m. liepos 2 d. (įsigaliojo nuo 2009 m. sausio 5 d.) bei iš dalies pakeistas ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. (8) |
| --- | --- |

(11)

2015 m. kovo 19 d. el. laišku bendrovė „Amazon“ pateikė iš dalies pakeistą ir patikslintą sąnaudų pasidalijimo susitarimą (toliau – SPS), kurį 2005 m. sausio 1 d. Jungtinėse Valstijose sudarė bendrovė „LuxSCS“ ir dvi „Amazon“ grupės įmonės ir kuris buvo vėl iš dalies pakeistas ir patikslintas 2009 m. liepos 2 d. (įsigaliojo nuo 2009 m. sausio 5 d.) bei iš dalies pakeistas ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. (8)

8

| (12) | 2015 m. kovo 18, 19 ir 20 d. el. laiškais Komisija nurodė Liuksemburgui, kad jo 2015 m. kovo 17 d. atsakymas į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją yra neišsamus, ir pateikė papildomų klausimų, prašydama paaiškinimų. |
| --- | --- |

(12)

2015 m. kovo 18, 19 ir 20 d. el. laiškais Komisija nurodė Liuksemburgui, kad jo 2015 m. kovo 17 d. atsakymas į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją yra neišsamus, ir pateikė papildomų klausimų, prašydama paaiškinimų.

| (13) | 2015 m. kovo 20 d. Liuksemburgas sutiko, kad Komisija gali savo klausimus pateikti tiesiogiai bendrovei „Amazon“. 2015 m. kovo 26 d. Komisija informavo Liuksemburgą, kad ji, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (9) 6 straipsnio a punktu, nustatė, kad oficiali tyrimo procedūra dėl ginčijamo mokesčių sprendimo kol kas nėra veiksminga. Remdamasi šiuo pagrindu ir gavusi Liuksemburgo sutikimą (10), Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a punkto 6 papunktį 2015 m. kovo 26 d. išsiuntė prašymą bendrovei „Amazon“ (toliau – MIT prašymas) pateikti visus bendrovės „Amazon“ nuo 2000 m. sudarytus susitarimus, pagal kuriuos buvo licencijuojamos ar kitaip suteikiamos „Amazon“ intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisės (toliau – IN susitarimai), taip pat visus bendrovės „LuxSCS“ ir kitų „Amazon“ grupės įmonių sudarytus sąnaudų pasidalijimo ir (arba) IN teisių perleidimo susitarimus. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti informaciją apie bendrovės „LuxSCS“ veiklą, „Amazon“ patronuojamųjų įmonių, įsikūrusių ne Liuksemburge, finansines ataskaitas ir paaiškinti arba suderinti tam tikrus finansinius duomenis. Galiausiai buvo prašoma pateikti informaciją apie naujausius „Amazon“ grupės Liuksemburge teisinės struktūros pasikeitimus. |
| --- | --- |

(13)

2015 m. kovo 20 d. Liuksemburgas sutiko, kad Komisija gali savo klausimus pateikti tiesiogiai bendrovei „Amazon“. 2015 m. kovo 26 d. Komisija informavo Liuksemburgą, kad ji, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (9) 6 straipsnio a punktu, nustatė, kad oficiali tyrimo procedūra dėl ginčijamo mokesčių sprendimo kol kas nėra veiksminga. Remdamasi šiuo pagrindu ir gavusi Liuksemburgo sutikimą (10), Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a punkto 6 papunktį 2015 m. kovo 26 d. išsiuntė prašymą bendrovei „Amazon“ (toliau – MIT prašymas) pateikti visus bendrovės „Amazon“ nuo 2000 m. sudarytus susitarimus, pagal kuriuos buvo licencijuojamos ar kitaip suteikiamos „Amazon“ intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisės (toliau – IN susitarimai), taip pat visus bendrovės „LuxSCS“ ir kitų „Amazon“ grupės įmonių sudarytus sąnaudų pasidalijimo ir (arba) IN teisių perleidimo susitarimus. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti informaciją apie bendrovės „LuxSCS“ veiklą, „Amazon“ patronuojamųjų įmonių, įsikūrusių ne Liuksemburge, finansines ataskaitas ir paaiškinti arba suderinti tam tikrus finansinius duomenis. Galiausiai buvo prašoma pateikti informaciją apie naujausius „Amazon“ grupės Liuksemburge teisinės struktūros pasikeitimus.

9

10

| (14) | 2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas paprašė, kad Komisija paaiškintų jos susitikimo su „Oxfam“ ir „Eurodad“, apie kurį Liuksemburgas nebuvo informuotas, tikslą. Be to, Liuksemburgas pateikė prašymą neskelbti sprendimo išsiųsti MIT prašymą. |
| --- | --- |

(14)

2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas paprašė, kad Komisija paaiškintų jos susitikimo su „Oxfam“ ir „Eurodad“, apie kurį Liuksemburgas nebuvo informuotas, tikslą. Be to, Liuksemburgas pateikė prašymą neskelbti sprendimo išsiųsti MIT prašymą.

| (15) | 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. kovo 26 d. prašymą pateikti informaciją. Bendrovė „Amazon“ taip pat patvirtino, kad jos struktūra Liuksemburge pasikeitė 2014 m. ir šiuo pagrindu Liuksemburge buvo priimtas naujas teismo sprendimas, tačiau paaiškino, kad pasikeitimas nebuvo svarbus Komisijos atliekamam tyrimui. |
| --- | --- |

(15)

2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. kovo 26 d. prašymą pateikti informaciją. Bendrovė „Amazon“ taip pat patvirtino, kad jos struktūra Liuksemburge pasikeitė 2014 m. ir šiuo pagrindu Liuksemburge buvo priimtas naujas teismo sprendimas, tačiau paaiškino, kad pasikeitimas nebuvo svarbus Komisijos atliekamam tyrimui.

| (16) | 2015 m. gegužės 8 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. 2015 m. birželio 12 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė papildomų pastabų po šio susitikimo. Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė sąrašą IN susitarimų, kuriuos „Amazon“ vadina „M.com“ susitarimais ir pagal kuriuos „Amazon“ sudaro sąlygas nesusijusioms trečiosioms šalims naudotis IN, susijusia su bendrovės platformos technologijomis. |
| --- | --- |

(16)

2015 m. gegužės 8 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. 2015 m. birželio 12 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė papildomų pastabų po šio susitikimo. Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė sąrašą IN susitarimų, kuriuos „Amazon“ vadina „M.com“ susitarimais ir pagal kuriuos „Amazon“ sudaro sąlygas nesusijusioms trečiosioms šalims naudotis IN, susijusia su bendrovės platformos technologijomis.

| (17) | 2015 m. gegužės 13 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(17)

2015 m. gegužės 13 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (18) | 2015 m. liepos 3 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti tam tikrą trūkstamą informaciją, visų pirma apie IN susitarimus, ir paprašė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(18)

2015 m. liepos 3 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti tam tikrą trūkstamą informaciją, visų pirma apie IN susitarimus, ir paprašė papildomos informacijos.

| (19) | 2015 m. liepos 10 d. raštu (dar kartą pateiktu 2015 m. liepos 23 d.) Liuksemburgas pateikė pareiškimą dėl galutinio neigiamo Komisijos sprendimo netaikymo atgaline data. |
| --- | --- |

(19)

2015 m. liepos 10 d. raštu (dar kartą pateiktu 2015 m. liepos 23 d.) Liuksemburgas pateikė pareiškimą dėl galutinio neigiamo Komisijos sprendimo netaikymo atgaline data.

| (20) | 2015 m. liepos 24 ir 31 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. liepos 3 d. prašymą, įskaitant pateiktą informaciją apie „M.com“ susitarimus. Remdamasi šiais atsakymais, bendrovė „Amazon“ vertino, kad į prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus buvo visiškai atsakyta, nes, anot „Amazon“, joks kitas „Amazon“ sudarytas IN susitarimas nebuvo panašus į 2006 m. balandžio 30 d. bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį (toliau – Licencijos sutartis) (11). Be to, „Amazon“ paprašė pratęsti kitos Komisija prašomos informacijos pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(20)

2015 m. liepos 24 ir 31 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. liepos 3 d. prašymą, įskaitant pateiktą informaciją apie „M.com“ susitarimus. Remdamasi šiais atsakymais, bendrovė „Amazon“ vertino, kad į prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus buvo visiškai atsakyta, nes, anot „Amazon“, joks kitas „Amazon“ sudarytas IN susitarimas nebuvo panašus į 2006 m. balandžio 30 d. bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį (toliau – Licencijos sutartis) (11). Be to, „Amazon“ paprašė pratęsti kitos Komisija prašomos informacijos pateikimo terminą.

11

| (21) | 2015 m. liepos 31 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti visą prašomą informaciją, visų pirma išsamią informaciją apie visus IN susitarimus, kuriuos „Amazon“ sudarė nuo 2000 m. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti naują sprendimą, kurį 2014 m. priėmė Liuksemburgas ir kuris minimas 2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgo rašte ir 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ rašte. |
| --- | --- |

(21)

2015 m. liepos 31 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti visą prašomą informaciją, visų pirma išsamią informaciją apie visus IN susitarimus, kuriuos „Amazon“ sudarė nuo 2000 m. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti naują sprendimą, kurį 2014 m. priėmė Liuksemburgas ir kuris minimas 2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgo rašte ir 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ rašte.

| (22) | 2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ atsakė į Komisijos prašymą, tačiau nepateikė informacijos apie likusius IN susitarimus. |
| --- | --- |

(22)

2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ atsakė į Komisijos prašymą, tačiau nepateikė informacijos apie likusius IN susitarimus.

| (23) | 2015 m. rugsėjo 8 d. įvyko Komisijos ir bendrovės „Amazon“ susitikimas, apie kurį Liuksemburgas buvo informuotas. Po šio susitikimo Komisija 2015 m. rugsėjo 8 d. el. laišku priminė „Amazon“ apie neįvykdytą prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus. |
| --- | --- |

(23)

2015 m. rugsėjo 8 d. įvyko Komisijos ir bendrovės „Amazon“ susitikimas, apie kurį Liuksemburgas buvo informuotas. Po šio susitikimo Komisija 2015 m. rugsėjo 8 d. el. laišku priminė „Amazon“ apie neįvykdytą prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus.

| (24) | 2015 m. rugsėjo 14 d. el. laišku „Amazon“ paaiškino, kad nėra kitų susitarimų, pagal kuriuos susijusioms arba nesusijusioms šalims buvo arba bus leista naudotis ta pačia intelektine nuosavybe, kuriai taikoma Licencijos sutartis. Tuo pat metu bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją, kad ji rengia grupės vidaus IN susitarimų sąrašą neatsižvelgdama į tai, ar jie susiję su ES arba intelektine nuosavybe, kuriai taikoma bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartis. 2015 m. rugsėjo 17 d. sąrašas buvo pateiktas Komisijai. |
| --- | --- |

(24)

2015 m. rugsėjo 14 d. el. laišku „Amazon“ paaiškino, kad nėra kitų susitarimų, pagal kuriuos susijusioms arba nesusijusioms šalims buvo arba bus leista naudotis ta pačia intelektine nuosavybe, kuriai taikoma Licencijos sutartis. Tuo pat metu bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją, kad ji rengia grupės vidaus IN susitarimų sąrašą neatsižvelgdama į tai, ar jie susiję su ES arba intelektine nuosavybe, kuriai taikoma bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartis. 2015 m. rugsėjo 17 d. sąrašas buvo pateiktas Komisijai.

| (25) | 2015 m. rugsėjo 23 d. el. laišku „Amazon“ pateikė susitarimų, pagal kuriuos bendrovė pati licencijavo arba trečiosioms šalims licencijavo intelektinę nuosavybę, sąrašą. |
| --- | --- |

(25)

2015 m. rugsėjo 23 d. el. laišku „Amazon“ pateikė susitarimų, pagal kuriuos bendrovė pati licencijavo arba trečiosioms šalims licencijavo intelektinę nuosavybę, sąrašą.

| (26) | 2015 m. rugsėjo 29 d. el. paštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti IN susitarimus, kurių Komisija prašė 2015 m. kovo 26 d. ir 2015 m. liepos 3 d. remdamasi sąrašais, kuriuos „Amazon“ pateikė 2015 m. rugsėjo 17 ir 23 d. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš bendrovės „Amazon“ apie sąnaudų pasidalijimo ataskaitas ir bendrovės „LuxOpCo“ klientus pagal svetaines. |
| --- | --- |

(26)

2015 m. rugsėjo 29 d. el. paštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti IN susitarimus, kurių Komisija prašė 2015 m. kovo 26 d. ir 2015 m. liepos 3 d. remdamasi sąrašais, kuriuos „Amazon“ pateikė 2015 m. rugsėjo 17 ir 23 d. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš bendrovės „Amazon“ apie sąnaudų pasidalijimo ataskaitas ir bendrovės „LuxOpCo“ klientus pagal svetaines.

| (27) | „Amazon“ informaciją pateikė 2015 m. rugsėjo 30 d. ir 2015 m. spalio 1, 2, 12, 13, 20 ir 27 d. el. laiškais. |
| --- | --- |

(27)

„Amazon“ informaciją pateikė 2015 m. rugsėjo 30 d. ir 2015 m. spalio 1, 2, 12, 13, 20 ir 27 d. el. laiškais.

| (28) | 2015 m. spalio 28 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. |
| --- | --- |

(28)

2015 m. spalio 28 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas.

| (29) | 2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie savo 2015 m. kovo 26 d. prašymo pateikti informaciją apimtį, susijusią su „Amazon“ vidaus ir išorės IN susitarimais, bei paprašė „Amazon“ pateikti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(29)

2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie savo 2015 m. kovo 26 d. prašymo pateikti informaciją apimtį, susijusią su „Amazon“ vidaus ir išorės IN susitarimais, bei paprašė „Amazon“ pateikti papildomos informacijos.

| (30) | Per 2015 m. lapkričio 27 d. susitikimą bendrovė, pageidavusi, kad jos pavadinimas nebūtų atskleistas (toliau – bendrovė X), pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su Komisijos tyrimu. Per 2016 m. sausio 15 d. telefoninę konferenciją bendrovė X pateikė papildomos informacijos apie e. prekybos veiklą Europoje. 2016 m. sausio 25 d. el. laišku dėl telefoninės konferencijos protokolo bendrovė X pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(30)

Per 2015 m. lapkričio 27 d. susitikimą bendrovė, pageidavusi, kad jos pavadinimas nebūtų atskleistas (toliau – bendrovė X), pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su Komisijos tyrimu. Per 2016 m. sausio 15 d. telefoninę konferenciją bendrovė X pateikė papildomos informacijos apie e. prekybos veiklą Europoje. 2016 m. sausio 25 d. el. laišku dėl telefoninės konferencijos protokolo bendrovė X pateikė papildomos informacijos.

| (31) | „Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. lapkričio 30 d. |
| --- | --- |

(31)

„Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. lapkričio 30 d.

| (32) | 2015 m. gruodžio 1 d. el. laišku „Amazon“ paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją terminą. |
| --- | --- |

(32)

2015 m. gruodžio 1 d. el. laišku „Amazon“ paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją terminą.

| (33) | 2015 m. gruodžio 4 d.„Amazon“ pateikė informaciją, kurios buvo prašoma Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku, ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(33)

2015 m. gruodžio 4 d.„Amazon“ pateikė informaciją, kurios buvo prašoma Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku, ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

| (34) | 2015 m. gruodžio 10 ir 28 d. raštais Liuksemburgas pateikė savo pastabas po 2015 m. spalio 28 d. susitikimo. |
| --- | --- |

(34)

2015 m. gruodžio 10 ir 28 d. raštais Liuksemburgas pateikė savo pastabas po 2015 m. spalio 28 d. susitikimo.

| (35) | 2015 m. gruodžio 11 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktus atsakymus į jos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją ir bendrovei „Amazon“ pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją ir papildomus klausimus. |
| --- | --- |

(35)

2015 m. gruodžio 11 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktus atsakymus į jos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją ir bendrovei „Amazon“ pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją ir papildomus klausimus.

| (36) | 2015 m. gruodžio 18 d.„Amazon“ pateikė papildomus atsakymus į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(36)

2015 m. gruodžio 18 d.„Amazon“ pateikė papildomus atsakymus į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją.

| (37) | 2015 m. gruodžio 18 d. el. laišku Komisija paragino Liuksemburgą pateikti pastabas ir komentarus dėl informacijos, kurią bendrovė „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento. |
| --- | --- |

(37)

2015 m. gruodžio 18 d. el. laišku Komisija paragino Liuksemburgą pateikti pastabas ir komentarus dėl informacijos, kurią bendrovė „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento.

| (38) | 2016 m. sausio 12 ir 15 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusios informacijos pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(38)

2016 m. sausio 12 ir 15 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusios informacijos pateikimo terminą.

| (39) | „Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. sausio 18 d. |
| --- | --- |

(39)

„Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. sausio 18 d.

| (40) | 2016 m. sausio 19 d. el. laišku Komisija informavo „Amazon“, kad ji dar negavo kai kurių atsakymų į ankstesnių prašymų pateikti informaciją klausimus. Be to, Komisija paprašė paaiškinimų ir papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(40)

2016 m. sausio 19 d. el. laišku Komisija informavo „Amazon“, kad ji dar negavo kai kurių atsakymų į ankstesnių prašymų pateikti informaciją klausimus. Be to, Komisija paprašė paaiškinimų ir papildomos informacijos.

| (41) | 2016 m. sausio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 19 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. sausio 28 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. vasario 5, 15, 19 ir 24 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(41)

2016 m. sausio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 19 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. sausio 28 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. vasario 5, 15, 19 ir 24 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. prašymą pateikti informaciją.

| (42) | 2016 m. vasario 26 d. Komisija išsiuntė priminimą „Amazon“, prašydama atsakyti į neatsakytus 2015 m. lapkričio 20 d., 2015 m. gruodžio 11 ir 18 d. ir 2016 m. sausio 19 d. prašymų pateikti informaciją klausimus. |
| --- | --- |

(42)

2016 m. vasario 26 d. Komisija išsiuntė priminimą „Amazon“, prašydama atsakyti į neatsakytus 2015 m. lapkričio 20 d., 2015 m. gruodžio 11 ir 18 d. ir 2016 m. sausio 19 d. prašymų pateikti informaciją klausimus.

| (43) | 2016 m. kovo 4 ir 21 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(43)

2016 m. kovo 4 ir 21 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją.

| (44) | 2016 m. kovo 11 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. vasario 26 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(44)

2016 m. kovo 11 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. vasario 26 d. prašymą pateikti informaciją.

| (45) | 2016 m. kovo 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. ir 2016 m. vasario 26 d. prašymus pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(45)

2016 m. kovo 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. ir 2016 m. vasario 26 d. prašymus pateikti informaciją.

| (46) | 2016 m. kovo 8 d. el. laišku „Amazon“ sutiko atsisakyti konfidencialumo reikalavimų, kurie buvo išdėstyti 2016 m. sausio 22 d. rašte Liuksemburgo atžvilgiu, taikymo tam tikrai pateiktai informacijai ir įsipareigojo pasidalyti šia informacija su Liuksemburgu. |
| --- | --- |

(46)

2016 m. kovo 8 d. el. laišku „Amazon“ sutiko atsisakyti konfidencialumo reikalavimų, kurie buvo išdėstyti 2016 m. sausio 22 d. rašte Liuksemburgo atžvilgiu, taikymo tam tikrai pateiktai informacijai ir įsipareigojo pasidalyti šia informacija su Liuksemburgu.

| (47) | 2016 m. kovo 14 d.„Amazon“ patvirtino, kad naujausia Komisijai pateikta informacija pasidalijo su Liuksemburgu. |
| --- | --- |

(47)

2016 m. kovo 14 d.„Amazon“ patvirtino, kad naujausia Komisijai pateikta informacija pasidalijo su Liuksemburgu.

| (48) | 2016 m. balandžio 1 d. Komisija paprašė bendrovės X sutikimo tam tikra jos pateikta rinkos informacija pasidalyti su Liuksemburgu. Bendrovė X sutikimą pateikė 2016 m. balandžio 5 d. |
| --- | --- |

(48)

2016 m. balandžio 1 d. Komisija paprašė bendrovės X sutikimo tam tikra jos pateikta rinkos informacija pasidalyti su Liuksemburgu. Bendrovė X sutikimą pateikė 2016 m. balandžio 5 d.

| (49) | 2016 m. balandžio 8 d. Komisija pateikė užklausą bendrovei „Amazon“ apie informaciją, kuria „Amazon“ buvo pasidalijusi su Liuksemburgu iki šio tyrimo momento. Be to, Komisija informavo „Amazon“, kad vis dar negavo tam tikros informacijos, nurodytos 2015 m. vasario 11 d. Komisijos parašyme pateikti informaciją. Be to, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti papildomų paaiškinimų ir informacijos. |
| --- | --- |

(49)

2016 m. balandžio 8 d. Komisija pateikė užklausą bendrovei „Amazon“ apie informaciją, kuria „Amazon“ buvo pasidalijusi su Liuksemburgu iki šio tyrimo momento. Be to, Komisija informavo „Amazon“, kad vis dar negavo tam tikros informacijos, nurodytos 2015 m. vasario 11 d. Komisijos parašyme pateikti informaciją. Be to, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti papildomų paaiškinimų ir informacijos.

| (50) | 2016 m. balandžio 11 d. el. laišku „Amazon“ patvirtino, kuria informacija yra pasidalijusi su Liuksemburgu. |
| --- | --- |

(50)

2016 m. balandžio 11 d. el. laišku „Amazon“ patvirtino, kuria informacija yra pasidalijusi su Liuksemburgu.

| (51) | 2016 m. balandžio 18 d. Komisija pateikė užklausą Liuksemburgui, kuria informacija buvo pasidalyta su „Amazon“, ir paragino Liuksemburgą pateikti pastabas dėl šios pateiktos informacijos. Komisija taip pat priminė savo 2015 m. gruodžio 18 d. el. laišką, kuriuo paragino Liuksemburgą pateikti pastabas apie „Amazon“ pateiktą informaciją. Galiausiai Komisija pasidalijo rinkos informacija su Liuksemburgu, kaip buvo susitarusi su bendrove X, ir paprašė, kad Liuksemburgas pateiktų savo pastabas. |
| --- | --- |

(51)

2016 m. balandžio 18 d. Komisija pateikė užklausą Liuksemburgui, kuria informacija buvo pasidalyta su „Amazon“, ir paragino Liuksemburgą pateikti pastabas dėl šios pateiktos informacijos. Komisija taip pat priminė savo 2015 m. gruodžio 18 d. el. laišką, kuriuo paragino Liuksemburgą pateikti pastabas apie „Amazon“ pateiktą informaciją. Galiausiai Komisija pasidalijo rinkos informacija su Liuksemburgu, kaip buvo susitarusi su bendrove X, ir paprašė, kad Liuksemburgas pateiktų savo pastabas.

| (52) | 2016 m. balandžio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(52)

2016 m. balandžio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

| (53) | 2016 m. gegužės 2 d. raštu (dar kartą pateiktu 2016 m. gegužės 10 d.) Liuksemburgas patvirtino, kad gavo informaciją, kurią „Amazon“ pateikė iki to tyrimo momento, ir pateikė savo pastabas dėl „Amazon“ pateiktos informacijos. Dėl bendrovės X rinkos informacijos Liuksemburgas informavo Komisiją, kad šia informacija pasidalijo su bendrove „Amazon“, nes „Amazon“ pajėgi ją geriau pakomentuoti. |
| --- | --- |

(53)

2016 m. gegužės 2 d. raštu (dar kartą pateiktu 2016 m. gegužės 10 d.) Liuksemburgas patvirtino, kad gavo informaciją, kurią „Amazon“ pateikė iki to tyrimo momento, ir pateikė savo pastabas dėl „Amazon“ pateiktos informacijos. Dėl bendrovės X rinkos informacijos Liuksemburgas informavo Komisiją, kad šia informacija pasidalijo su bendrove „Amazon“, nes „Amazon“ pajėgi ją geriau pakomentuoti.

| (54) | 2016 m. gegužės 2 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir pripažino neatsakiusi į klausimus, nurodytus 2016 m. balandžio 22 d. rašte. |
| --- | --- |

(54)

2016 m. gegužės 2 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir pripažino neatsakiusi į klausimus, nurodytus 2016 m. balandžio 22 d. rašte.

| (55) | 2016 m. gegužės 17 d. e. laišku Komisija paaiškino informacijos, kurią anksčiau prašė pateikti „Amazon“, mastą ir priminė, kad dar nėra gavusi tam tikros informacijos, nurodytos jos 2015 m. gruodžio 11 d. ir 2016 m. balandžio 8 d. prašymuose pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(55)

2016 m. gegužės 17 d. e. laišku Komisija paaiškino informacijos, kurią anksčiau prašė pateikti „Amazon“, mastą ir priminė, kad dar nėra gavusi tam tikros informacijos, nurodytos jos 2015 m. gruodžio 11 d. ir 2016 m. balandžio 8 d. prašymuose pateikti informaciją.

| (56) | 2016 m. gegužės 24 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2016 m. gegužės 17 d. el. laišką. |
| --- | --- |

(56)

2016 m. gegužės 24 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2016 m. gegužės 17 d. el. laišką.

| (57) | 2016 m. gegužės 26 d. įvyko Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. Šio susitikimo metu ir jo protokolo projekte Komisija pateikė papildomų klausimų bendrovei „Amazon“. „Amazon“ į šiuos klausimus atsakė 2016 m. birželio 20 d. raštu. |
| --- | --- |

(57)

2016 m. gegužės 26 d. įvyko Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. Šio susitikimo metu ir jo protokolo projekte Komisija pateikė papildomų klausimų bendrovei „Amazon“. „Amazon“ į šiuos klausimus atsakė 2016 m. birželio 20 d. raštu.

| (58) | 2016 m. birželio 21 d.„Amazon“ pateikė savo pastabas dėl bendrovės X rinkos informacijos. Be to, bendrovė paprašė leidimo susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija ir atskleisti jos tapatybę. |
| --- | --- |

(58)

2016 m. birželio 21 d.„Amazon“ pateikė savo pastabas dėl bendrovės X rinkos informacijos. Be to, bendrovė paprašė leidimo susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija ir atskleisti jos tapatybę.

| (59) | 2016 m. liepos 7 d. Komisija pateikė bendrovei „Amazon“ pastabas dėl patikslinto 2016 m. gegužės 26 d. susitikimo protokolo. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš „Amazon“. |
| --- | --- |

(59)

2016 m. liepos 7 d. Komisija pateikė bendrovei „Amazon“ pastabas dėl patikslinto 2016 m. gegužės 26 d. susitikimo protokolo. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš „Amazon“.

| (60) | 2016 m. liepos 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją. Atsakydama bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją apie apsauginį vykdomąjį raštą, taikomą JAV mokesčių teismo procese naudotiems dokumentams. Todėl bendrovė „Amazon“ nurodė galinti pateikti turimus dokumentus su įslaptinta informacija. |
| --- | --- |

(60)

2016 m. liepos 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją. Atsakydama bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją apie apsauginį vykdomąjį raštą, taikomą JAV mokesčių teismo procese naudotiems dokumentams. Todėl bendrovė „Amazon“ nurodė galinti pateikti turimus dokumentus su įslaptinta informacija.

| (61) | 2016 m. liepos 27 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktą informaciją, nurodytą jos 2016 m. liepos 7 d. prašyme pateikti informaciją, ir sutiko laikinai gauti JAV mokesčių teismo procese naudotų dokumentų versiją su įslaptinta informacija. Be to, Komisija paprašė papildomų paaiškinimų ir informacijos iš „Amazon“. |
| --- | --- |

(61)

2016 m. liepos 27 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktą informaciją, nurodytą jos 2016 m. liepos 7 d. prašyme pateikti informaciją, ir sutiko laikinai gauti JAV mokesčių teismo procese naudotų dokumentų versiją su įslaptinta informacija. Be to, Komisija paprašė papildomų paaiškinimų ir informacijos iš „Amazon“.

| (62) | 2016 m. liepos 29 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. 2016 m. rugpjūčio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. ir 2016 m. liepos 27 d. prašymus pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(62)

2016 m. liepos 29 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. 2016 m. rugpjūčio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. ir 2016 m. liepos 27 d. prašymus pateikti informaciją.

| (63) | 2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti papildomus paaiškinimus ir informaciją dėl „Amazon“ atsakymų į 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(63)

2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti papildomus paaiškinimus ir informaciją dėl „Amazon“ atsakymų į 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją.

| (64) | 2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku, o vėliau 2016 m. rugpjūčio 22 d. raštu, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti informaciją, kuriuo prašė pateikti visus JAV mokesčių teismo proceso dokumentus su įslaptinta informacija. |
| --- | --- |

(64)

2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku, o vėliau 2016 m. rugpjūčio 22 d. raštu, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti informaciją, kuriuo prašė pateikti visus JAV mokesčių teismo proceso dokumentus su įslaptinta informacija.

| (65) | 2016 m. rugpjūčio 26 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(65)

2016 m. rugpjūčio 26 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

| (66) | 2016 m. rugpjūčio 30 d. el. laišku „Amazon“ informavo Komisiją, kad bendrovės prašymas leisti susipažinti su JAV mokesčių teismo procese naudotais dokumentais buvo patenkintas, ir pranešė, kad netrukus pateiks dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta. |
| --- | --- |

(66)

2016 m. rugpjūčio 30 d. el. laišku „Amazon“ informavo Komisiją, kad bendrovės prašymas leisti susipažinti su JAV mokesčių teismo procese naudotais dokumentais buvo patenkintas, ir pranešė, kad netrukus pateiks dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta.

| (67) | 2016 m. rugsėjo 9 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 19 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(67)

2016 m. rugsėjo 9 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 19 d. prašymą pateikti informaciją.

| (68) | 2016 m. rugsėjo 30 d.„Amazon“, atsakydama į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 22 d. prašymą, pateikė JAV mokesčių teismo procese pateiktus dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta. |
| --- | --- |

(68)

2016 m. rugsėjo 30 d.„Amazon“, atsakydama į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 22 d. prašymą, pateikė JAV mokesčių teismo procese pateiktus dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta.

| (69) | 2016 m. gruodžio 7 ir 19 d. el. laiškais Komisija paprašė, kad „Amazon“ pateiktų papildomos informacijos apie JAV mokesčių teismo procesą. „Amazon“ atsakymą pateikė 2016 m. gruodžio 20 d. |
| --- | --- |

(69)

2016 m. gruodžio 7 ir 19 d. el. laiškais Komisija paprašė, kad „Amazon“ pateiktų papildomos informacijos apie JAV mokesčių teismo procesą. „Amazon“ atsakymą pateikė 2016 m. gruodžio 20 d.

| (70) | 2016 m. gruodžio 21 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ iš dalies atsakė 2017 m. sausio 20 d.2017 m. vasario 2 d. el. laišku Komisija pateikė papildomus paaiškinimus „Amazon“ dėl savo 2017 m. gruodžio 21 d. prašymo pateikti informaciją. 2017 m. vasario 6, 8 ir 27 d. ir 2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikė papildomą informaciją ir iš dalies atsakė į Komisijos klausimus. 2017 m. kovo 13 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ pateikti trūkstamą informaciją. |
| --- | --- |

(70)

2016 m. gruodžio 21 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ iš dalies atsakė 2017 m. sausio 20 d.2017 m. vasario 2 d. el. laišku Komisija pateikė papildomus paaiškinimus „Amazon“ dėl savo 2017 m. gruodžio 21 d. prašymo pateikti informaciją. 2017 m. vasario 6, 8 ir 27 d. ir 2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikė papildomą informaciją ir iš dalies atsakė į Komisijos klausimus. 2017 m. kovo 13 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ pateikti trūkstamą informaciją.

| (71) | 2017 m. kovo 14 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(71)

2017 m. kovo 14 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją.

| (72) | 2017 m. kovo 24 d. el. laišku „Amazon“ Komisijai pateikė 2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismo nuomonę. |
| --- | --- |

(72)

2017 m. kovo 24 d. el. laišku „Amazon“ Komisijai pateikė 2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismo nuomonę.

| (73) | 2017 m. kovo 27 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti daugiau informacijos apie JAV mokesčių teismo nuomonę. |
| --- | --- |

(73)

2017 m. kovo 27 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti daugiau informacijos apie JAV mokesčių teismo nuomonę.

| (74) | 2017 m. kovo 28 d.„Amazon“ pateikė atsakymą Komisijai ir paprašė daugiau laiko atsakymui dėl JAV vykstančių procedūrų pasibaigus bylos nagrinėjimui. |
| --- | --- |

(74)

2017 m. kovo 28 d.„Amazon“ pateikė atsakymą Komisijai ir paprašė daugiau laiko atsakymui dėl JAV vykstančių procedūrų pasibaigus bylos nagrinėjimui.

| (75) | 2017 m. balandžio 4 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(75)

2017 m. balandžio 4 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją.

| (76) | 2017 m. balandžio 7 d. Komisija informavo Liuksemburgą ir „Amazon“, kad yra priversta atmesti „Amazon“ prašymą leisti susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija. |
| --- | --- |

(76)

2017 m. balandžio 7 d. Komisija informavo Liuksemburgą ir „Amazon“, kad yra priversta atmesti „Amazon“ prašymą leisti susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija.

| (77) | 2017 m. balandžio 11 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių savo atsakymo dalių pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(77)

2017 m. balandžio 11 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių savo atsakymo dalių pateikimo terminą.

| (78) | 2017 m. balandžio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos prašymą. |
| --- | --- |

(78)

2017 m. balandžio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos prašymą.

| (79) | „Amazon“ papildomą informaciją apie procedūrą pasibaigus bylos nagrinėjimui JAV pateikė 2017 m. balandžio 17 d. |
| --- | --- |

(79)

„Amazon“ papildomą informaciją apie procedūrą pasibaigus bylos nagrinėjimui JAV pateikė 2017 m. balandžio 17 d.

| (80) | 2017 m. gegužės 18 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė ir baigė atsakyti į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(80)

2017 m. gegužės 18 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė ir baigė atsakyti į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją.

| (81) | 2017 m. gegužės 19 d. raštu Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(81)

2017 m. gegužės 19 d. raštu Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją.

| (82) | „Amazon“ papildomą informaciją Komisijai pateikė 2017 m. gegužės 29 d. |
| --- | --- |

(82)

„Amazon“ papildomą informaciją Komisijai pateikė 2017 m. gegužės 29 d.

| (83) | 2017 m. birželio 7 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2017 m. gegužės 19 d. prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(83)

2017 m. birželio 7 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2017 m. gegužės 19 d. prašymą pateikti informaciją.

| (84) | 2017 m. birželio 14 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ patvirtinti, kad bendrovė su Liuksemburgu pasidalijo visa informacija, kurią bendrovė pateikė Komisijai 2016 ir 2017 m., ir paragino Liuksemburgą pateikti savo pastabas apie informaciją, kurią „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento. 2017 m. birželio 19 d.„Amazon“ patvirtino, kad su Liuksemburgu pasidalijo visa Komisijai 2016 ir 2017 m. pateikta informacija. 2017 m. birželio 21 d. el. laišku Liuksemburgas patvirtino, kad gavo visus dokumentus, kuriuos „Amazon“ buvo pateikusi Komisijai 2016 ir 2017 m., ir kad Liuksemburgas neturi papildomų pastabų dėl 2016 ir 2017 m. bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos, išskyrus 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(84)

2017 m. birželio 14 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ patvirtinti, kad bendrovė su Liuksemburgu pasidalijo visa informacija, kurią bendrovė pateikė Komisijai 2016 ir 2017 m., ir paragino Liuksemburgą pateikti savo pastabas apie informaciją, kurią „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento. 2017 m. birželio 19 d.„Amazon“ patvirtino, kad su Liuksemburgu pasidalijo visa Komisijai 2016 ir 2017 m. pateikta informacija. 2017 m. birželio 21 d. el. laišku Liuksemburgas patvirtino, kad gavo visus dokumentus, kuriuos „Amazon“ buvo pateikusi Komisijai 2016 ir 2017 m., ir kad Liuksemburgas neturi papildomų pastabų dėl 2016 ir 2017 m. bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos, išskyrus 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktą informaciją.

| (85) | 2017 m. birželio 22 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. |
| --- | --- |

(85)

2017 m. birželio 22 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas.

| (86) | 2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(86)

2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktos informacijos.

| (87) | 2017 m. liepos 6 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ atsakė 2017 m. liepos 10 ir 27 d. bei 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d. |
| --- | --- |

(87)

2017 m. liepos 6 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ atsakė 2017 m. liepos 10 ir 27 d. bei 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d.

| (88) | 2017 m. rugpjūčio 9 d. el. laišku Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją. „Amazon“ atsakymą pateikė 2017 m. rugsėjo 7 d. |
| --- | --- |

(88)

2017 m. rugpjūčio 9 d. el. laišku Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją. „Amazon“ atsakymą pateikė 2017 m. rugsėjo 7 d.

| (89) | 2017 m. rugsėjo 12 d. Liuksemburgas el. paštu patvirtino nebeturintis pastabų dėl „Amazon“2017 m. liepos 10 ir 27 d., 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d. bei 2017 m. rugsėjo 7 d. pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

(89)

2017 m. rugsėjo 12 d. Liuksemburgas el. paštu patvirtino nebeturintis pastabų dėl „Amazon“2017 m. liepos 10 ir 27 d., 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d. bei 2017 m. rugsėjo 7 d. pateiktos informacijos.

2.   FAKTINĖS IR TEISINĖS APLINKYBĖS

FAKTINĖS IR TEISINĖS APLINKYBĖS

2.1.   GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS

GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS

2.1.1.   „AMAZON“ GRUPĖ

| (90) | „Amazon“ grupę sudaro bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir kitos „Amazon.com, Inc.“ tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos įmonės (toliau kartu – bendrovė „Amazon“ arba „Amazon“ grupė). Bendrovės „Amazon“ pagrindinė būstinė yra Jungtinių Amerikos Valstijų Vašingtono valstijos Sietlo mieste. |
| --- | --- |

(90)

„Amazon“ grupę sudaro bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir kitos „Amazon.com, Inc.“ tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos įmonės (toliau kartu – bendrovė „Amazon“ arba „Amazon“ grupė). Bendrovės „Amazon“ pagrindinė būstinė yra Jungtinių Amerikos Valstijų Vašingtono valstijos Sietlo mieste.

| (91) | „Amazon“ vykdo mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą. |
| --- | --- |

(91)

„Amazon“ vykdo mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą.

| (92) | „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą sudaro įvairių prekių, pavyzdžiui, knygų, DVD, vaizdo įrašų, elektroninių vartojimo prekių, kompiuterių, virtuvės įrangos ir namų apyvokos reikmenų, įrankių, aparatinės įrangos, mobiliųjų telefonų ir pan., ir turinio, pavyzdžiui, skaitmeninės muzikos, elektroninių knygų, žaidimų ir pan., kuriuos „Amazon“ perka perpardavimui iš tiekėjų, pardavimas klientams per bendrovės svetaines (12). „Amazon“ klientų užsakymus vykdo keliais būdais – per savo Šiaurės Amerikos ir tarptautinius užsakymų vykdymo centrus ir tinklus, visą užsakymų vykdymo veiklą arba jos dalį perduodama išorės vykdytojams tam tikrose valstybėse ir pristatydama prekes skaitmeninėmis priemonėmis (13). |
| --- | --- |

(92)

„Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą sudaro įvairių prekių, pavyzdžiui, knygų, DVD, vaizdo įrašų, elektroninių vartojimo prekių, kompiuterių, virtuvės įrangos ir namų apyvokos reikmenų, įrankių, aparatinės įrangos, mobiliųjų telefonų ir pan., ir turinio, pavyzdžiui, skaitmeninės muzikos, elektroninių knygų, žaidimų ir pan., kuriuos „Amazon“ perka perpardavimui iš tiekėjų, pardavimas klientams per bendrovės svetaines (12). „Amazon“ klientų užsakymus vykdo keliais būdais – per savo Šiaurės Amerikos ir tarptautinius užsakymų vykdymo centrus ir tinklus, visą užsakymų vykdymo veiklą arba jos dalį perduodama išorės vykdytojams tam tikrose valstybėse ir pristatydama prekes skaitmeninėmis priemonėmis (13).

12

13

| (93) | „Amazon“ paslaugų teikimo veiklą sudaro bendrovės veikla pagal trečiųjų šalių programas (toliau – trečiųjų šalių pardavėjų programos), kaip antai „Marketplace“ ir „Merchants@Amazon“, kurias vykdydama „Amazon“ leidžia kitoms (mažesnėms) įmonėms ir fiziniams asmenims („Marketplace“) bei vidutiniams ir dideliems mažmenininkams („Merchants@Amazon“) siūlyti savo parduodamus produktus „Amazon“ svetainėse. Trečiųjų šalių pardavėjų produktai yra integruojami „Amazon“ svetainėse. Mainais dalyvaujančios įmonės ir fiziniai asmenys moka mokesčius bendrovei „Amazon“ (14). Šios trečiųjų šalių įmonės ir pardavėjai taip pat gali siųsti savo prekių atsargas bendrovei „Amazon“, kurias bendrovė saugo savo užsakymų vykdymo centruose (15), pateikia visose savo svetainėse bei surenka, supakuoja ir pristato kliento adresu (toliau – „Amazon“ užsakymų vykdymo veikla) (16). |
| --- | --- |

(93)

„Amazon“ paslaugų teikimo veiklą sudaro bendrovės veikla pagal trečiųjų šalių programas (toliau – trečiųjų šalių pardavėjų programos), kaip antai „Marketplace“ ir „Merchants@Amazon“, kurias vykdydama „Amazon“ leidžia kitoms (mažesnėms) įmonėms ir fiziniams asmenims („Marketplace“) bei vidutiniams ir dideliems mažmenininkams („Merchants@Amazon“) siūlyti savo parduodamus produktus „Amazon“ svetainėse. Trečiųjų šalių pardavėjų produktai yra integruojami „Amazon“ svetainėse. Mainais dalyvaujančios įmonės ir fiziniai asmenys moka mokesčius bendrovei „Amazon“ (14). Šios trečiųjų šalių įmonės ir pardavėjai taip pat gali siųsti savo prekių atsargas bendrovei „Amazon“, kurias bendrovė saugo savo užsakymų vykdymo centruose (15), pateikia visose savo svetainėse bei surenka, supakuoja ir pristato kliento adresu (toliau – „Amazon“ užsakymų vykdymo veikla) (16).

14

15

16

| (94) | Be to, „Amazon“ pajamų gauna iš kitų rinkodaros ir pardavimo skatinimo paslaugų, kaip antai reklamos internete ir kelių prekių ženklų kredito kortelių sutarčių. „Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose parduodami tų įmonių prekių ženklų produktai ir naudojamas jų universalusis adresas (URL), eksploatavimui pagal programą „Merchant.com“. Pagal programą „Syndicated Stores“„Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose „Amazon“ produktai parduodami kitos įmonės pavadinimu ir universaliuoju adresu (URL), eksploatavimui (17). Vėliau abiejų programų buvo laipsniškai atsisakyta (18). |
| --- | --- |

(94)

Be to, „Amazon“ pajamų gauna iš kitų rinkodaros ir pardavimo skatinimo paslaugų, kaip antai reklamos internete ir kelių prekių ženklų kredito kortelių sutarčių. „Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose parduodami tų įmonių prekių ženklų produktai ir naudojamas jų universalusis adresas (URL), eksploatavimui pagal programą „Merchant.com“. Pagal programą „Syndicated Stores“„Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose „Amazon“ produktai parduodami kitos įmonės pavadinimu ir universaliuoju adresu (URL), eksploatavimui (17). Vėliau abiejų programų buvo laipsniškai atsisakyta (18).

17

18

| (95) | Galiausiai „Amazon“ gamina ir parduoda aparatinės įrangos produktus, kaip antai įrenginius „Amazon Kindle“, „Amazon Fire“ ir „Amazon Echo“. |
| --- | --- |

(95)

Galiausiai „Amazon“ gamina ir parduoda aparatinės įrangos produktus, kaip antai įrenginius „Amazon Kindle“, „Amazon Fire“ ir „Amazon Echo“.

| (96) | „Amazon“ eksploatuoja trylika pasaulinių svetainių, įskaitant www.amazon.com ir šešias Europos svetaines: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it ir www.amazon.es (toliau – ES svetainės) ir www.amazon.nl (19). „Amazon“ veikla yra suskirstyta į tris segmentus: Šiaurės Amerikos, tarptautinį ir „Amazon“ interneto paslaugų (toliau – AIP) (20). |
| --- | --- |

(96)

„Amazon“ eksploatuoja trylika pasaulinių svetainių, įskaitant www.amazon.com ir šešias Europos svetaines: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it ir www.amazon.es (toliau – ES svetainės) ir www.amazon.nl (19). „Amazon“ veikla yra suskirstyta į tris segmentus: Šiaurės Amerikos, tarptautinį ir „Amazon“ interneto paslaugų (toliau – AIP) (20).

19

20

| (97) | Šiaurės Amerikos segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per Šiaurės Amerikai skirtas svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com, www.amazon.ca, ir www.amazon.com.mx. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias svetaines. |
| --- | --- |

(97)

Šiaurės Amerikos segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per Šiaurės Amerikai skirtas svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com, www.amazon.ca, ir www.amazon.com.mx. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias svetaines.

| (98) | Tarptautinio segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per tarptautines svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, ir ES svetaines bei www.amazon.nl. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias tarptautines svetaines (įskaitant eksporto pardavimą per šias svetaines klientams JAV, Meksikoje ir Kanadoje), bet nepriskiriamas eksporto pardavimas per bendrovės „Amazon“ Šiaurės Amerikos svetaines. |
| --- | --- |

(98)

Tarptautinio segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per tarptautines svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, ir ES svetaines bei www.amazon.nl. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias tarptautines svetaines (įskaitant eksporto pardavimą per šias svetaines klientams JAV, Meksikoje ir Kanadoje), bet nepriskiriamas eksporto pardavimas per bendrovės „Amazon“ Šiaurės Amerikos svetaines.

| (99) | AIP segmentą sudaro pasaulinis kompiuterių, saugojimo, duomenų bazių ir kitų paslaugų pardavimas veiklą pradedančioms įmonėms, bendrovėms, valdžios įstaigoms ir mokslo institucijoms. Teikdama AIP, bendrovė „Amazon“ įvairiems veiklos vykdytojams suteikia galimybę naudotis technologijų infrastruktūra. |
| --- | --- |

(99)

AIP segmentą sudaro pasaulinis kompiuterių, saugojimo, duomenų bazių ir kitų paslaugų pardavimas veiklą pradedančioms įmonėms, bendrovėms, valdžios įstaigoms ir mokslo institucijoms. Teikdama AIP, bendrovė „Amazon“ įvairiems veiklos vykdytojams suteikia galimybę naudotis technologijų infrastruktūra.

| (100) | 2016 m. „Amazon“ grynoji tarptautinė apyvarta sudarė maždaug 136 mlrd. USD, o grynosios pajamos – 2,37 mlrd. USD. Visame pasaulyje bendrovė „Amazon“ 91 % pajamų uždirba iš mažmeninės prekybos veiklos. Šiaurės Amerikos segmentas užtikrina 59 % grynosios apyvartos, tarptautinis segmentas – 32 %, o AIP segmentas – 9 % 2016 m. bendrovė „Amazon“ turėjo 314 400 visą ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų (21). |
| --- | --- |

(100)

2016 m. „Amazon“ grynoji tarptautinė apyvarta sudarė maždaug 136 mlrd. USD, o grynosios pajamos – 2,37 mlrd. USD. Visame pasaulyje bendrovė „Amazon“ 91 % pajamų uždirba iš mažmeninės prekybos veiklos. Šiaurės Amerikos segmentas užtikrina 59 % grynosios apyvartos, tarptautinis segmentas – 32 %, o AIP segmentas – 9 % 2016 m. bendrovė „Amazon“ turėjo 314 400 visą ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų (21).

21

2.1.2.   „AMAZON“ VEIKLA EUROPOJE

| (101) | Iki 2006 m. gegužės mėn. „Amazon“ savo Europos svetaines eksploatavo per bendrovei „Amazon.com, Inc.“ visiškai priklausančią JAV patronuojamąją įmonę „Amazon.com International Sales, Inc.“ (toliau – AIS). AIS veikė kaip mažmeninės prekybos veiklos „Amazon“ Europos svetainėse (tuo metu – www.amazon.de, www.amazon.co.uk ir www.amazon.fr) subjektas, o kita JAV grupės įmonė „Amazon International Marketplace, Inc.“ (toliau – AIM) veikė kaip šiose svetainėse teikiamų paslaugų subjektas. Savo ruožtu bendrovė AIM buvo vienintelė ASE akcininkė, įsteigta 2003 m., kuri veikė kaip Europos svetainėse teikiamų paslaugų komisinius gaunantis agentas. Galiausiai visiškai priklausančios „Amazon“ įmonės, įsteigtos Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje ir Prancūzijoje (toliau – susijusios įmonės ES šalyse) (22), teikė tam tikras su Europos svetainėmis susijusias paslaugas, pavyzdžiui, klientų nukreipimo paslaugas (23). |
| --- | --- |

(101)

Iki 2006 m. gegužės mėn. „Amazon“ savo Europos svetaines eksploatavo per bendrovei „Amazon.com, Inc.“ visiškai priklausančią JAV patronuojamąją įmonę „Amazon.com International Sales, Inc.“ (toliau – AIS). AIS veikė kaip mažmeninės prekybos veiklos „Amazon“ Europos svetainėse (tuo metu – www.amazon.de, www.amazon.co.uk ir www.amazon.fr) subjektas, o kita JAV grupės įmonė „Amazon International Marketplace, Inc.“ (toliau – AIM) veikė kaip šiose svetainėse teikiamų paslaugų subjektas. Savo ruožtu bendrovė AIM buvo vienintelė ASE akcininkė, įsteigta 2003 m., kuri veikė kaip Europos svetainėse teikiamų paslaugų komisinius gaunantis agentas. Galiausiai visiškai priklausančios „Amazon“ įmonės, įsteigtos Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje ir Prancūzijoje (toliau – susijusios įmonės ES šalyse) (22), teikė tam tikras su Europos svetainėmis susijusias paslaugas, pavyzdžiui, klientų nukreipimo paslaugas (23).

22

23

| (102) | 2006 m. gegužės mėn. įsigaliojo prašyme priimti sprendimą aprašytas „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimas (toliau – 2006 m. restruktūrizavimas). Finansiniais metais nuo 2006 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. (toliau – nagrinėjamas laikotarpis), veikė 1 pav. pateikta struktūra. 2014 m. liepos mėn. „Amazon“ pertvarkė savo veiklą Europoje (toliau – 2014 m. restruktūrizavimas). Šiame sprendime nėra nagrinėjamas 2014 m. restruktūrizavimas ir „Amazon“ veikla Europoje, vykdoma po 2014 m. restruktūrizavimo.

  1 pav.



  „Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m.




  Sąnaudų pasidalijimo ir MTTP
  Autorinis atlyginimas
  Autorinis atlyginimas
  Paslaugų mokestis
  Amazon.de
  Amazon.fr
  Amazon.co.uk
  „Amazon Media Europe“ AMEU
  „Amazon Services Europe“ ASE
  „LuxOpCo“
  „LuxSCS“
  Susijusios įmonės ES šalyse
  LUX
  JAV
  „Amazon US“ |
| --- | --- |

(102)

2006 m. gegužės mėn. įsigaliojo prašyme priimti sprendimą aprašytas „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimas (toliau – 2006 m. restruktūrizavimas). Finansiniais metais nuo 2006 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. (toliau – nagrinėjamas laikotarpis), veikė 1 pav. pateikta struktūra. 2014 m. liepos mėn. „Amazon“ pertvarkė savo veiklą Europoje (toliau – 2014 m. restruktūrizavimas). Šiame sprendime nėra nagrinėjamas 2014 m. restruktūrizavimas ir „Amazon“ veikla Europoje, vykdoma po 2014 m. restruktūrizavimo.

1 pav.

1 pav.

„Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m.

„Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m.

Sąnaudų pasidalijimo ir MTTP

Autorinis atlyginimas

Autorinis atlyginimas

Paslaugų mokestis

Amazon.de

Amazon.fr

Amazon.co.uk

„Amazon Media Europe“ AMEU

„Amazon Services Europe“ ASE

„LuxOpCo“

„LuxSCS“

Susijusios įmonės ES šalyse

LUX

JAV

„Amazon US“

2.1.2.1.   
  Bendrovė „LuxSCS“

Bendrovė „LuxSCS“

| (103) | Bendrovė „LuxSCS“ yra Liuksemburgo komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple). Nors nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės nuosavybės struktūra keitėsi, „LuxSCS“ narės visada buvo bendrovės, kurios yra JAV rezidentės (24). 2004 m. įsteigus bendrovę „LuxSCS“, jos narės buvo „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė); „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ 2006 m. gegužės mėn. bendrovę „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ pakeitė „ACI Holdings, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“, kurios tapo „LuxSCS“ narėmis. Nuo 2009 m. rugsėjo mėn. „LuxSCS“ narės buvo bendrovės „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė), „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“ (25). |
| --- | --- |

(103)

Bendrovė „LuxSCS“ yra Liuksemburgo komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple). Nors nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės nuosavybės struktūra keitėsi, „LuxSCS“ narės visada buvo bendrovės, kurios yra JAV rezidentės (24). 2004 m. įsteigus bendrovę „LuxSCS“, jos narės buvo „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė); „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ 2006 m. gegužės mėn. bendrovę „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ pakeitė „ACI Holdings, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“, kurios tapo „LuxSCS“ narėmis. Nuo 2009 m. rugsėjo mėn. „LuxSCS“ narės buvo bendrovės „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė), „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“ (25).

Société en Commandite Simple

24

25

| (104) | Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ turėjo veikti išimtinai kaip „Amazon“ veiklos Europoje, už kurią „LuxSCS“ buvo atsakinga kaip pagrindinė veiklos vykdytoja, nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė (26). 2006 m. balandžio 20 d. rašte Liuksemburgo mokesčių administratoriui „Amazon“ nurodė, kad bendrovės „LuxSCS“ veikla apsiribojo „vien tik“ nematerialiojo turto ir bendrovės „LuxOpCo“ akcijų „kontroliavimu“. „Keli teisiniai susitarimai“, kuriuos sudarė bendrovė „LuxSCS“, buvo „būtini tam, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“. Bendrovė „LuxSCS“ gaudavo tik pasyvias pajamas (autorinį atlyginimą ir palūkanas) iš savo patronuojamųjų įmonių (27). Be to, bendrovė „LuxSCS“ teikė paskolas „LuxOpCo“ ir kitoms grupės įmonėms (28). Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ neturėjo fizinio pavidalo ar darbuotojų. |
| --- | --- |

(104)

Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ turėjo veikti išimtinai kaip „Amazon“ veiklos Europoje, už kurią „LuxSCS“ buvo atsakinga kaip pagrindinė veiklos vykdytoja, nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė (26). 2006 m. balandžio 20 d. rašte Liuksemburgo mokesčių administratoriui „Amazon“ nurodė, kad bendrovės „LuxSCS“ veikla apsiribojo „vien tik“ nematerialiojo turto ir bendrovės „LuxOpCo“ akcijų „kontroliavimu“. „Keli teisiniai susitarimai“, kuriuos sudarė bendrovė „LuxSCS“, buvo „būtini tam, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“. Bendrovė „LuxSCS“ gaudavo tik pasyvias pajamas (autorinį atlyginimą ir palūkanas) iš savo patronuojamųjų įmonių (27). Be to, bendrovė „LuxSCS“ teikė paskolas „LuxOpCo“ ir kitoms grupės įmonėms (28). Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ neturėjo fizinio pavidalo ar darbuotojų.

26

27

28

| (105) | 2005 m. bendrovė „LuxSCS“ sudarė licencijos ir perleidimo sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės (toliau – IN teisių perleidimo sutartis) su bendrove „Amazon Technologies, Inc.“ (toliau – ATI) (29) ir SPS su dviem JAV įsikūrusiomis „Amazon“ grupės įmonėmis „A9.com, Inc.“ (toliau – A9) ir ATI (30). Be to, bendrovė „LuxSCS“ sudarė intelektinės nuosavybės perleidimo ir licencijos sutartį su bendrovėmis „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr SARL“ ir „Amazon.de GmbH“, pagal kurią bendrovė „LuxSCS“ gavo prekių ženklus ir IN teises į Europos svetaines, kurias iki 2006 m. balandžio 30 d. nuosavybės teise valdė šios susijusios įmonės ES šalyse (31). |
| --- | --- |

(105)

2005 m. bendrovė „LuxSCS“ sudarė licencijos ir perleidimo sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės (toliau – IN teisių perleidimo sutartis) su bendrove „Amazon Technologies, Inc.“ (toliau – ATI) (29) ir SPS su dviem JAV įsikūrusiomis „Amazon“ grupės įmonėmis „A9.com, Inc.“ (toliau – A9) ir ATI (30). Be to, bendrovė „LuxSCS“ sudarė intelektinės nuosavybės perleidimo ir licencijos sutartį su bendrovėmis „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr SARL“ ir „Amazon.de GmbH“, pagal kurią bendrovė „LuxSCS“ gavo prekių ženklus ir IN teises į Europos svetaines, kurias iki 2006 m. balandžio 30 d. nuosavybės teise valdė šios susijusios įmonės ES šalyse (31).

29

30

31

| (106) | Sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir SPS, bendrovė „LuxSCS“ įgijo teisę naudoti ir sublicencijuoti tam tikrą „Amazon“ IN ir jos antrinius kūrinius (toliau – nematerialusis turtas) (32), kuriuos turėjo ir toliau plėtojo bendrovės A9, ATI ir pati „LuxSCS“ (33). Bendrovė „LuxSCS“ įgijo šias teises naudoti nematerialųjį turtą siekdama eksploatuoti Europos svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai Europos teritorijoje (34). Mainais bendrovė „LuxSCS“ turėjo mokėti IN teisių perleidimo įmokas (nurodytas 11 lentelėje) ir jai tenkančią metinę išlaidų, susijusių su SPS plėtojimo programa, dalį (nurodytą 12 lentelėje) (35). SPS buvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ turi visokeriopai stengtis, kad būtų išvengta nematerialiojo turto, kurį jai licencijuoja bendrovės A9 ir ATI, pažeidimų (36). Be to, kaip nurodyta 2009 m. iš dalies pakeistame ir patikslintame SPS, bendrovė „LuxSCS“ turėjo prisiimti SPS B priede nurodytas funkcijas ir riziką (37). |
| --- | --- |

(106)

Sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir SPS, bendrovė „LuxSCS“ įgijo teisę naudoti ir sublicencijuoti tam tikrą „Amazon“ IN ir jos antrinius kūrinius (toliau – nematerialusis turtas) (32), kuriuos turėjo ir toliau plėtojo bendrovės A9, ATI ir pati „LuxSCS“ (33). Bendrovė „LuxSCS“ įgijo šias teises naudoti nematerialųjį turtą siekdama eksploatuoti Europos svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai Europos teritorijoje (34). Mainais bendrovė „LuxSCS“ turėjo mokėti IN teisių perleidimo įmokas (nurodytas 11 lentelėje) ir jai tenkančią metinę išlaidų, susijusių su SPS plėtojimo programa, dalį (nurodytą 12 lentelėje) (35). SPS buvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ turi visokeriopai stengtis, kad būtų išvengta nematerialiojo turto, kurį jai licencijuoja bendrovės A9 ir ATI, pažeidimų (36). Be to, kaip nurodyta 2009 m. iš dalies pakeistame ir patikslintame SPS, bendrovė „LuxSCS“ turėjo prisiimti SPS B priede nurodytas funkcijas ir riziką (37).

32

33

34

35

36

37

| (107) | SPS nustatyta, kad nematerialųjį turtą sudarė i) „bet kuri ir visos intelektinės nuosavybės teisės visame pasaulyje“, kurios priklauso arba kurias kitaip turi bendrovės ATI ir „LuxSCS“, taip pat kai kurios bendrovės A9 turimos intelektinės nuosavybės teisės (38), ii) visa ši IN, licencijuota, perduota arba perleista šioms šalims, ir iii) jos antriniai kūriniai, perleisti bet kuriai iš šalių pagal SPS. Iš esmės nematerialųjį turtą sudarė trys intelektinės nuosavybės kategorijos, kurios toliau minimos kaip i) „technologijos“ (39), ii) „klientų duomenys“ (40) ir iii) „prekių ženklai“ (41). Nematerialiam turtui nepriskiriami interneto domeno vardai (42). |
| --- | --- |

(107)

SPS nustatyta, kad nematerialųjį turtą sudarė i) „bet kuri ir visos intelektinės nuosavybės teisės visame pasaulyje“, kurios priklauso arba kurias kitaip turi bendrovės ATI ir „LuxSCS“, taip pat kai kurios bendrovės A9 turimos intelektinės nuosavybės teisės (38), ii) visa ši IN, licencijuota, perduota arba perleista šioms šalims, ir iii) jos antriniai kūriniai, perleisti bet kuriai iš šalių pagal SPS. Iš esmės nematerialųjį turtą sudarė trys intelektinės nuosavybės kategorijos, kurios toliau minimos kaip i) „technologijos“ (39), ii) „klientų duomenys“ (40) ir iii) „prekių ženklai“ (41). Nematerialiam turtui nepriskiriami interneto domeno vardai (42).

38

39

40

41

42

2.1.2.2.   
  Bendrovė „LuxOpCo“ ir jos patronuojamosios įmonės

Bendrovė „LuxOpCo“ ir jos patronuojamosios įmonės

| (108) | Nagrinėjamu laikotarpiu „LuxOpCo“ buvo bendrovei „LuxSCS“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė (43). Buvo planuojama, kad vykdant 2006 m. restruktūrizavimą ji perims ASI ir AIM funkcijas (44). Be to, buvo planuojama toliau plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį Europoje buvo vykdoma „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla (45). Kaip planuota, šiuo laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ veikė kaip „Amazon“ grupės centrinė būstinė Europoje ir pagrindinė „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, vykdomos per ES svetaines, vykdytoja (46). Bendrovė „LuxOpCo“ būtų toliau atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla, vykdoma per ES svetaines, priėmimą bei pagrindinių fizinių mažmeninės prekybos veiklos elementų administravimą (47). Buvo planuojama, kad bendrovė parengs strateginius planus ir gaires, kurie produktai būtų siūlomi ir parduodami ES svetainėse, parduodamų produktų ar siūlomų paslaugų kainodaros ir pardavimo skatinimo strateginius planus, taip pat tam tikras svetainių populiarinimo ir reklamos programas, siūlomas ES svetainėse. Be to, bendrovė būtų atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka ir reklamavimu trečiosioms šalims. Be to, ji būtų atsakinga už visus užsakymų vykdymo veiklos aspektus (48). |
| --- | --- |

(108)

Nagrinėjamu laikotarpiu „LuxOpCo“ buvo bendrovei „LuxSCS“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė (43). Buvo planuojama, kad vykdant 2006 m. restruktūrizavimą ji perims ASI ir AIM funkcijas (44). Be to, buvo planuojama toliau plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį Europoje buvo vykdoma „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla (45). Kaip planuota, šiuo laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ veikė kaip „Amazon“ grupės centrinė būstinė Europoje ir pagrindinė „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, vykdomos per ES svetaines, vykdytoja (46). Bendrovė „LuxOpCo“ būtų toliau atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla, vykdoma per ES svetaines, priėmimą bei pagrindinių fizinių mažmeninės prekybos veiklos elementų administravimą (47). Buvo planuojama, kad bendrovė parengs strateginius planus ir gaires, kurie produktai būtų siūlomi ir parduodami ES svetainėse, parduodamų produktų ar siūlomų paslaugų kainodaros ir pardavimo skatinimo strateginius planus, taip pat tam tikras svetainių populiarinimo ir reklamos programas, siūlomas ES svetainėse. Be to, bendrovė būtų atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka ir reklamavimu trečiosioms šalims. Be to, ji būtų atsakinga už visus užsakymų vykdymo veiklos aspektus (48).

43

44

45

46

47

48

| (109) | Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ į apskaitą įtraukdavo tiek produktų pardavimo, tiek užsakymų vykdymo paslaugų pajamas. Ji pirkdavo prekes perpardavimui iš įvairiose jurisdikcijose esančių pardavėjų ir jas savo ruožtu siųsdavo galutiniams klientams, prekes įsigijusiems ES svetainėse. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo oficialus „Amazon“ prekių atsargų ES svetainėse pardavėjas (49), jai priklausė atsargų nuosavybės teisė ir ji prisiėmė visą susijusią nuostolių riziką (50). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už prekes, kurias trečiųjų šalių įmonės ir fiziniai asmenys siuntė tiesiogiai į užsakymų vykdymo centrus (51). |
| --- | --- |

(109)

Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ į apskaitą įtraukdavo tiek produktų pardavimo, tiek užsakymų vykdymo paslaugų pajamas. Ji pirkdavo prekes perpardavimui iš įvairiose jurisdikcijose esančių pardavėjų ir jas savo ruožtu siųsdavo galutiniams klientams, prekes įsigijusiems ES svetainėse. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo oficialus „Amazon“ prekių atsargų ES svetainėse pardavėjas (49), jai priklausė atsargų nuosavybės teisė ir ji prisiėmė visą susijusią nuostolių riziką (50). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už prekes, kurias trečiųjų šalių įmonės ir fiziniai asmenys siuntė tiesiogiai į užsakymų vykdymo centrus (51).

49

50

51

| (110) | Be to, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė iždo valdymo funkcijas (52) ir (tiesiogiai arba netiesiogiai) valdė bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse, kurios teikė įvairias grupės vidaus paslaugas, skirtas „LuxOpCo“ veiklai remti, akcijas. |
| --- | --- |

(110)

Be to, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė iždo valdymo funkcijas (52) ir (tiesiogiai arba netiesiogiai) valdė bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse, kurios teikė įvairias grupės vidaus paslaugas, skirtas „LuxOpCo“ veiklai remti, akcijas.

52

| (111) | Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės ASE ir AMEU, kurios abi yra Liuksemburgo rezidentės, su bendrove „LuxOpCo“ sudarė apmokestinamąjį vienetą Liuksemburgo mokesčių tikslais, kuriame „LuxOpCo“ veikė kaip patronuojančioji bendrovė (53). Todėl pagal Liuksemburgo mokesčių teisę šios nacionalinės bendrovės nebuvo laikomos atskiromis įmonėmis ir mokėjo mokesčius konsoliduotu pagrindu, t. y. lyg jos būtų vienas atskiras mokesčių mokėtojas (54). |
| --- | --- |

(111)

Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės ASE ir AMEU, kurios abi yra Liuksemburgo rezidentės, su bendrove „LuxOpCo“ sudarė apmokestinamąjį vienetą Liuksemburgo mokesčių tikslais, kuriame „LuxOpCo“ veikė kaip patronuojančioji bendrovė (53). Todėl pagal Liuksemburgo mokesčių teisę šios nacionalinės bendrovės nebuvo laikomos atskiromis įmonėmis ir mokėjo mokesčius konsoliduotu pagrindu, t. y. lyg jos būtų vienas atskiras mokesčių mokėtojas (54).

53

54

| (112) | Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė ASE toliau veiks kaip „LuxOpCo“ paslaugų teikėja (55). Nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė „Amazon“ ES trečiųjų šalių pardavėjų veiklą platformoje „Marketplace“. Ši platforma sudaro galimybę mažoms įmonėms ir pardavėjams savo prekes parduoti per ES svetaines. Be to, jie galėjo bendrovei „Amazon“ siųsti savo prekių atsargas, kurios buvo saugomos „Amazon“ užsakymų vykdymo centruose ir kurias „Amazon“ surinkdavo, supakuodavo ir pristatydavo į bet kurią vietą Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė AMEU buvo atsakinga už „Amazon“ ES skaitmeninę veiklą (pavyzdžiui, parduodant MP3 ir e. knygas). |
| --- | --- |

(112)

Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė ASE toliau veiks kaip „LuxOpCo“ paslaugų teikėja (55). Nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė „Amazon“ ES trečiųjų šalių pardavėjų veiklą platformoje „Marketplace“. Ši platforma sudaro galimybę mažoms įmonėms ir pardavėjams savo prekes parduoti per ES svetaines. Be to, jie galėjo bendrovei „Amazon“ siųsti savo prekių atsargas, kurios buvo saugomos „Amazon“ užsakymų vykdymo centruose ir kurias „Amazon“ surinkdavo, supakuodavo ir pristatydavo į bet kurią vietą Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė AMEU buvo atsakinga už „Amazon“ ES skaitmeninę veiklą (pavyzdžiui, parduodant MP3 ir e. knygas).

55

| (113) | 2013 ir 2014 m. konsoliduota grynoji bendrovės „LuxOpCo“ apyvarta atitinkamai sudarė 13 612 449 784 EUR ir 15 463 362 589 EUR. 2013 finansiniais metais bendrovė „LuxOpCo“ turėjo vidutiniškai 523 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, ASE – 63, o AMEU – 5. Kai kurie bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU darbuotojai ėjo strateginio valdymo pareigas ir buvo atsakingi už visos „Amazon“ veiklos Europoje valdymą ir koordinavimą (56). |
| --- | --- |

(113)

2013 ir 2014 m. konsoliduota grynoji bendrovės „LuxOpCo“ apyvarta atitinkamai sudarė 13 612 449 784 EUR ir 15 463 362 589 EUR. 2013 finansiniais metais bendrovė „LuxOpCo“ turėjo vidutiniškai 523 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, ASE – 63, o AMEU – 5. Kai kurie bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU darbuotojai ėjo strateginio valdymo pareigas ir buvo atsakingi už visos „Amazon“ veiklos Europoje valdymą ir koordinavimą (56).

56

| (114) | Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ toliau teiks tas pačias su ES svetainėmis susijusias paslaugas, kurias jos anksčiau teikė bendrovėms AIS ir AIM (57). Todėl nagrinėjamu laikotarpiu susijusios įmonės ES šalyse teikė klientų nukreipimo paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, teikdamos klientų ir pardavėjų paslaugas, paramos paslaugas (pavyzdžiui, rinkodaros paramos lokalizavimo ir pritaikymo paramą, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (toliau – MTTP) paramą) ir užsakymų vykdymo paslaugas (58). Susijusios įmonės ES šalyse plėtojo vietos turinį, skirtą naudoti ES svetainėse, ir, bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, padėjo valdyti mažmeninės prekybos internetu parduotuvių prekes. Klientų aptarnavimo paramą sudarė klientų aptarnavimas iki ir po pardavimo el. paštu, telefonu, pokalbių kanalais ar kitomis ryšio priemonėmis bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, siekiant patenkinti klientų poreikius. Paramos paslaugas sudarė bendroji ir administravimo parama. Galiausiai susijusios įmonės ES šalyse taip pat padėjo siūlyti kitų vietos svetainių valdytojams reklamuoti ES svetaines savo klientams (vadinamoji „Asocijuotųjų įmonių programa“). |
| --- | --- |

(114)

Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ toliau teiks tas pačias su ES svetainėmis susijusias paslaugas, kurias jos anksčiau teikė bendrovėms AIS ir AIM (57). Todėl nagrinėjamu laikotarpiu susijusios įmonės ES šalyse teikė klientų nukreipimo paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, teikdamos klientų ir pardavėjų paslaugas, paramos paslaugas (pavyzdžiui, rinkodaros paramos lokalizavimo ir pritaikymo paramą, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (toliau – MTTP) paramą) ir užsakymų vykdymo paslaugas (58). Susijusios įmonės ES šalyse plėtojo vietos turinį, skirtą naudoti ES svetainėse, ir, bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, padėjo valdyti mažmeninės prekybos internetu parduotuvių prekes. Klientų aptarnavimo paramą sudarė klientų aptarnavimas iki ir po pardavimo el. paštu, telefonu, pokalbių kanalais ar kitomis ryšio priemonėmis bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, siekiant patenkinti klientų poreikius. Paramos paslaugas sudarė bendroji ir administravimo parama. Galiausiai susijusios įmonės ES šalyse taip pat padėjo siūlyti kitų vietos svetainių valdytojams reklamuoti ES svetaines savo klientams (vadinamoji „Asocijuotųjų įmonių programa“).

57

58

| (115) | Paslaugos, kurias susijusios įmonės ES šalyse teikė bendrovei „LuxOpCo“, buvo teikiamos pagal „paslaugų susitarimus“, kuriuos kiekviena iš susijusių įmonių ir „LuxOpCo“ sudarė 2006 m. gegužės 1 d. (59) Teikdamos šias paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, susijusios įmonės ES šalyse veikė savo vardu, tačiau neprisiėmė jokios rizikos dėl pardavimo ar prekių atsargų (60). Vadovaujantis paslaugų susitarimais, bendrovė „LuxOpCo“ mokėjo atlygį susijusioms įmonėms ES šalyse visų sąnaudų ir maržos pagrindu (61), kuris atspindėjo susijusios įmonės ES šalyje funkciją bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu (62). Praktikoje sąskaitos faktūros už susijusių įmonių ES šalyse išlaidas, patirtas teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, buvo išrašomos bendrovei „LuxOpCo“ su papildomu pelno dydžiu, svyravusiu nuo 3 iki 8 % 2013 m. susijusių įmonių ES šalyse apyvarta buvo: „Amazon.co.uk Ltd“ – [400–500] mln. GBP; „Amazon Logistik GmbH“ – [100–200] mln. EUR; „Amazon.de GmbH“ – [90–100] mln. EUR; „Amazon.fr Logistique SAS“ – [100–200] mln. EUR; ir „Amazon.fr SARL“ – [50–60] mln. EUR. |
| --- | --- |

(115)

Paslaugos, kurias susijusios įmonės ES šalyse teikė bendrovei „LuxOpCo“, buvo teikiamos pagal „paslaugų susitarimus“, kuriuos kiekviena iš susijusių įmonių ir „LuxOpCo“ sudarė 2006 m. gegužės 1 d. (59) Teikdamos šias paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, susijusios įmonės ES šalyse veikė savo vardu, tačiau neprisiėmė jokios rizikos dėl pardavimo ar prekių atsargų (60). Vadovaujantis paslaugų susitarimais, bendrovė „LuxOpCo“ mokėjo atlygį susijusioms įmonėms ES šalyse visų sąnaudų ir maržos pagrindu (61), kuris atspindėjo susijusios įmonės ES šalyje funkciją bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu (62). Praktikoje sąskaitos faktūros už susijusių įmonių ES šalyse išlaidas, patirtas teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, buvo išrašomos bendrovei „LuxOpCo“ su papildomu pelno dydžiu, svyravusiu nuo 3 iki 8 % 2013 m. susijusių įmonių ES šalyse apyvarta buvo: „Amazon.co.uk Ltd“ – [400–500] mln. GBP; „Amazon Logistik GmbH“ – [100–200] mln. EUR; „Amazon.de GmbH“ – [90–100] mln. EUR; „Amazon.fr Logistique SAS“ – [100–200] mln. EUR; ir „Amazon.fr SARL“ – [50–60] mln. EUR.

59

60

61

62

2.1.2.3.   
  Licencijos sutartis

Licencijos sutartis

| (116) | 2006 m. balandžio 30 d. bendrovės „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ sudarė Licencijos sutartį. Pagal šią sutartį bendrovė „LuxOpCo“ neatšaukiamai įgijo išimtinę teisę plėtoti, gerinti ir naudoti nematerialųjį turtą eksploatuojant ES svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai geografinėje Europos šalių (63) teritorijoje (64) mainais už mokamą autorinį atlyginimą (toliau – licencijos mokestis) (65). Visa IN, kurią sukuria arba toliau plėtoja bendrovė „LuxOpCo“ remdamasi arba pasinaudodama nematerialiuoju turtu (66), yra perleidžiama bendrovei „LuxSCS“ (67). Buvo reikalaujama, kad bendrovė „LuxOpCo“ veiktų savo iniciatyva ir rizika, kad būtų apsaugotas ir išlaikytas nematerialusis turtas (68). Licencijos sutartyje taip pat buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ teikia verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ be jokio atskiro bendrovei „LuxOpCo“ mokėtino atlygio (69). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ sutiko perimti visą riziką, susijusią su visa veikla, kurią ji vykdo pagal Licencijos sutartį (70). Bendrovei „LuxOpCo“ iš trečiųjų šalių įsigijus IN, kurią numatyta naudoti tai pačiai paskirčiai, kaip ir nematerialųjį turtą, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo licencijuoti šią IN bendrovei „LuxSCS“ be autorinio atlyginimo (71). |
| --- | --- |

(116)

2006 m. balandžio 30 d. bendrovės „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ sudarė Licencijos sutartį. Pagal šią sutartį bendrovė „LuxOpCo“ neatšaukiamai įgijo išimtinę teisę plėtoti, gerinti ir naudoti nematerialųjį turtą eksploatuojant ES svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai geografinėje Europos šalių (63) teritorijoje (64) mainais už mokamą autorinį atlyginimą (toliau – licencijos mokestis) (65). Visa IN, kurią sukuria arba toliau plėtoja bendrovė „LuxOpCo“ remdamasi arba pasinaudodama nematerialiuoju turtu (66), yra perleidžiama bendrovei „LuxSCS“ (67). Buvo reikalaujama, kad bendrovė „LuxOpCo“ veiktų savo iniciatyva ir rizika, kad būtų apsaugotas ir išlaikytas nematerialusis turtas (68). Licencijos sutartyje taip pat buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ teikia verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ be jokio atskiro bendrovei „LuxOpCo“ mokėtino atlygio (69). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ sutiko perimti visą riziką, susijusią su visa veikla, kurią ji vykdo pagal Licencijos sutartį (70). Bendrovei „LuxOpCo“ iš trečiųjų šalių įsigijus IN, kurią numatyta naudoti tai pačiai paskirčiai, kaip ir nematerialųjį turtą, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo licencijuoti šią IN bendrovei „LuxSCS“ be autorinio atlyginimo (71).

63

64

65

66

67

68

69

70

71

| (117) | Bendrovės „LuxOpCo“, ASE, AMEU ir susijusios įmonės ES šalyse nematerialųjį turtą naudojo savo veiklai vykdyti (72). |
| --- | --- |

(117)

Bendrovės „LuxOpCo“, ASE, AMEU ir susijusios įmonės ES šalyse nematerialųjį turtą naudojo savo veiklai vykdyti (72).

72

| (118) | Licencijos sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi teisę sublicencijuoti nematerialųjį turtą susijusioms bendrovėms (73). 2006 m. balandžio 30 d. bendrovė „LuxOpCo“ sudarė „Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį“ su bendrovėmis ASE ir AMEU, pagal kurią ASE ir AMEU buvo neatšaukiamai suteiktos neišimtinės licencijos naudotis nematerialiuoju turtu. Šios dvi sutartys didžiąja dalimi atspindėjo bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ Licencijos sutartį. Pagal šias sutartis autorinis atlyginimas, kurį bendrovės ASE ir AMEU turi mokėti bendrovei „LuxOpCo“, buvo nustatytas lygiai taip pat, kaip autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį. |
| --- | --- |

(118)

Licencijos sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi teisę sublicencijuoti nematerialųjį turtą susijusioms bendrovėms (73). 2006 m. balandžio 30 d. bendrovė „LuxOpCo“ sudarė „Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį“ su bendrovėmis ASE ir AMEU, pagal kurią ASE ir AMEU buvo neatšaukiamai suteiktos neišimtinės licencijos naudotis nematerialiuoju turtu. Šios dvi sutartys didžiąja dalimi atspindėjo bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ Licencijos sutartį. Pagal šias sutartis autorinis atlyginimas, kurį bendrovės ASE ir AMEU turi mokėti bendrovei „LuxOpCo“, buvo nustatytas lygiai taip pat, kaip autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį.

73

| (119) | Vadovaujantis paslaugų susitarimais, susijusios įmonės ES šalyse turėjo teisę naudotis nematerialiuoju turtu ir kita nematerialiąja nuosavybe ir prekių ženklais, nuosavybės teise priklausančiais bendrovei „LuxOpCo“ arba kitaip jos turimais, kiek tai būtina teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“. Visas tokio naudojimo prestižas atiteko išimtinai bendrovei „LuxOpCo“ (74). Visos intelektinės nuosavybės teisės ir jų antriniai kūriniai, kuriuos teikiant tokias paslaugas sukūrė arba įgijo susijusios įmonės ES šalyse, išliko bendrovės „LuxOpCo“ nuosavybe (75). |
| --- | --- |

(119)

Vadovaujantis paslaugų susitarimais, susijusios įmonės ES šalyse turėjo teisę naudotis nematerialiuoju turtu ir kita nematerialiąja nuosavybe ir prekių ženklais, nuosavybės teise priklausančiais bendrovei „LuxOpCo“ arba kitaip jos turimais, kiek tai būtina teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“. Visas tokio naudojimo prestižas atiteko išimtinai bendrovei „LuxOpCo“ (74). Visos intelektinės nuosavybės teisės ir jų antriniai kūriniai, kuriuos teikiant tokias paslaugas sukūrė arba įgijo susijusios įmonės ES šalyse, išliko bendrovės „LuxOpCo“ nuosavybe (75).

74

75

| (120) | Licencijos sutartis galiojo viso licencijuojamo nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį (76) ir galėjo būti nutraukta tik pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (77) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal tą sutartį (78). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti Licencijos sutartį. Licencijos sutartis buvo iš dalies pakeista 2010 m. sausio mėn. ir jos pakeitimai įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. (79) Buvo iš dalies pakeista sąvokos „ES veiklos pelnas“, kuri naudojama apskaičiuojant licencijos mokestį, apibrėžtis (80). |
| --- | --- |

(120)

Licencijos sutartis galiojo viso licencijuojamo nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį (76) ir galėjo būti nutraukta tik pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (77) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal tą sutartį (78). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti Licencijos sutartį. Licencijos sutartis buvo iš dalies pakeista 2010 m. sausio mėn. ir jos pakeitimai įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. (79) Buvo iš dalies pakeista sąvokos „ES veiklos pelnas“, kuri naudojama apskaičiuojant licencijos mokestį, apibrėžtis (80).

76

77

78

79

80

2.2.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.2.1.   GINČIJAMAS MOKESČIŲ SPRENDIMAS

| (121) | Ginčijamas mokesčių sprendimas yra iš vieno sakinio sudarytas 2003 m. lapkričio 6 d. Liuksemburgo mokesčių administratoriaus raštas bendrovei „Amazon.com, Inc.“, kuriame nurodyta:

  „Susipažinęs su 2003 m. spalio 31 d. raštu, kurį man pateikė [konsultantas Nr. 1], taip pat su jūsų 2003 m. spalio 23 d. raštu ir išnagrinėjęs jūsų poziciją dėl Liuksemburgo mokesčių taikymo jūsų būsimai veiklai, džiaugiuosi galėdamas jus informuoti, kad galiu pritarti abiejų raštų turiniui“. |
| --- | --- |

(121)

Ginčijamas mokesčių sprendimas yra iš vieno sakinio sudarytas 2003 m. lapkričio 6 d. Liuksemburgo mokesčių administratoriaus raštas bendrovei „Amazon.com, Inc.“, kuriame nurodyta:

„Susipažinęs su 2003 m. spalio 31 d. raštu, kurį man pateikė [konsultantas Nr. 1], taip pat su jūsų 2003 m. spalio 23 d. raštu ir išnagrinėjęs jūsų poziciją dėl Liuksemburgo mokesčių taikymo jūsų būsimai veiklai, džiaugiuosi galėdamas jus informuoti, kad galiu pritarti abiejų raštų turiniui“.

| (122) | Užsitęsus „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo įgyvendinimui, bendrovė „Amazon“2004 m. gruodžio 5 d. kreipėsi į Liuksemburgo mokesčių administratorių prašydama patvirtinti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas galioja toliau, ir gavo pastarojo patvirtinimą, pateiktą 2004 m. gruodžio 23 d. raštu (81). Ginčijamas mokesčių sprendimas, kuris iš pradžių galiojo penkerius metus, buvo atnaujintas 2010 m. ir iš esmės galiojo iki 2014 m. birželio mėn. (82) |
| --- | --- |

(122)

Užsitęsus „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo įgyvendinimui, bendrovė „Amazon“2004 m. gruodžio 5 d. kreipėsi į Liuksemburgo mokesčių administratorių prašydama patvirtinti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas galioja toliau, ir gavo pastarojo patvirtinimą, pateiktą 2004 m. gruodžio 23 d. raštu (81). Ginčijamas mokesčių sprendimas, kuris iš pradžių galiojo penkerius metus, buvo atnaujintas 2010 m. ir iš esmės galiojo iki 2014 m. birželio mėn. (82)

81

82

2.2.2.   2003 M. SPALIO 31 D. RAŠTAS

| (123) | 2003 m. spalio 31 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ prašė patvirtinti bendrovės „LuxSCS“, jos JAV įsikūrusių narių ir dividendų, kuriuos pagal tokią struktūrą gauna bendrovė „LuxOpCo“, apmokestinimą. Tame rašte paaiškinta, kad bendrovė „LuxSCS“, kuri yra komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple), neturi mokesčių mokėtojo statuso atskirai nuo savo norių, todėl jai Liuksemburge nėra taikomas nei pelno, nei grynojo turto mokestis. |
| --- | --- |

(123)

2003 m. spalio 31 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ prašė patvirtinti bendrovės „LuxSCS“, jos JAV įsikūrusių narių ir dividendų, kuriuos pagal tokią struktūrą gauna bendrovė „LuxOpCo“, apmokestinimą. Tame rašte paaiškinta, kad bendrovė „LuxSCS“, kuri yra komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple), neturi mokesčių mokėtojo statuso atskirai nuo savo norių, todėl jai Liuksemburge nėra taikomas nei pelno, nei grynojo turto mokestis.

Société en Commandite Simple)

| (124) | Nepaisant bendrovės „LuxSCS“ apmokestinimo skaidrumo, „LuxSCS“ arba jos JAV įsikūrę nariai vis tiek galėjo būti apmokestinti Liuksemburge, jeigu būtų laikoma, kad jų veikla vykdoma per nuolatinę buveinę Liuksemburge. Todėl rašte papildomai paaiškinta, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai negalėtų būti laikomi fiziškai esančiais Liuksemburge (turintys biurus, darbuotojus ir pan.), todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri neturi nuolatinės veiklos vietos, negalėtų būti laikoma turinčia nuo savo narių nepriklausomą statusą arba vykdančia komercinę veiklą Liuksemburge (83). Jos nariai taip pat negali būti laikomi turinčiais nuolatinę buveinę Liuksemburge. |
| --- | --- |

(124)

Nepaisant bendrovės „LuxSCS“ apmokestinimo skaidrumo, „LuxSCS“ arba jos JAV įsikūrę nariai vis tiek galėjo būti apmokestinti Liuksemburge, jeigu būtų laikoma, kad jų veikla vykdoma per nuolatinę buveinę Liuksemburge. Todėl rašte papildomai paaiškinta, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai negalėtų būti laikomi fiziškai esančiais Liuksemburge (turintys biurus, darbuotojus ir pan.), todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri neturi nuolatinės veiklos vietos, negalėtų būti laikoma turinčia nuo savo narių nepriklausomą statusą arba vykdančia komercinę veiklą Liuksemburge (83). Jos nariai taip pat negali būti laikomi turinčiais nuolatinę buveinę Liuksemburge.

83

2.2.3.   2003 M. SPALIO 23 D. RAŠTAS

| (125) | 2003 m. spalio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ pateikė prašymą priimti mokesčių sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinimas Liuksemburgo pelno mokesčiu (84). Tame rašte paaiškinama numatoma „Amazon“ verslo struktūra Europoje ir siekiama patvirtinimo, kad pagal jame aprašytą Licencijos sutarčiai taikomą sandorių kainodaros tvarką bus apskaičiuojamas bendrovės „LuxOpCo“„tinkamas ir priimtinas pelnas“„atsižvelgiant į sandorių kainodaros politiką bei LPMĮ 56 straipsnį ir 164 straipsnio 3 dalį“. |
| --- | --- |

(125)

2003 m. spalio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ pateikė prašymą priimti mokesčių sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinimas Liuksemburgo pelno mokesčiu (84). Tame rašte paaiškinama numatoma „Amazon“ verslo struktūra Europoje ir siekiama patvirtinimo, kad pagal jame aprašytą Licencijos sutarčiai taikomą sandorių kainodaros tvarką bus apskaičiuojamas bendrovės „LuxOpCo“„tinkamas ir priimtinas pelnas“„atsižvelgiant į sandorių kainodaros politiką bei LPMĮ 56 straipsnį ir 164 straipsnio 3 dalį“.

84

| (126) | Tame rašte minima prie jo pridedama „ekonominė analizė“, kurioje išdėstytos bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“„funkcijos ir rizika, kurią turėtų prisiimti bendrovė „LuxOpCo“, taip pat nematerialiojo turto, kuriam turėtų būti taikoma nematerialiojo turto licencija, pobūdis ir mastas“. Šios analizės pagrindu buvo pasiūlyta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatomas metinio autorinio atlyginimo (toliau rašte vadinamo licencijos mokesčiu), kurį bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto naudojimą, dydis. |
| --- | --- |

(126)

Tame rašte minima prie jo pridedama „ekonominė analizė“, kurioje išdėstytos bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“„funkcijos ir rizika, kurią turėtų prisiimti bendrovė „LuxOpCo“, taip pat nematerialiojo turto, kuriam turėtų būti taikoma nematerialiojo turto licencija, pobūdis ir mastas“. Šios analizės pagrindu buvo pasiūlyta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatomas metinio autorinio atlyginimo (toliau rašte vadinamo licencijos mokesčiu), kurį bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto naudojimą, dydis.

| (127) | Pagal šią tvarką metinis autorinis atlyginimas būtų lygus visų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ gavo eksploatuodama ES svetaines, procentinei daliai (toliau – autorinio atlyginimo dydis). Kaip toliau nurodyta tame rašte, licencijos mokestis ir autorinio atlyginimo dydis būtų apskaičiuojamas taikant toliau nurodytą metodą (85):






  „1. | Apskaičiuoti ir bendrovei „LuxOpCo“ paskirti „LuxOpCo“ grąžą, kuri yra lygi a) bendrų metinių bendrovės „LuxOpCo“ ES veiklos sąnaudų [4–6] proc. arba b) bendram ES veiklos pelnui, priskiriamam Europos svetainėms per šiuos metus, jeigu jis yra mažesnis. |
| --- | --- | --- |

(127)

Pagal šią tvarką metinis autorinis atlyginimas būtų lygus visų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ gavo eksploatuodama ES svetaines, procentinei daliai (toliau – autorinio atlyginimo dydis). Kaip toliau nurodyta tame rašte, licencijos mokestis ir autorinio atlyginimo dydis būtų apskaičiuojamas taikant toliau nurodytą metodą (85):

85

„1.

Apskaičiuoti ir bendrovei „LuxOpCo“ paskirti „LuxOpCo“ grąžą, kuri yra lygi a) bendrų metinių bendrovės „LuxOpCo“ ES veiklos sąnaudų [4–6] proc. arba b) bendram ES veiklos pelnui, priskiriamam Europos svetainėms per šiuos metus, jeigu jis yra mažesnis.

| 2. | Licencijos mokestis apskaičiuojamas iš ES veiklos pelno atimant bendrovės „LuxOpCo“ grąžą, tačiau licencijos mokestis negali būti mažesnis nei nulis. |
| --- | --- |

2.

Licencijos mokestis apskaičiuojamas iš ES veiklos pelno atimant bendrovės „LuxOpCo“ grąžą, tačiau licencijos mokestis negali būti mažesnis nei nulis.

| 3. | Metinis autorinio atlyginimo dydis apskaičiuojamas licencijos mokestį padalijus iš bendrų metinių ES pajamų. |
| --- | --- |

3.

Metinis autorinio atlyginimo dydis apskaičiuojamas licencijos mokestį padalijus iš bendrų metinių ES pajamų.

| 4. | Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, bet kurių metų bendrovės „LuxOpCo“ grąža negali būti mažesnė nei 0,45 % ES pajamų ir didesnė nei 0,55 % ES pajamų. |
| --- | --- |

4.

Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, bet kurių metų bendrovės „LuxOpCo“ grąža negali būti mažesnė nei 0,45 % ES pajamų ir didesnė nei 0,55 % ES pajamų.

| 5. | a) | Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų mažesnė nei 0,45 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,45 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų mažesnė nei 0,45 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,45 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis.

| 6. | b) | Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų didesnė nei 0,55 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,55 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis.“ |
| --- | --- | --- |

6.

b)

Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų didesnė nei 0,55 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,55 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis.“

| (128) | Apskaičiuojant autorinio atlyginimo dydį taikomos šios apibrėžtys (86):

  „ES PPS– parduotų prekių savikaina, apskaičiuojama taikant JAV BAP (bendruosius apskaitos principus), kuri priskiriama bendrovės vykdomam Europos svetainių eksploatavimui.

  ES veiklos sąnaudos– bendros bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudos, įskaitant sąnaudas tarp bendrovių, bet neįskaitant: ES PPS, licencijos mokesčio, valiutos pelno ir nuostolio bei palūkanų sąnaudų, apskaičiuotų pagal JAV BAP.

  ES pajamos– visa grynųjų pardavimo pajamų suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo per ES svetaines ir kuri yra lygi a) visų bendrovės „LuxOpCo“ parduotų produktų pardavimo kainų, nurodytų klientams išrašytose sąskaitose faktūrose, įskaitant dovanų pakavimui, siuntimui ir tvarkymui priskiriamas pajamas, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, grąžinimus ir kitas išmokas, ir b) visų paslaugų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo iš nesusijusių šalių ES svetainėse parduotų produktų arba paslaugų, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, sumai.

  ES veiklos pelnas– ES pajamos atėmus: ES PPS ir ES veiklos sąnaudas.“ |
| --- | --- |

(128)

Apskaičiuojant autorinio atlyginimo dydį taikomos šios apibrėžtys (86):

86

„ES PPS– parduotų prekių savikaina, apskaičiuojama taikant JAV BAP (bendruosius apskaitos principus), kuri priskiriama bendrovės vykdomam Europos svetainių eksploatavimui.

„ES PPS

ES veiklos sąnaudos– bendros bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudos, įskaitant sąnaudas tarp bendrovių, bet neįskaitant: ES PPS, licencijos mokesčio, valiutos pelno ir nuostolio bei palūkanų sąnaudų, apskaičiuotų pagal JAV BAP.

ES veiklos sąnaudos

ES pajamos– visa grynųjų pardavimo pajamų suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo per ES svetaines ir kuri yra lygi a) visų bendrovės „LuxOpCo“ parduotų produktų pardavimo kainų, nurodytų klientams išrašytose sąskaitose faktūrose, įskaitant dovanų pakavimui, siuntimui ir tvarkymui priskiriamas pajamas, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, grąžinimus ir kitas išmokas, ir b) visų paslaugų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo iš nesusijusių šalių ES svetainėse parduotų produktų arba paslaugų, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, sumai.

ES pajamos

ES veiklos pelnas– ES pajamos atėmus: ES PPS ir ES veiklos sąnaudas.“

ES veiklos pelnas

2.2.4.   SANDORIŲ KAINODAROS ATASKAITA

| (129) | Komisijai priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Liuksemburgas pateikė SK ataskaitą (87). Liuksemburgas tvirtina, kad SK ataskaita yra „ekonominė analizė“, minima 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte. SK ataskaita buvo parengta remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos parengtomis Sandorių kainodaros gairėmis tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms (toliau – EBPO SK gairės) (88). |
| --- | --- |

(129)

Komisijai priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Liuksemburgas pateikė SK ataskaitą (87). Liuksemburgas tvirtina, kad SK ataskaita yra „ekonominė analizė“, minima 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte. SK ataskaita buvo parengta remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos parengtomis Sandorių kainodaros gairėmis tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms (toliau – EBPO SK gairės) (88).

87

88

2.2.4.1.   
  Funkcinė analizė

Funkcinė analizė

| (130) | SK ataskaitos 3 skirsnyje pateikiama bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcinė analizė. |
| --- | --- |

(130)

SK ataskaitos 3 skirsnyje pateikiama bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcinė analizė.

| (131) | Remiantis šia funkcine analize, bendrovės „LuxSCS“ pagrindinė veikla bus tik nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės veikla ir dalyvavimas nuolat plėtojant nematerialųjį turtą per SPS (89). Be to, bendrovė „LuxSCS“ licencijuos nematerialųjį turtą bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį ir pagal ją gaus autorinio atlyginimo mokėjimus. |
| --- | --- |

(131)

Remiantis šia funkcine analize, bendrovės „LuxSCS“ pagrindinė veikla bus tik nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės veikla ir dalyvavimas nuolat plėtojant nematerialųjį turtą per SPS (89). Be to, bendrovė „LuxSCS“ licencijuos nematerialųjį turtą bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį ir pagal ją gaus autorinio atlyginimo mokėjimus.

89

| (132) | Dėl bendrovės „LuxOpCo“ SK ataskaitoje paaiškinta, kad „[v]isą darbo dieną dirbantys bendrovės LuxOpCo“ vadovai valdys strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainių mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla, priėmimą ir taip pat valdys pagrindinius fizinius mažmeninės prekybos veiklos elementus (90). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte nurodyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ planavo turėti „iš viso ne mažiau kaip 25–30 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, įskaitant tam tikrus svarbiausius Europos regiono vadovus, atsakingus už strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainėmis, priėmimą“ (91), o likę visą darbo dieną dirbantys darbuotojai (maždaug 20) turėjo būti atsakingi už rinkodarą, technologijas ir piniginius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(132)

Dėl bendrovės „LuxOpCo“ SK ataskaitoje paaiškinta, kad „[v]isą darbo dieną dirbantys bendrovės LuxOpCo“ vadovai valdys strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainių mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla, priėmimą ir taip pat valdys pagrindinius fizinius mažmeninės prekybos veiklos elementus (90). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte nurodyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ planavo turėti „iš viso ne mažiau kaip 25–30 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, įskaitant tam tikrus svarbiausius Europos regiono vadovus, atsakingus už strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainėmis, priėmimą“ (91), o likę visą darbo dieną dirbantys darbuotojai (maždaug 20) turėjo būti atsakingi už rinkodarą, technologijas ir piniginius įsipareigojimus.

90

91

| (133) | SK ataskaitoje taip pat paaiškinta, kad „[p]o restruktūrizavimo bendrovės „LuxOpCo“ pagrindinė veikla turėtų būti „Amazon“ programinės įrangos naudojimas siekiant nuolat plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį per ES svetaines vykdoma mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla. [...] (*2) Todėl bendrovės „LuxOpCo“ vadovybė dirbs siekdama nustatyti mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos gerinimo ir stiprinimo galimybes naudojantis naujomis ir pagerintomis platformos savybėmis ir funkcijomis, kurios yra plėtojamos. Bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė ir paslaugų teikėja, stengsis užtikrinti optimalią klientų patirtį visose srityse, įskaitant užsakymų vykdymą, mokėjimą, tvarkymą, sprendimus dėl prekių ir trečiųjų šalių pardavėjų veiklos stebėseną [...]“ (92). |
| --- | --- |

(133)

SK ataskaitoje taip pat paaiškinta, kad „[p]o restruktūrizavimo bendrovės „LuxOpCo“ pagrindinė veikla turėtų būti „Amazon“ programinės įrangos naudojimas siekiant nuolat plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį per ES svetaines vykdoma mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla. [...] (*2) Todėl bendrovės „LuxOpCo“ vadovybė dirbs siekdama nustatyti mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos gerinimo ir stiprinimo galimybes naudojantis naujomis ir pagerintomis platformos savybėmis ir funkcijomis, kurios yra plėtojamos. Bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė ir paslaugų teikėja, stengsis užtikrinti optimalią klientų patirtį visose srityse, įskaitant užsakymų vykdymą, mokėjimą, tvarkymą, sprendimus dėl prekių ir trečiųjų šalių pardavėjų veiklos stebėseną [...]“ (92).

*2

92

| (134) | Buvo numatoma, kad bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė, priimtų sprendimus dėl prekių ir kainodaros bei tvarkytų visus užsakymų vykdymo proceso aspektus (93). Vykdydama paslaugų teikėjos veiklą, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat būtų „atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka, reklamavimu ir derybomis su trečiųjų šalių pardavėjais“ (94). Siekdama eksploatuoti ES svetaines, bendrovė „LuxOpCo“ turėtų naudotis nematerialiuoju turtu, kurį licencijavo iš bendrovės „LuxSCS“. Buvo numatyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ priklausytų visų prekių atsargų nuosavybės teisė (95). Bendrovė „LuxOpCo“ prisiimtų visą riziką, susijusią su atsargų saugojimu ir produktų pardavimu per ES svetaines (96). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte buvo nurodyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise priklausytų Liuksemburge esantys sandorių vykdymo serveriai, kuriuos ji naudotų klientų ir trečiųjų šalių pardavėjų sandorių, įskaitant mokėjimus trečiųjų šalių pardavėjams, vykdymui užbaigti ir mokėjimams patvirtinti (97). |
| --- | --- |

(134)

Buvo numatoma, kad bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė, priimtų sprendimus dėl prekių ir kainodaros bei tvarkytų visus užsakymų vykdymo proceso aspektus (93). Vykdydama paslaugų teikėjos veiklą, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat būtų „atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka, reklamavimu ir derybomis su trečiųjų šalių pardavėjais“ (94). Siekdama eksploatuoti ES svetaines, bendrovė „LuxOpCo“ turėtų naudotis nematerialiuoju turtu, kurį licencijavo iš bendrovės „LuxSCS“. Buvo numatyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ priklausytų visų prekių atsargų nuosavybės teisė (95). Bendrovė „LuxOpCo“ prisiimtų visą riziką, susijusią su atsargų saugojimu ir produktų pardavimu per ES svetaines (96). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte buvo nurodyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise priklausytų Liuksemburge esantys sandorių vykdymo serveriai, kuriuos ji naudotų klientų ir trečiųjų šalių pardavėjų sandorių, įskaitant mokėjimus trečiųjų šalių pardavėjams, vykdymui užbaigti ir mokėjimams patvirtinti (97).

93

94

95

96

97

| (135) | Bendrovė „LuxOpCo“ turėjo sudaryti sutartį su bendrove ASE, kuri savo vardu, bet bendrovės „LuxOpCo“ naudai, veiktų kaip paslaugų komisinius gaunantis agentas vykdant „Amazon“ trečiųjų šalių pardavėjų programas Europoje. Bendrovės ASE paslaugas daugiausia sudarytų tam tikros užsakymų apdorojimo paslaugos, susijusios su paslaugų teikimo veikla. |
| --- | --- |

(135)

Bendrovė „LuxOpCo“ turėjo sudaryti sutartį su bendrove ASE, kuri savo vardu, bet bendrovės „LuxOpCo“ naudai, veiktų kaip paslaugų komisinius gaunantis agentas vykdant „Amazon“ trečiųjų šalių pardavėjų programas Europoje. Bendrovės ASE paslaugas daugiausia sudarytų tam tikros užsakymų apdorojimo paslaugos, susijusios su paslaugų teikimo veikla.

| (136) | Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančios susijusios įmonės ES šalyse turėjo teikti įvairias paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, įskaitant tam tikras klientų nukreipimo ir paramos, rinkodaros ir užsakymų vykdymo paslaugas (98). |
| --- | --- |

(136)

Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančios susijusios įmonės ES šalyse turėjo teikti įvairias paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, įskaitant tam tikras klientų nukreipimo ir paramos, rinkodaros ir užsakymų vykdymo paslaugas (98).

98

| (137) | Bendrovės „Amazon“ vadovybės prognozėse, pateiktose rengiant SK ataskaitą, nurodyta, kad vykdydama veiklą bendrovė „LuxOpCo“ turėtų padidinti savo pajamas nuo maždaug 3,2 mlrd. EUR 2005 m. iki maždaug 8,3 mlrd. EUR 2010 ir patirti šias išlaidas: prekių savikaina, kuri sudaro pajamų procentinę dalį, turėtų vidutiniškai sudaryti maždaug 77,5 %, todėl bendroji pelno marža turėtų siekti apie 22,5 % Po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė „LuxOpCo“ turėjo prisiimti nuolatines sąnaudas, susijusias su „Amazon“ platformos valdymu ir eksploatavimu Europoje, įskaitant mokėjimų ir surinkimo tvarkymo sąnaudas, blogų skolų sąnaudas, tam tikras sistemos paramos sąnaudas, taip pat vadovybės, technologijų ir kito personalo, susijusio su „Amazon“ platformos veikla regione, darbo užmokesčio sąnaudas (99). Prielaidos, kuriomis buvo grindžiamos vadovybės prognozės, nebuvo atskleistos ar apžvelgtos SK ataskaitoje (100). |
| --- | --- |

(137)

Bendrovės „Amazon“ vadovybės prognozėse, pateiktose rengiant SK ataskaitą, nurodyta, kad vykdydama veiklą bendrovė „LuxOpCo“ turėtų padidinti savo pajamas nuo maždaug 3,2 mlrd. EUR 2005 m. iki maždaug 8,3 mlrd. EUR 2010 ir patirti šias išlaidas: prekių savikaina, kuri sudaro pajamų procentinę dalį, turėtų vidutiniškai sudaryti maždaug 77,5 %, todėl bendroji pelno marža turėtų siekti apie 22,5 % Po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė „LuxOpCo“ turėjo prisiimti nuolatines sąnaudas, susijusias su „Amazon“ platformos valdymu ir eksploatavimu Europoje, įskaitant mokėjimų ir surinkimo tvarkymo sąnaudas, blogų skolų sąnaudas, tam tikras sistemos paramos sąnaudas, taip pat vadovybės, technologijų ir kito personalo, susijusio su „Amazon“ platformos veikla regione, darbo užmokesčio sąnaudas (99). Prielaidos, kuriomis buvo grindžiamos vadovybės prognozės, nebuvo atskleistos ar apžvelgtos SK ataskaitoje (100).

99

100

2.2.4.2.   
  Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

| (138) | SK ataskaitos 5 skirsnyje aptariamas tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas nustatant autorinio atlyginimo dydžio įprastų rinkos sąlygų pobūdį. |
| --- | --- |

(138)

SK ataskaitos 5 skirsnyje aptariamas tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas nustatant autorinio atlyginimo dydžio įprastų rinkos sąlygų pobūdį.

| (139) | Siekiant nustatyti, koks atlygis turėtų tekti bendrovei „LuxOpCo“ ir kokio dydžio įprastomis rinkos sąlygomis mokamą autorinį atlyginimą „LuxOpCo“ turi sumokėti „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, SK ataskaitoje siūlomos alternatyvios sandorių kainodaros tvarkos: viena jų yra grindžiama palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje (toliau – PKLR) metodu, kita – likutinio pelno padalijimo metodu (101). |
| --- | --- |

(139)

Siekiant nustatyti, koks atlygis turėtų tekti bendrovei „LuxOpCo“ ir kokio dydžio įprastomis rinkos sąlygomis mokamą autorinį atlyginimą „LuxOpCo“ turi sumokėti „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, SK ataskaitoje siūlomos alternatyvios sandorių kainodaros tvarkos: viena jų yra grindžiama palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje (toliau – PKLR) metodu, kita – likutinio pelno padalijimo metodu (101).

101

2.2.4.3.   
  Sandorių kainodaros vertinimas pagal PKLR metodą

Sandorių kainodaros vertinimas pagal PKLR metodą

| (140) | SK ataskaitos 6.1 skirsnyje apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant PKLR metodą. |
| --- | --- |

(140)

SK ataskaitos 6.1 skirsnyje apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant PKLR metodą.

| (141) | Visų pirma buvo atliktos panašių sandorių paieškos bendrovės „Amazon“ nuosavoje vidinėje licencijų sutarčių duomenų bazėje ir išorės agentūrai buvo pavesta atlikti panašių į „Amazon“ licencijos sutarčių, sudarytų dėl nematerialiojo turto, paiešką. Atlikus paieškas nustatyti sandoriai nebuvo laikomi pakankamai panašiais, todėl į PKLR analizę nebuvo įtraukti. |
| --- | --- |

(141)

Visų pirma buvo atliktos panašių sandorių paieškos bendrovės „Amazon“ nuosavoje vidinėje licencijų sutarčių duomenų bazėje ir išorės agentūrai buvo pavesta atlikti panašių į „Amazon“ licencijos sutarčių, sudarytų dėl nematerialiojo turto, paiešką. Atlikus paieškas nustatyti sandoriai nebuvo laikomi pakankamai panašiais, todėl į PKLR analizę nebuvo įtraukti.

| (142) | Tada SK ataskaitoje tinkamais buvo pripažinti toliau nurodyti susitarimai, bendrovės „Amazon“ sudaryti nuo 2000 m. su trečiųjų šalių mažmenininkais, pagal kuriuos „Amazon“ suteikė galimybę šiems mažmenininkams naudotis savo technologijų platforma: bendrovių „Rocket.zeta, Inc.“, „Amazon.com, Inc.“, „target.direct LLC“ ir „Target Corporation“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „Target“ susitarimas) (102) ir bendrovių „Rock-Bound, Inc.“ ir „ToysRUs.com LLC“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „ToysRUs“ susitarimas); bendrovių „Amazon.com Payments, Inc“ ir „Circuit City Stores, Inc.“ produktų pateikimo susitarimas (toliau – „Circuit City“ susitarimas); bendrovių „Frontier.zeta, Inc.“ ir „Borders Online LLC“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Borders“ susitarimas) ir bendrovių „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Waterstone's Bookseller Ltd.“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Waterstones“ susitarimas). Bendrovė „Amazon“ šiuos susitarimus vadina „M.com“ susitarimais. Po šių susitarimų vertinimo SK ataskaitoje daroma išvada, kad [A] susitarimas laikytinas panašiu susitarimu tiek, kiek likusiose sutartyse „nėra numatytas e. prekybos technologijos platformos teikimas“ (103). |
| --- | --- |

(142)

Tada SK ataskaitoje tinkamais buvo pripažinti toliau nurodyti susitarimai, bendrovės „Amazon“ sudaryti nuo 2000 m. su trečiųjų šalių mažmenininkais, pagal kuriuos „Amazon“ suteikė galimybę šiems mažmenininkams naudotis savo technologijų platforma: bendrovių „Rocket.zeta, Inc.“, „Amazon.com, Inc.“, „target.direct LLC“ ir „Target Corporation“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „Target“ susitarimas) (102) ir bendrovių „Rock-Bound, Inc.“ ir „ToysRUs.com LLC“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „ToysRUs“ susitarimas); bendrovių „Amazon.com Payments, Inc“ ir „Circuit City Stores, Inc.“ produktų pateikimo susitarimas (toliau – „Circuit City“ susitarimas); bendrovių „Frontier.zeta, Inc.“ ir „Borders Online LLC“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Borders“ susitarimas) ir bendrovių „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Waterstone's Bookseller Ltd.“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Waterstones“ susitarimas). Bendrovė „Amazon“ šiuos susitarimus vadina „M.com“ susitarimais. Po šių susitarimų vertinimo SK ataskaitoje daroma išvada, kad [A] susitarimas laikytinas panašiu susitarimu tiek, kiek likusiose sutartyse „nėra numatytas e. prekybos technologijos platformos teikimas“ (103).

102

103

| (143) | Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Funkcijos, kurios turėjo būti užtikrintos [A] svetainėje, iš esmės būtų analogiškos įprastoms „Amazon“ svetainių funkcijoms. Mainais [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ kompensaciją, sudarytą iš, be kita ko, diegimo mokesčių (104), bazinių mokesčių (105) ir pardavimo komisinių (106). |
| --- | --- |

(143)

Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Funkcijos, kurios turėjo būti užtikrintos [A] svetainėje, iš esmės būtų analogiškos įprastoms „Amazon“ svetainių funkcijoms. Mainais [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ kompensaciją, sudarytą iš, be kita ko, diegimo mokesčių (104), bazinių mokesčių (105) ir pardavimo komisinių (106).

104

105

106

| (144) | Siekiant, kad ši kompensacija būtų panaši į licencijos mokestį (SK ataskaitoje vadinamą „autoriniu atlyginimu“), diegimo mokesčiai buvo amortizuoti ir priskirti kiekvienam iš keturių sutartyje nurodytų laikotarpių ir kartu su metiniu baziniu mokesčiu perskaičiuoti į apyvartos procentinį dydį (nuo 3,4 iki 7,2 %). Kadangi [A] susitarime numatytas komisinis mokestis sudarė nuo 4 iki 5 % apyvartos, SK ataskaitos pirma išvada buvo tokia, kad numanomas autorinis atlyginimas [A] susitarime svyruoja nuo 8,4 iki 11,7 % apyvartos. Tačiau [A] taip pat įsipareigojo mokėti bendrovei „Amazon“ tam tikrus mokesčius, kurie kompensuotų tiek papildomų užsakymų skaičių, tiek papildomų atsargų dydį. Šie mokesčiai, kurie buvo nurodyti susitarime, taip pat buvo perskaičiuoti kaip apyvartos procentinė dalis, sudarant 1,2–0,7 % Todėl iš pradžių buvo apskaičiuota, kad autorinio atlyginimo dydis įprastomis rinkos sąlygomis sudarytų nuo 9,6 iki 12,6 % apyvartos. |
| --- | --- |

(144)

Siekiant, kad ši kompensacija būtų panaši į licencijos mokestį (SK ataskaitoje vadinamą „autoriniu atlyginimu“), diegimo mokesčiai buvo amortizuoti ir priskirti kiekvienam iš keturių sutartyje nurodytų laikotarpių ir kartu su metiniu baziniu mokesčiu perskaičiuoti į apyvartos procentinį dydį (nuo 3,4 iki 7,2 %). Kadangi [A] susitarime numatytas komisinis mokestis sudarė nuo 4 iki 5 % apyvartos, SK ataskaitos pirma išvada buvo tokia, kad numanomas autorinis atlyginimas [A] susitarime svyruoja nuo 8,4 iki 11,7 % apyvartos. Tačiau [A] taip pat įsipareigojo mokėti bendrovei „Amazon“ tam tikrus mokesčius, kurie kompensuotų tiek papildomų užsakymų skaičių, tiek papildomų atsargų dydį. Šie mokesčiai, kurie buvo nurodyti susitarime, taip pat buvo perskaičiuoti kaip apyvartos procentinė dalis, sudarant 1,2–0,7 % Todėl iš pradžių buvo apskaičiuota, kad autorinio atlyginimo dydis įprastomis rinkos sąlygomis sudarytų nuo 9,6 iki 12,6 % apyvartos.

| (145) | Galiausiai, kadangi [A] susitarimu [A] nebuvo suteikta teisė naudotis „Amazon“ klientų duomenimis, SK ataskaitoje buvo atliktas koregavimas, kad taikant PKLR metodą būtų atsižvelgiama į tai, jog bendrovė „LuxSCS“ leido bendrovei „LuxOpCo“ naudotis „Amazon“ klientų duomenimis. Todėl, pasinaudojus [B] susitarime pateikta informacija, buvo siūlomas 1 % padidinimas, kurį pritaikius autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas būtų nuo 10,6 iki 13,6 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos. |
| --- | --- |

(145)

Galiausiai, kadangi [A] susitarimu [A] nebuvo suteikta teisė naudotis „Amazon“ klientų duomenimis, SK ataskaitoje buvo atliktas koregavimas, kad taikant PKLR metodą būtų atsižvelgiama į tai, jog bendrovė „LuxSCS“ leido bendrovei „LuxOpCo“ naudotis „Amazon“ klientų duomenimis. Todėl, pasinaudojus [B] susitarime pateikta informacija, buvo siūlomas 1 % padidinimas, kurį pritaikius autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas būtų nuo 10,6 iki 13,6 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos.

2.2.4.4.   
  Sandorių kainodaros vertinimas pagal likutinio pelno padalijimo metodą

Sandorių kainodaros vertinimas pagal likutinio pelno padalijimo metodą

| (146) | SK ataskaitos 6.2 skirsnyje apskaičiuotas licencijos mokesčio (kuris SK ataskaitoje vadinamas autoriniu atlyginimu) dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant likutinio pelno padalijimo metodą. Taikant šį metodą, SK ataskaitoje buvo apskaičiuota bendrovės „LuxOpCo“„įprastų funkcijų, kurias ji atliko kaip valdymo bendrovė Europoje“ (107) grąža pagal prie išlaidų, kurias turėtų patirti bendrovė „LuxOpCo“, pridedamą pelno dydį (108). |
| --- | --- |

(146)

SK ataskaitos 6.2 skirsnyje apskaičiuotas licencijos mokesčio (kuris SK ataskaitoje vadinamas autoriniu atlyginimu) dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant likutinio pelno padalijimo metodą. Taikant šį metodą, SK ataskaitoje buvo apskaičiuota bendrovės „LuxOpCo“„įprastų funkcijų, kurias ji atliko kaip valdymo bendrovė Europoje“ (107) grąža pagal prie išlaidų, kurias turėtų patirti bendrovė „LuxOpCo“, pridedamą pelno dydį (108).

107

108

| (147) | Nustatant tokio pelno dydžio intervalą įprastomis rinkos sąlygomis, SK ataskaitoje buvo atlikta paieška, siekiant nustatyti panašias bendroves, kurios paprastai laikomos vykdančiomis programine įranga grindžiamos veiklos valdymą ir vykdymą. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ (109) pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (110), paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (111) ir paiešką pagal veiklos rūšis kartu su rankine atranka, buvo nustatytos septynios įmonės, laikomos panašiomis į bendrovę „Amazon“ (112). |
| --- | --- |

(147)

Nustatant tokio pelno dydžio intervalą įprastomis rinkos sąlygomis, SK ataskaitoje buvo atlikta paieška, siekiant nustatyti panašias bendroves, kurios paprastai laikomos vykdančiomis programine įranga grindžiamos veiklos valdymą ir vykdymą. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ (109) pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (110), paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (111) ir paiešką pagal veiklos rūšis kartu su rankine atranka, buvo nustatytos septynios įmonės, laikomos panašiomis į bendrovę „Amazon“ (112).

109

110

111

112

| (148) | Šiuo pagrindu SK ataskaitoje „grynosios sąnaudos pridėjus pelno dydį“ buvo apibrėžtos kaip pelningumo rodiklis, pagal kurį turi būti vertinamas atlygis įprastomis rinkos sąlygomis už numatomas bendrovės „LuxOpCo“ funkcijas, kuris buvo apibrėžtas kaip veiklos pajamos, padalytos iš prekių savikainos ir veiklos sąnaudos sumos (113). Remiantis septynių panašių bendrovių duomenimis, buvo pateiktas šis trejų metų vidutinių (1999–2001 m.) kvartilių intervalas: 2,3 % apatinis kvartilis, 4,2 % mediana ir 6.7 % viršutinis kvartilis. Iš lentelės, kurioje pateikti rezultatai, matyti, kad rodikliai yra grynosios apyvartos procentinės dalys (114). |
| --- | --- |

(148)

Šiuo pagrindu SK ataskaitoje „grynosios sąnaudos pridėjus pelno dydį“ buvo apibrėžtos kaip pelningumo rodiklis, pagal kurį turi būti vertinamas atlygis įprastomis rinkos sąlygomis už numatomas bendrovės „LuxOpCo“ funkcijas, kuris buvo apibrėžtas kaip veiklos pajamos, padalytos iš prekių savikainos ir veiklos sąnaudos sumos (113). Remiantis septynių panašių bendrovių duomenimis, buvo pateiktas šis trejų metų vidutinių (1999–2001 m.) kvartilių intervalas: 2,3 % apatinis kvartilis, 4,2 % mediana ir 6.7 % viršutinis kvartilis. Iš lentelės, kurioje pateikti rezultatai, matyti, kad rodikliai yra grynosios apyvartos procentinės dalys (114).

113

114

| (149) | Todėl buvo pasirinktas [4–6] proc. pelno dydis, kuris buvo taikomas bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms siekiant nustatyti „atitinkamą įprastą grąžą, priskirtiną bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms“ (115). Vėliau ta grąža buvo atimta iš bendrovės „LuxOpCo“ veiklos pelno. SK ataskaitoje buvo laikoma, kad gautas šios grąžos ir bendrovės „LuxOpCo“ užregistruoto pelno skirtumas – likutinis pelnas – visas priskirtinas iš bendrovės „LuxSCS“ licencijuojamo nekilnojamojo turto naudojimui. |
| --- | --- |

(149)

Todėl buvo pasirinktas [4–6] proc. pelno dydis, kuris buvo taikomas bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms siekiant nustatyti „atitinkamą įprastą grąžą, priskirtiną bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms“ (115). Vėliau ta grąža buvo atimta iš bendrovės „LuxOpCo“ veiklos pelno. SK ataskaitoje buvo laikoma, kad gautas šios grąžos ir bendrovės „LuxOpCo“ užregistruoto pelno skirtumas – likutinis pelnas – visas priskirtinas iš bendrovės „LuxSCS“ licencijuojamo nekilnojamojo turto naudojimui.

115

| (150) | Galiausiai SK ataskaitoje kiekvienas iš prognozuojamų metinių likutinio pelno rodiklių buvo padalytas iš prognozuojamos bendrovės „LuxOpCo“ grynosios apyvartos, kad būtų apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydis. Šiuo pagrindu SK ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad „autorinis atlyginimas, sudarantis 10,1–12,3 procentus grynųjų pajamų, kurį bendrovė „LuxSCS“ taikytų bendrovei „LuxOpCo“, atitiktų įprastų rinkos sąlygų standartą pagal EBPO gaires“ (116). |
| --- | --- |

(150)

Galiausiai SK ataskaitoje kiekvienas iš prognozuojamų metinių likutinio pelno rodiklių buvo padalytas iš prognozuojamos bendrovės „LuxOpCo“ grynosios apyvartos, kad būtų apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydis. Šiuo pagrindu SK ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad „autorinis atlyginimas, sudarantis 10,1–12,3 procentus grynųjų pajamų, kurį bendrovė „LuxSCS“ taikytų bendrovei „LuxOpCo“, atitiktų įprastų rinkos sąlygų standartą pagal EBPO gaires“ (116).

116

| (151) | SK ataskaitoje pateiki skaičiavimai apibendrinti ir pristatyti 1 lentelėje (117). Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis, kad paaiškintų šiuos skaičiavimus:

  1 lentelė


  Skaičiavimai SK ataskaitoje, plg. SK ataskaitos p. 32 (Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis)














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| | | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| a | Pajamos | | 3 154,2 | 4 299,9 | 5 073,9 | 5 987,1 | 7 064,7 | 8 336,3 |
| b | PPS | | 2 446,9 | 3 332,7 | 3 932,6 | 4 640,5 | 5 475,8 | 6 461,4 |
| c | Bendrasis pelnas | a – b | 707,3 | 967,2 | 1 141,3 | 1 346,6 | 1 588,9 | 1 874,9 |
| d | Veiklos sąnaudos | | 89,9 | 106,0 | 121,7 | 143,7 | 171,2 | 204,2 |
| e | Grupės vidaus (co.uk, .de, .fr) sąnaudos | | 279,4 | 338,4 | 395,6 | 456,2 | 524,1 | 602,7 |
| f | LUX komisinių sąnaudos | | 2,8 | 3,4 | 4,1 | 4,9 | 5,9 | 7,0 |
| g | Veiklos sąnaudos (įsk. grupės viduje) | d + e + f | 372,1 | 447,8 | 521,4 | 604,8 | 701,2 | 813,9 |
| h | Apskaičiuotas grynasis veiklos pelnas (nuostolis) prieš įprastą grąžą | c – g | 335,2 | 519,4 | 619,9 | 741,8 | 887,7 | 1 061,0 |
| i | Įprasta „LuxASE“ grąža | | 0,14 | 0,17 | 0,20 | 0,24 | 0,29 | 0,35 |
| j | Įprasta„LuxOpCo“ grąža | [4 – 6] % × g | 16,8 | 20,2 | 23,5 | 27,2 | 31,6 | 36,6 |
| k | Apskaičiuotas likutinis pelnas, mokėtinas„LuxSCS“ | h – i – j | 318,3 | 499,1 | 596,2 | 714,3 | 855,8 | 1 024,0 |
| l | Autorinio atlyginimo dydis (% pajamų) | k/a | 10,1 % | 11,6 % | 11,8 % | 11,9 % | 12,1 % | 12,3 % |

(151)

SK ataskaitoje pateiki skaičiavimai apibendrinti ir pristatyti 1 lentelėje (117). Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis, kad paaiškintų šiuos skaičiavimus:

117

1 lentelė

1 lentelė

Skaičiavimai SK ataskaitoje, plg. SK ataskaitos p. 32 (Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis)

Skaičiavimai SK ataskaitoje, plg. SK ataskaitos p. 32 (Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis)

(mln. EUR)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2005

2006

2007

2008

2009

2010

a

Pajamos

3 154,2

4 299,9

5 073,9

5 987,1

7 064,7

8 336,3

b

PPS

2 446,9

3 332,7

3 932,6

4 640,5

5 475,8

6 461,4

c

Bendrasis pelnas

a – b

707,3

967,2

1 141,3

1 346,6

1 588,9

1 874,9

d

Veiklos sąnaudos

89,9

106,0

121,7

143,7

171,2

204,2

e

Grupės vidaus (co.uk, .de, .fr) sąnaudos

279,4

338,4

395,6

456,2

524,1

602,7

f

LUX komisinių sąnaudos

2,8

3,4

4,1

4,9

5,9

7,0

g

Veiklos sąnaudos (įsk. grupės viduje)

d + e + f

372,1

447,8

521,4

604,8

701,2

813,9

h

Apskaičiuotas grynasis veiklos pelnas (nuostolis) prieš įprastą grąžą

c – g

335,2

519,4

619,9

741,8

887,7

1 061,0

i

Įprasta „LuxASE“ grąža

0,14

0,17

0,20

0,24

0,29

0,35

j

Įprasta„LuxOpCo“ grąža

[4 – 6] % × g

16,8

20,2

23,5

27,2

31,6

36,6

k

Apskaičiuotas likutinis pelnas, mokėtinas„LuxSCS“

h – i – j

318,3

499,1

596,2

714,3

855,8

1 024,0

l

Autorinio atlyginimo dydis (% pajamų)

k/a

10,1 %

11,6 %

11,8 %

11,9 %

12,1 %

12,3 %

2.2.4.5.   
  Dviejų sandorių kainodaros tvarkų suderinimas

Dviejų sandorių kainodaros tvarkų suderinimas

| (152) | Apibendrinant Licencijos sutarties sandorių kainodaros analizę pagal PKLR metodą ir likutinio pelno padalijimo metodą, SK ataskaitoje buvo teigiama, kad rezultatai yra panašūs, ir nurodyta, kad pagal šią sutartį autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“, dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas yra 10,1–12,3 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos. |
| --- | --- |

(152)

Apibendrinant Licencijos sutarties sandorių kainodaros analizę pagal PKLR metodą ir likutinio pelno padalijimo metodą, SK ataskaitoje buvo teigiama, kad rezultatai yra panašūs, ir nurodyta, kad pagal šią sutartį autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“, dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas yra 10,1–12,3 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos.

| (153) | SK ataskaitoje daroma išvada, kad „nors galima pagrįstai daryti išvadą, kad autorinio atlyginimo dydis, pasirinktas iš pagal abu šiuos metodus apskaičiuoto autorinio atlyginimo dydžio intervalo, atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą, gali būti nedidelių apibrėžto būsimo nematerialiojo turto, perduodamo pagal [A] susitarimą, skirtumų, dėl kurių šiek tiek skirtųsi rezultatai, gauti taikant abu metodus. [...] galima pagrįstai daryti išvadą [...], kad taikant likutinio pelno padalijimo metodą bus gauta mažesnė paklaida ir todėl jį galima laikyti patikimesniu autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis matu“ (118). |
| --- | --- |

(153)

SK ataskaitoje daroma išvada, kad „nors galima pagrįstai daryti išvadą, kad autorinio atlyginimo dydis, pasirinktas iš pagal abu šiuos metodus apskaičiuoto autorinio atlyginimo dydžio intervalo, atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą, gali būti nedidelių apibrėžto būsimo nematerialiojo turto, perduodamo pagal [A] susitarimą, skirtumų, dėl kurių šiek tiek skirtųsi rezultatai, gauti taikant abu metodus. [...] galima pagrįstai daryti išvadą [...], kad taikant likutinio pelno padalijimo metodą bus gauta mažesnė paklaida ir todėl jį galima laikyti patikimesniu autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis matu“ (118).

118

2.2.5.   GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PADARINIAI

| (154) | Ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino bendrovės „Amazon“2003 m. spalio 23 ir 31 d. raštų turinį. Visų pirma, jis pripažino, kad sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią buvo nustatomas metinio autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, dydį, kuris, savo ruožtu, nulėmė bendrovės „LuxOpCo“ metines apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą. Ši tvarka apibendrinta Figure 2 pav.:

  2 pav.



  „Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m., įskaitant autorinio atlyginimo mokėjimo tvarką




  Autorinis atlyginimas
  ES patronuojamosios įmonės
  Ginčijamame mokesčių sprendime sutartą apmokestinamąjį pelną viršijantį užregistruotą pelną „LuxOpCo“ sumoka „LuxSCS“ kaip autorinį atlyginimą
  Į apskaitą įtraukiama ir Liuksemburge registruojama ES apyvarta
  Apmokestinamasis „LuxOpCo“ pelnas, sutartas ginčijamame mokesčių sprendime
  0,45 % apyvartos
  [4-6] % veikl. sąn.
  0,55 % apyvartos
  „Amazon.com , Inc.“
  JAV
  LUX
  „Lux SCS“
  „Amazon EU Sàrl“ „LuxOpCo“
  Amazon.co.uk
  Amazon.fr
  Amazon.de |
| --- | --- |

(154)

Ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino bendrovės „Amazon“2003 m. spalio 23 ir 31 d. raštų turinį. Visų pirma, jis pripažino, kad sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią buvo nustatomas metinio autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, dydį, kuris, savo ruožtu, nulėmė bendrovės „LuxOpCo“ metines apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą. Ši tvarka apibendrinta Figure 2 pav.:

2 pav.

2 pav.

„Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m., įskaitant autorinio atlyginimo mokėjimo tvarką

„Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m., įskaitant autorinio atlyginimo mokėjimo tvarką

Autorinis atlyginimas

ES patronuojamosios įmonės

Ginčijamame mokesčių sprendime sutartą apmokestinamąjį pelną viršijantį užregistruotą pelną „LuxOpCo“ sumoka „LuxSCS“ kaip autorinį atlyginimą

Į apskaitą įtraukiama ir Liuksemburge registruojama ES apyvarta

Apmokestinamasis „LuxOpCo“ pelnas, sutartas ginčijamame mokesčių sprendime

0,45 % apyvartos

[4-6] % veikl. sąn.

0,55 % apyvartos

„Amazon.com , Inc.“

JAV

LUX

„Lux SCS“

„Amazon EU Sàrl“ „LuxOpCo“

Amazon.co.uk

Amazon.fr

Amazon.de

| (155) | Bendrovė „LuxOpCo“ nagrinėjamu laikotarpiu rėmėsi ginčijamu mokesčių sprendimu apskaičiuodama metinį pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge siekdama pateikti metines mokesčių deklaracijas. Be to, ginčijamu mokesčių sprendimu rėmėsi bendrovė „LuxSCS“ ir jos JAV įsikūrę nariai, nes juo patvirtinama, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai nėra apmokestinami Liuksemburgo pelno mokesčiu, savivaldos pelno mokesčiu arba, pastarųjų atveju, mokesčiu, kuris taikomas jų narystės bendrovėje „LuxSCS“ daliai (119). |
| --- | --- |

(155)

Bendrovė „LuxOpCo“ nagrinėjamu laikotarpiu rėmėsi ginčijamu mokesčių sprendimu apskaičiuodama metinį pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge siekdama pateikti metines mokesčių deklaracijas. Be to, ginčijamu mokesčių sprendimu rėmėsi bendrovė „LuxSCS“ ir jos JAV įsikūrę nariai, nes juo patvirtinama, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai nėra apmokestinami Liuksemburgo pelno mokesčiu, savivaldos pelno mokesčiu arba, pastarųjų atveju, mokesčiu, kuris taikomas jų narystės bendrovėje „LuxSCS“ daliai (119).

119

| (156) | 2 lentelėje iliustruotas ginčijamo mokesčio sprendimo poveikis apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazę Liuksemburge ir bendrovei „LuxSCS“ mokamo autorinio atlyginimo (licencijos mokesčio) dydį nuo 2006 m. Komisija primena, kad bendrovė „LuxOpCo“ veikia kaip apmokestinamojo vieneto, sudaryto su bendrovėmis ASE ir AMEU, patronuojamoji įmonė ir kad šios bendrovės atitinkamai Liuksemburge apmokestinamos kaip vienas mokesčių mokėtojas. Todėl 2 lentelė parengta konsoliduotu pagrindu ir kitose šio sprendimo dalyse bendrovės „LuxOpCo“, ASE ir AMEU nėra atskiriamos.

  2 lentelė


  Bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazės ir autorinio atlyginimo apskaičiavimas 2006–2013 m.














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupė | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Iš viso pajamų | 1 979,4 | 3 545,7 | 4 298,6 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 – 15 500 ] |
| Grynoji PPS | 1 610,8 | 2 828,3 | 3 406,1 | 4 421,6 | 6 084,4 | 8 078,0 | 10 486,6 | [11 500 – 12 000 ] |
| Iš viso veiklos sąnaudų | 262,5 | 476,8 | 530,0 | 637,6 | 918,3 | 1 461,7 | 2 252,9 | [3 000 – 3 500 ] |
| Iš jų: |
| Sąnaudos, susijusios su pelno dydžiu | 262,5 | 439,9 | 493,6 | 597,0 | 801,9 | 1 313,1 | 2 041,7 | [2 500 – 3 000 ] |
| Iš jų: |
| „LuxOpCo“ - veiklos sąnaudos | 78,6 | 162,6 | 203,6 | 258,4 | 317,7 | 483,1 | 662,7 | [800 – 900] |
| „LuxOpCo“ - grupės vidaus | 183,8 | 277,3 | 290,0 | 338,6 | 484,1 | 830,1 | 1 379,0 | [1 500 – 2 000 ] |
| Sąnaudos, neįskaičiuotos į pelno dydį (vad. ir MPP) | 0,0 | 36,9 | 36,4 | 40,6 | 116,4 | 148,5 | 211,2 | [200 – 300] |
| Gautas veiklos pelnas | 106,1 | 240,5 | 362,6 | 546,2 | 626,1 | 546,6 | 572,7 | [600 – 700] |
| Bendra apskaičiuota grąža Liuks. apmokest. vnt. grupei, lygi [4–6] % koreg. veiklos sąnaudų | 11,8 | 19,8 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 59,1 | 91,9 | [100 – 200] |
| Viršut./apat. ribos analizė |
| Pelno viršutinė riba (0,55 % pajamų) | 10,9 | 19,5 | 23,6 | 30,8 | 42,0 | 55,5 | 73,2 | [80 – 90] |
| Pelno apatinė riba (0,45 % pajamų) | 8,9 | 16,0 | 19,3 | 25,2 | 34,3 | 45,4 | 59,9 | [60 – 70] |
| Konsoliduotas pelnas Liuksemburge - viršut. / apat. riba ir grąža | 10,9 | 19,5 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 55,5 | 73,2 | [80 – 90] |
| Autorinis atlyginimas (Liuks. apmokest. vnt. grupė moka „LuxSCS“) | 95,2 | 221,0 | 340,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500 – 600] |

(156)

2 lentelėje iliustruotas ginčijamo mokesčio sprendimo poveikis apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazę Liuksemburge ir bendrovei „LuxSCS“ mokamo autorinio atlyginimo (licencijos mokesčio) dydį nuo 2006 m. Komisija primena, kad bendrovė „LuxOpCo“ veikia kaip apmokestinamojo vieneto, sudaryto su bendrovėmis ASE ir AMEU, patronuojamoji įmonė ir kad šios bendrovės atitinkamai Liuksemburge apmokestinamos kaip vienas mokesčių mokėtojas. Todėl 2 lentelė parengta konsoliduotu pagrindu ir kitose šio sprendimo dalyse bendrovės „LuxOpCo“, ASE ir AMEU nėra atskiriamos.

2 lentelė

2 lentelė

Bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazės ir autorinio atlyginimo apskaičiavimas 2006–2013 m.

Bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazės ir autorinio atlyginimo apskaičiavimas 2006–2013 m.

(mln. EUR)

Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupė

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Iš viso pajamų

1 979,4

3 545,7

4 298,6

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 – 15 500 ]

Grynoji PPS

1 610,8

2 828,3

3 406,1

4 421,6

6 084,4

8 078,0

10 486,6

[11 500 – 12 000 ]

Iš viso veiklos sąnaudų

262,5

476,8

530,0

637,6

918,3

1 461,7

2 252,9

[3 000 – 3 500 ]

Iš jų:

Sąnaudos, susijusios su pelno dydžiu

Sąnaudos, susijusios su pelno dydžiu

262,5

262,5

439,9

439,9

493,6

493,6

597,0

597,0

801,9

801,9

1 313,1

1 313,1

2 041,7

2 041,7

[2 500 – 3 000 ]

[2 500 – 3 000 ]

Iš jų:

„LuxOpCo“ - veiklos sąnaudos

„LuxOpCo“ - veiklos sąnaudos

78,6

78,6

162,6

162,6

203,6

203,6

258,4

258,4

317,7

317,7

483,1

483,1

662,7

662,7

[800 – 900]

[800 – 900]

„LuxOpCo“ - grupės vidaus

„LuxOpCo“ - grupės vidaus

183,8

183,8

277,3

277,3

290,0

290,0

338,6

338,6

484,1

484,1

830,1

830,1

1 379,0

1 379,0

[1 500 – 2 000 ]

[1 500 – 2 000 ]

Sąnaudos, neįskaičiuotos į pelno dydį (vad. ir MPP)

Sąnaudos, neįskaičiuotos į pelno dydį (vad. ir MPP)

0,0

0,0

36,9

36,9

36,4

36,4

40,6

40,6

116,4

116,4

148,5

148,5

211,2

211,2

[200 – 300]

[200 – 300]

Gautas veiklos pelnas

106,1

240,5

362,6

546,2

626,1

546,6

572,7

[600 – 700]

Bendra apskaičiuota grąža Liuks. apmokest. vnt. grupei, lygi [4–6] % koreg. veiklos sąnaudų

11,8

19,8

22,2

26,9

36,1

59,1

91,9

[100 – 200]

Viršut./apat. ribos analizė

Viršut./apat. ribos analizė

Pelno viršutinė riba (0,55 % pajamų)

10,9

19,5

23,6

30,8

42,0

55,5

73,2

[80 – 90]

Pelno apatinė riba (0,45 % pajamų)

8,9

16,0

19,3

25,2

34,3

45,4

59,9

[60 – 70]

Konsoliduotas pelnas Liuksemburge - viršut. / apat. riba ir grąža

Konsoliduotas pelnas Liuksemburge - viršut. / apat. riba ir grąža

10,9

10,9

19,5

19,5

22,2

22,2

26,9

26,9

36,1

36,1

55,5

55,5

73,2

73,2

[80 – 90]

[80 – 90]

Autorinis atlyginimas (Liuks. apmokest. vnt. grupė moka „LuxSCS“)

Autorinis atlyginimas (Liuks. apmokest. vnt. grupė moka „LuxSCS“)

95,2

95,2

221,0

221,0

340,4

340,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500 – 600]

[500 – 600]

| (157) | Remiantis bendrovei „LuxSCS“ mokėtino licencijos mokesčio apskaičiavimu (120), sąnaudų bazę, pagal kurią nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių pagrindas apmokestinimo Liuksemburge tikslais, sudaro jos veiklos sąnaudos ir susijusių įmonių ES šalyse patirtos išlaidos, kurias vėliau kompensuoja bendrovė „LuxOpCo“ (2 lentelėje nurodytos kaip „LuxOpCo“ – grupės vidau). Apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąjį pelną, neatsižvelgiama į parduotų prekių savikainą ir tam tikras kitas išlaidas, kurios 2 lentelėje vadinamos „į pelno dydį neįskaičiuotomis sąnaudomis (vad. ir MPP)“. Pastarajai sąnaudų kategorijai priskiriamos šios išlaidos: i) nuo 2008 m. – bendrovės „Amazon.com, Inc.“ susijusių įmonių JAV taikomi mokesčiai už paramos paslaugas (121), kurie nebuvo numatyti ginčijamo mokesčių sprendimo metu; ii) nuo 2010 m. pradžios – bendrovė „Amazon.com, Inc.“ taikė mokestį bendrovei „LuxOpCo“ už akcijas, suteiktas „LuxOpCo“ darbuotojams kaip kompensacija akcijomis, ir tam tikroms savo tiesiogiai ir netiesiogiai patronuojamosioms įmonėms Europoje (122). Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad šie mokesčiai neturėjo įtakos bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms ir rizikai. |
| --- | --- |

(157)

Remiantis bendrovei „LuxSCS“ mokėtino licencijos mokesčio apskaičiavimu (120), sąnaudų bazę, pagal kurią nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių pagrindas apmokestinimo Liuksemburge tikslais, sudaro jos veiklos sąnaudos ir susijusių įmonių ES šalyse patirtos išlaidos, kurias vėliau kompensuoja bendrovė „LuxOpCo“ (2 lentelėje nurodytos kaip „LuxOpCo“ – grupės vidau). Apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąjį pelną, neatsižvelgiama į parduotų prekių savikainą ir tam tikras kitas išlaidas, kurios 2 lentelėje vadinamos „į pelno dydį neįskaičiuotomis sąnaudomis (vad. ir MPP)“. Pastarajai sąnaudų kategorijai priskiriamos šios išlaidos: i) nuo 2008 m. – bendrovės „Amazon.com, Inc.“ susijusių įmonių JAV taikomi mokesčiai už paramos paslaugas (121), kurie nebuvo numatyti ginčijamo mokesčių sprendimo metu; ii) nuo 2010 m. pradžios – bendrovė „Amazon.com, Inc.“ taikė mokestį bendrovei „LuxOpCo“ už akcijas, suteiktas „LuxOpCo“ darbuotojams kaip kompensacija akcijomis, ir tam tikroms savo tiesiogiai ir netiesiogiai patronuojamosioms įmonėms Europoje (122). Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad šie mokesčiai neturėjo įtakos bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms ir rizikai.

120

121

122

| (158) | Bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms ir grupės vidaus sąnaudoms taikant [4–6] proc. pelno dydį nustatoma bendra apskaičiuota Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupės grąža. Vėliau šis rezultatas įvertinamas pagal viršutinės ir apatinės ribos kriterijus (atitinkamai 0,55 % ir 0,45 % pajamų). Tais atvejais, kai bendra apskaičiuota grąža sudarė daugiau nei 0,55 % pajamų (2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m.), viršutinės ribos taikymas buvo lemiamas veiksnys nustatant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, kurios 2 lentelėje vadinamos „konsoliduotu pelnu Liuksemburge taikant viršutinę/apatinę ribą ir atėmus grąžą“. |
| --- | --- |

(158)

Bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms ir grupės vidaus sąnaudoms taikant [4–6] proc. pelno dydį nustatoma bendra apskaičiuota Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupės grąža. Vėliau šis rezultatas įvertinamas pagal viršutinės ir apatinės ribos kriterijus (atitinkamai 0,55 % ir 0,45 % pajamų). Tais atvejais, kai bendra apskaičiuota grąža sudarė daugiau nei 0,55 % pajamų (2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m.), viršutinės ribos taikymas buvo lemiamas veiksnys nustatant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, kurios 2 lentelėje vadinamos „konsoliduotu pelnu Liuksemburge taikant viršutinę/apatinę ribą ir atėmus grąžą“.

| (159) | Galiausiai konsoliduotas pelnas Liuksemburge (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip bendrovės „LuxOpCo“ grąža) yra atimamas iš veiklos pelno (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip „ES veiklos pelnas“) ir nustatomas bendrovei „LuxSCS“ mokėtinas licencijos mokestis. |
| --- | --- |

(159)

Galiausiai konsoliduotas pelnas Liuksemburge (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip bendrovės „LuxOpCo“ grąža) yra atimamas iš veiklos pelno (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip „ES veiklos pelnas“) ir nustatomas bendrovei „LuxSCS“ mokėtinas licencijos mokestis.

2.3.   PAPILDOMA INFORMACIJA, PATEIKTA VYKSTANT OFICIALIAM TYRIMUI

PAPILDOMA INFORMACIJA, PATEIKTA VYKSTANT OFICIALIAM TYRIMUI

| (160) | Atliekant tyrimą, bendrovė „Amazon“ pateikė informacijos apie Europos mažmeninės prekybos internetu rinką, apie savo verslo modelį apskritai ir veiklą Europoje konkrečiai, apie IN licencijavimo susitarimus, kuriuos sudarė su nesusijusiomis įmonėmis, ir apie naują įmonių grupės ir mokesčių struktūrą Liuksemburge, taikomą nuo 2014 m. birželio mėn. Ta informacija papildo 2.1 ir 2.2 skirsniuose jau pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(160)

Atliekant tyrimą, bendrovė „Amazon“ pateikė informacijos apie Europos mažmeninės prekybos internetu rinką, apie savo verslo modelį apskritai ir veiklą Europoje konkrečiai, apie IN licencijavimo susitarimus, kuriuos sudarė su nesusijusiomis įmonėmis, ir apie naują įmonių grupės ir mokesčių struktūrą Liuksemburge, taikomą nuo 2014 m. birželio mėn. Ta informacija papildo 2.1 ir 2.2 skirsniuose jau pateiktą informaciją.

2.3.1.   INFORMACIJA APIE EUROPOS MAŽMENINĖS PREKYBOS INTERNETU RINKĄ

| (161) | Europos mažmeninės prekybos internetu rinka buvo apžvelgta ataskaitoje, kurią parengti bendrovė „Amazon“ pavedė konsultacijų bendrovei [konsultantas Nr. 3] ir kurioje pateikta Europos e. prekybos sektoriaus ekonominių tendencijų analizė (toliau – [Konsultanto Nr. 3] ataskaita) (123). [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje „mažmeninė prekyba internetu“ apibūdinama kaip fizinių prekių pardavimas internetu, kurį vykdo internetu prekiaujantys mažmenininkai, t. y. veiklos vykdytojai, kurie įsigyja prekes, laiko jas kaip atsargas ir parduoda jas internetu (124). |
| --- | --- |

(161)

Europos mažmeninės prekybos internetu rinka buvo apžvelgta ataskaitoje, kurią parengti bendrovė „Amazon“ pavedė konsultacijų bendrovei [konsultantas Nr. 3] ir kurioje pateikta Europos e. prekybos sektoriaus ekonominių tendencijų analizė (toliau – [Konsultanto Nr. 3] ataskaita) (123). [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje „mažmeninė prekyba internetu“ apibūdinama kaip fizinių prekių pardavimas internetu, kurį vykdo internetu prekiaujantys mažmenininkai, t. y. veiklos vykdytojai, kurie įsigyja prekes, laiko jas kaip atsargas ir parduoda jas internetu (124).

123

124

| (162) | Toje ataskaitoje nurodyta, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra labiau panaši į fizinių mažmenininkų nei į skaitmeninių paslaugų teikėjų veiklą (125). Pagrindinis tradicinių ir internetu prekiaujančių mažmenininkų skirtumas yra naudojamas produktų platinimo kanalas (126). Iš tyrimo duomenų taip pat matyti, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra struktūriškai mažiau pelninga nei skaitmeninių paslaugų teikėjų veikla, nes internetu prekiaujantys mažmenininkai patiria iš esmės kintamąsias sąnaudas. Skaitmeninių paslaugų teikėjų sąnaudų struktūra yra pastovesnė nei mažmenininkų, todėl atsiranda galimybė masto ekonomijoms ir didesnėms maržoms, kai bendrovė pasiekia kritinį dydį (127). Masto ekonomijos poveikis fiziniams ir internetu prekiaujantiems mažmenininkams yra nedidelis, nes dauguma jų sąnaudų yra kintamosios. Parduotų prekių savikainos, nuolaidų ir logistikos sąnaudų, kurios sudaro didelę bendrų sąnaudų dalį, pasikeitimai labai priklauso nuo verslo apimčių (128). Dėl šio veiksnio ir mažmeninės prekybos internetu sektoriui būdingos didelės konkurencijos vidutinės EBIT maržos Europos mažmeninės prekybos internetu rinkoje buvo neigiamos. 2006–2013 m. vidutinis EBIT maržos ir apyvartos santykis sudarė -0,5 % |
| --- | --- |

(162)

Toje ataskaitoje nurodyta, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra labiau panaši į fizinių mažmenininkų nei į skaitmeninių paslaugų teikėjų veiklą (125). Pagrindinis tradicinių ir internetu prekiaujančių mažmenininkų skirtumas yra naudojamas produktų platinimo kanalas (126). Iš tyrimo duomenų taip pat matyti, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra struktūriškai mažiau pelninga nei skaitmeninių paslaugų teikėjų veikla, nes internetu prekiaujantys mažmenininkai patiria iš esmės kintamąsias sąnaudas. Skaitmeninių paslaugų teikėjų sąnaudų struktūra yra pastovesnė nei mažmenininkų, todėl atsiranda galimybė masto ekonomijoms ir didesnėms maržoms, kai bendrovė pasiekia kritinį dydį (127). Masto ekonomijos poveikis fiziniams ir internetu prekiaujantiems mažmenininkams yra nedidelis, nes dauguma jų sąnaudų yra kintamosios. Parduotų prekių savikainos, nuolaidų ir logistikos sąnaudų, kurios sudaro didelę bendrų sąnaudų dalį, pasikeitimai labai priklauso nuo verslo apimčių (128). Dėl šio veiksnio ir mažmeninės prekybos internetu sektoriui būdingos didelės konkurencijos vidutinės EBIT maržos Europos mažmeninės prekybos internetu rinkoje buvo neigiamos. 2006–2013 m. vidutinis EBIT maržos ir apyvartos santykis sudarė -0,5 %

125

126

127

128

| (163) | Iš [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje pateiktos rinkos dinamikos penkiose tankiausiai apgyvendintose Europos šalyse (129) matyti, kad „nuo 2006 iki 2013 m. mažmeninės prekybos internetu segmentui buvo būdingas spartus augimas ir didelė konkurencija“. (130) Konkrečiau „[d]ėl didelės konkurencijos internetu prekiaujantys mažmenininkai turėjo daug investuoti, kad išlaikytų rinkos segmento augimą ir neatsiliktų nuo konkurentų, tokiu būdu darydami spaudimą pelningumui, kai jis nebuvo neigiamas. Internetu prekiaujantys mažmenininkai buvo linkę aukoti trumpalaikį pelningumą tikėdamiesi, kad ilgalaikėje perspektyvoje gaus pelno iš atliktų investicijų“. (131) Ataskaitoje daroma išvada, kad norint sėkmingai veikti konkurencingose Europos mažmeninės prekybos rinkose būtina atsižvelgti į šioms rinkoms būdingas vietos savybes (132). |
| --- | --- |

(163)

Iš [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje pateiktos rinkos dinamikos penkiose tankiausiai apgyvendintose Europos šalyse (129) matyti, kad „nuo 2006 iki 2013 m. mažmeninės prekybos internetu segmentui buvo būdingas spartus augimas ir didelė konkurencija“. (130) Konkrečiau „[d]ėl didelės konkurencijos internetu prekiaujantys mažmenininkai turėjo daug investuoti, kad išlaikytų rinkos segmento augimą ir neatsiliktų nuo konkurentų, tokiu būdu darydami spaudimą pelningumui, kai jis nebuvo neigiamas. Internetu prekiaujantys mažmenininkai buvo linkę aukoti trumpalaikį pelningumą tikėdamiesi, kad ilgalaikėje perspektyvoje gaus pelno iš atliktų investicijų“. (131) Ataskaitoje daroma išvada, kad norint sėkmingai veikti konkurencingose Europos mažmeninės prekybos rinkose būtina atsižvelgti į šioms rinkoms būdingas vietos savybes (132).

129

130

131

132

2.3.2.   INFORMACIJA APIE BENDROVĖS „AMAZON“ VERSLO MODELĮ

2.3.2.1.   
  Trys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos verslo modelio „ramsčiai“

Trys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos verslo modelio „ramsčiai“

| (164) | Bendrovės „Amazon“ teigimu (133), pagrindinės jos mažmeninės prekybos veiklos varomosios jėgos yra asortimentas (siūlomi produktai ir prekės (134)), kaina ir patogumas (patogios naudoti funkcijos, spartus ir patikimas užsakymų vykdymas, savalaikis klientų aptarnavimas, įvairiomis funkcijomis pasižymintis ir patikimas turinys, taip pat saugi sandorių aplinka) (135), iš kurių svarbiausias yra asortimentas, po to – kaina ir galiausiai – patogumas (136). Šios pagrindinės varomosios jėgos bendrovės „Amazon“ yra vadinamos trimis ramsčiais (137) ir yra tradiciniai mažmeninės prekybos tikslai (138). Anot bendrovės „Amazon“, būtina turėti visus tris ramsčius ir tam reikalingas produktų pasiūlos, technologijų, verslo linijos, geografijos ir pan. savitumas ir inovacijos, (139) kuriuos iš esmės lemia žmogaus įsikišimas. Visi trys ramsčiai turi būti pritaikyti prie kiekvienos vietos rinkos, kurioje bendrovė „Amazon“ vykdo veiklą (140). |
| --- | --- |

(164)

Bendrovės „Amazon“ teigimu (133), pagrindinės jos mažmeninės prekybos veiklos varomosios jėgos yra asortimentas (siūlomi produktai ir prekės (134)), kaina ir patogumas (patogios naudoti funkcijos, spartus ir patikimas užsakymų vykdymas, savalaikis klientų aptarnavimas, įvairiomis funkcijomis pasižymintis ir patikimas turinys, taip pat saugi sandorių aplinka) (135), iš kurių svarbiausias yra asortimentas, po to – kaina ir galiausiai – patogumas (136). Šios pagrindinės varomosios jėgos bendrovės „Amazon“ yra vadinamos trimis ramsčiais (137) ir yra tradiciniai mažmeninės prekybos tikslai (138). Anot bendrovės „Amazon“, būtina turėti visus tris ramsčius ir tam reikalingas produktų pasiūlos, technologijų, verslo linijos, geografijos ir pan. savitumas ir inovacijos, (139) kuriuos iš esmės lemia žmogaus įsikišimas. Visi trys ramsčiai turi būti pritaikyti prie kiekvienos vietos rinkos, kurioje bendrovė „Amazon“ vykdo veiklą (140).

133

134

135

136

137

138

139

140

| (165) | Asortimentas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas yra viena iš pagrindinių jos sėkmės varomųjų jėgų. Bendrovės darbuotojai jį apibrėžia kaip gebėjimą klientams pasiūlyti viską, ką jie norėtų įsigyti, o tam reikia nustatyti klientų pomėgius ir pirkimo prioritetus konkrečioje rinkoje, pritraukti atitinkamus tiekėjus ir užtikrinti produktų buvimą sandėlyje (141). Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas ir pajamos yra labai glaudžiai susiję (142). Bendrovė „Amazon“ siekia turėti kuo didesnį asortimentą ir nuolat didinti siūlomų produktų skaičių (143). Bendrovė „Amazon“ nuolat plečia savo asortimentą, nes kuo platesnis asortimentas, tuo geresnė klientų patirtis (144). |
| --- | --- |

(165)

Asortimentas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas yra viena iš pagrindinių jos sėkmės varomųjų jėgų. Bendrovės darbuotojai jį apibrėžia kaip gebėjimą klientams pasiūlyti viską, ką jie norėtų įsigyti, o tam reikia nustatyti klientų pomėgius ir pirkimo prioritetus konkrečioje rinkoje, pritraukti atitinkamus tiekėjus ir užtikrinti produktų buvimą sandėlyje (141). Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas ir pajamos yra labai glaudžiai susiję (142). Bendrovė „Amazon“ siekia turėti kuo didesnį asortimentą ir nuolat didinti siūlomų produktų skaičių (143). Bendrovė „Amazon“ nuolat plečia savo asortimentą, nes kuo platesnis asortimentas, tuo geresnė klientų patirtis (144).

141

142

143

144

| (166) | Kadangi prioritetai yra vietiniai, o kategorijoms ir pardavėjams teikiamas prioritetas priklauso nuo geografinės vietovės (145), asortimentas taip pat yra vietinis, nes pomėgius ir kultūrą lemia vietovė (146). Tai matyti atlikus geriausiai parduodamų „Amazon“ prekių, kurios yra skirtingos kiekvienoje šalyje, palyginimą (147). Pagrindinis tikslas ir atsakomybė nacionaliniu lygmeniu yra sukurti verslą, daugiausia orientuotą į fizinę mažmeninę prekybą, ir sudaryti klientams tinkamą asortimentą (148). Toks tinkamas asortimentas sudaromas vykstant asmeninėms deryboms (žmonių su žmonėmis) (149). |
| --- | --- |

(166)

Kadangi prioritetai yra vietiniai, o kategorijoms ir pardavėjams teikiamas prioritetas priklauso nuo geografinės vietovės (145), asortimentas taip pat yra vietinis, nes pomėgius ir kultūrą lemia vietovė (146). Tai matyti atlikus geriausiai parduodamų „Amazon“ prekių, kurios yra skirtingos kiekvienoje šalyje, palyginimą (147). Pagrindinis tikslas ir atsakomybė nacionaliniu lygmeniu yra sukurti verslą, daugiausia orientuotą į fizinę mažmeninę prekybą, ir sudaryti klientams tinkamą asortimentą (148). Toks tinkamas asortimentas sudaromas vykstant asmeninėms deryboms (žmonių su žmonėmis) (149).

145

146

147

148

149

| (167) | Bendrovė „Amazon“ asortimentą kuria trimis būdais: i) įsigydama kitas bendroves, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Pavyzdžiui, bendrovė „Amazon“ JAV pradėjo įrankių verslą įsigydama veikiančią bendrovę, kuri jau prekiavo įrankiais, kad galėtų pasinaudoti užmegztais santykiais su to pardavėjais ir asortimentu, kuriuo bendrovė „Amazon“ norėjo papildyti savo mažmeninės prekybos veiklą (150). Norint bendradarbiauti su tiekėjais, reikia praktiškai išmanyti konkrečią rinką ir stiprinti savitarpio pasitikėjimą su tiekėjais (151). Pradėjus bendradarbiauti su tiekėju, vietos pardavėjo vadovai turi palaikyti santykius, laikytis tiekėjų sąlygų ir išmanyti vietos rinką. Bendrovės „Amazon“ platforma „Marketplace“ suteikia galimybę kitiems mažmenininkams naudotis „Amazon“ platforma vykdant e. prekybos veiklą, net jeigu jie yra tiesioginiai bendrovės „Amazon“ konkurentai. „Amazon“ subūrė techninę klientų aptarnavimo vadovybę, į kurią su techniniais klausimais gali kreiptis platformos „Marketplace“ pardavėjai, pradėję vykdyti veiklą „Amazon“ svetainėse. Be to, bendrovė „Amazon“ plėtojo savo technologijas siekdama suteikti galimybę potencialiems pardavėjams savarankiškai registruotis platformoje „Marketplace“ ir 2010–2012 m. savarankiška registracija įgijo daugiau svarbos bendrovės „Amazon“ platformos „Marketplace“ veikimui (152). |
| --- | --- |

(167)

Bendrovė „Amazon“ asortimentą kuria trimis būdais: i) įsigydama kitas bendroves, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Pavyzdžiui, bendrovė „Amazon“ JAV pradėjo įrankių verslą įsigydama veikiančią bendrovę, kuri jau prekiavo įrankiais, kad galėtų pasinaudoti užmegztais santykiais su to pardavėjais ir asortimentu, kuriuo bendrovė „Amazon“ norėjo papildyti savo mažmeninės prekybos veiklą (150). Norint bendradarbiauti su tiekėjais, reikia praktiškai išmanyti konkrečią rinką ir stiprinti savitarpio pasitikėjimą su tiekėjais (151). Pradėjus bendradarbiauti su tiekėju, vietos pardavėjo vadovai turi palaikyti santykius, laikytis tiekėjų sąlygų ir išmanyti vietos rinką. Bendrovės „Amazon“ platforma „Marketplace“ suteikia galimybę kitiems mažmenininkams naudotis „Amazon“ platforma vykdant e. prekybos veiklą, net jeigu jie yra tiesioginiai bendrovės „Amazon“ konkurentai. „Amazon“ subūrė techninę klientų aptarnavimo vadovybę, į kurią su techniniais klausimais gali kreiptis platformos „Marketplace“ pardavėjai, pradėję vykdyti veiklą „Amazon“ svetainėse. Be to, bendrovė „Amazon“ plėtojo savo technologijas siekdama suteikti galimybę potencialiems pardavėjams savarankiškai registruotis platformoje „Marketplace“ ir 2010–2012 m. savarankiška registracija įgijo daugiau svarbos bendrovės „Amazon“ platformos „Marketplace“ veikimui (152).

150

151

152

| (168) | Kaina. Bendrovės „Amazon“ teigimu, kaina yra antra pagal svarbą veiklos varomoji jėga. „Amazon“ siekia išlaikyti kuo mažesnes kainas (153). Nors iki 2009 m. „Amazon“ kainos buvo daugiausia nustatomos rankiniu būdu (154), dabar jas nustato kainodaros algoritmas. |
| --- | --- |

(168)

Kaina. Bendrovės „Amazon“ teigimu, kaina yra antra pagal svarbą veiklos varomoji jėga. „Amazon“ siekia išlaikyti kuo mažesnes kainas (153). Nors iki 2009 m. „Amazon“ kainos buvo daugiausia nustatomos rankiniu būdu (154), dabar jas nustato kainodaros algoritmas.

153

154

| (169) | Patogumas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, patogumas yra trečia jos veiklos varomoji jėga. Patogumą sudaro keletas tikslų, kuriais siekiama palengvinti ir gerinti klientų patirtį, pavyzdžiui, i) padedant klientams rasti tai, ko jie ieško, kartu klientui pateikiant visą informaciją apie produktą ir ii) kuo greičiau ir tiksliau pristatant įsigytus produktus (155). |
| --- | --- |

(169)

Patogumas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, patogumas yra trečia jos veiklos varomoji jėga. Patogumą sudaro keletas tikslų, kuriais siekiama palengvinti ir gerinti klientų patirtį, pavyzdžiui, i) padedant klientams rasti tai, ko jie ieško, kartu klientui pateikiant visą informaciją apie produktą ir ii) kuo greičiau ir tiksliau pristatant įsigytus produktus (155).

155

2.3.2.2.   
  Rinkodaros internete veiksmai

Rinkodaros internete veiksmai

| (170) | Be asortimento, kainos ir patogumo, bendrovės „Amazon“ rinkodaros internete veiksmai yra vienas pagrindinių veiksnių, padedančių nukreipti srautą į „Amazon“ svetaines ir didinti mažmeninę prekybą (156). |
| --- | --- |

(170)

Be asortimento, kainos ir patogumo, bendrovės „Amazon“ rinkodaros internete veiksmai yra vienas pagrindinių veiksnių, padedančių nukreipti srautą į „Amazon“ svetaines ir didinti mažmeninę prekybą (156).

156

| (171) | Iki 2003 m. bendrovė „Amazon“ bendradarbiavo su tarptautinėmis reklamos agentūromis, kurios padėjo bendrovei vykdyti rinkodaros veiklą. Padėtis pasikeitė 2003 m., kai bendrovė „Amazon“ pati pradėjo vykdyti rinkodarą internete. Viena pagrindinių „Amazon“ rinkodaros internete priemonių yra bendrovės Asocijuotųjų įmonių programa (157), kuri yra viena pagrindinių srauto didinimo iniciatyvų (158). Bendrovė „Amazon“ sukūrė Asocijuotųjų įmonių programą siekdama užmegzti rinkodaros ryšius su vadinamosiomis „asocijuotosiomis svetainėmis“, kuriose reklamuojama bendrovė „Amazon“ arba jos produktai, siekiant interneto srautą nukreipti į „Amazon“ svetaines (159). |
| --- | --- |

(171)

Iki 2003 m. bendrovė „Amazon“ bendradarbiavo su tarptautinėmis reklamos agentūromis, kurios padėjo bendrovei vykdyti rinkodaros veiklą. Padėtis pasikeitė 2003 m., kai bendrovė „Amazon“ pati pradėjo vykdyti rinkodarą internete. Viena pagrindinių „Amazon“ rinkodaros internete priemonių yra bendrovės Asocijuotųjų įmonių programa (157), kuri yra viena pagrindinių srauto didinimo iniciatyvų (158). Bendrovė „Amazon“ sukūrė Asocijuotųjų įmonių programą siekdama užmegzti rinkodaros ryšius su vadinamosiomis „asocijuotosiomis svetainėmis“, kuriose reklamuojama bendrovė „Amazon“ arba jos produktai, siekiant interneto srautą nukreipti į „Amazon“ svetaines (159).

157

158

159

| (172) | Sukūrus Asocijuotųjų įmonių programos technologiją, ji turėjo būti integruojama kiekvienoje šalyje į vietos asocijuotųjų įmonių svetaines. Todėl Asocijuotųjų įmonių programa galėjo būti vykdoma tik vietos lygmeniu (160). Todėl Asocijuotųjų įmonių programos grupė buvo padalyta į „programinės įrangos grupę“ ir „pritraukimo grupę“ (t. y. verslo plėtros grupę). Visa programinės įrangos grupė dirbo Sietle, o įdarbinimo grupės buvo įkurtos šalyse, kuriose bendrovė „Amazon“ eksploatavo svetainę (161), kaip antai Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Japonijoje (162). |
| --- | --- |

(172)

Sukūrus Asocijuotųjų įmonių programos technologiją, ji turėjo būti integruojama kiekvienoje šalyje į vietos asocijuotųjų įmonių svetaines. Todėl Asocijuotųjų įmonių programa galėjo būti vykdoma tik vietos lygmeniu (160). Todėl Asocijuotųjų įmonių programos grupė buvo padalyta į „programinės įrangos grupę“ ir „pritraukimo grupę“ (t. y. verslo plėtros grupę). Visa programinės įrangos grupė dirbo Sietle, o įdarbinimo grupės buvo įkurtos šalyse, kuriose bendrovė „Amazon“ eksploatavo svetainę (161), kaip antai Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Japonijoje (162).

160

161

162

| (173) | Asocijuotųjų įmonių programai tinkamiausių vietos partnerių svetainių (svetainių, kuriose reklamuojami „Amazon“ produktai), kurios vėliau didintų srautą į „Amazon“ svetaines“ atrankai reikalingas vietos rinkos išmanymas (163). Todėl vietos „Amazon“ grupės kuria asocijuotųjų svetainių tinklą. Jos pritraukia vietos svetaines (įskaitant ES svetaines), nustato asociacijos mokestį ir vykdo sukčiavimo atvejų kontrolę. Šis procesas pradedamas nuo stambių dalyvių, kaip antai „Google“, ir tęsiamas pritraukiant specializuotas svetaines, turinčias mažai lankytojų. Dėl visų susitarimų deramasi vietoje, nes optimizuojant paieškos sistemą, net ir tokių pasaulinių svetainių kaip „Google“, reikia atsižvelgti į vietos sąlygas (164). |
| --- | --- |

(173)

Asocijuotųjų įmonių programai tinkamiausių vietos partnerių svetainių (svetainių, kuriose reklamuojami „Amazon“ produktai), kurios vėliau didintų srautą į „Amazon“ svetaines“ atrankai reikalingas vietos rinkos išmanymas (163). Todėl vietos „Amazon“ grupės kuria asocijuotųjų svetainių tinklą. Jos pritraukia vietos svetaines (įskaitant ES svetaines), nustato asociacijos mokestį ir vykdo sukčiavimo atvejų kontrolę. Šis procesas pradedamas nuo stambių dalyvių, kaip antai „Google“, ir tęsiamas pritraukiant specializuotas svetaines, turinčias mažai lankytojų. Dėl visų susitarimų deramasi vietoje, nes optimizuojant paieškos sistemą, net ir tokių pasaulinių svetainių kaip „Google“, reikia atsižvelgti į vietos sąlygas (164).

163

164

2.3.2.3.   
  Technologijos

Technologijos

| (174) | Bendrovė „Amazon“ save laiko technologijų bendrove, kuri „mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (165). Todėl technologijos yra svarbi bendrovės „Amazon“ veiklos dalis. Technologijos leidžia bendrovei „Amazon“ taikyti konkurencingas kainas, nukreipti pasiūlymus dėl prekių konkretiems klientams, vykdyti mokėjimus, tvarkyti atsargas ir siųsti produktus klientams. Be to, technologijos būtinos veiklos maistui palaikyti, nes bendrovės „Amazon“ veiklos strategija grindžiama nuolatine plėtra (166). |
| --- | --- |

(174)

Bendrovė „Amazon“ save laiko technologijų bendrove, kuri „mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (165). Todėl technologijos yra svarbi bendrovės „Amazon“ veiklos dalis. Technologijos leidžia bendrovei „Amazon“ taikyti konkurencingas kainas, nukreipti pasiūlymus dėl prekių konkretiems klientams, vykdyti mokėjimus, tvarkyti atsargas ir siųsti produktus klientams. Be to, technologijos būtinos veiklos maistui palaikyti, nes bendrovės „Amazon“ veiklos strategija grindžiama nuolatine plėtra (166).

165

166

| (175) | Bendrovės „Amazon“ technologijos nėra statiškos ir yra nuolat plėtojamos ir gerinamos. Jeigu bendrovė „Amazon“ neatnaujintų ir neprižiūrėtų savo technologijų, ji negalėtų užtikrinti „išsamios e. mažmeninės prekybos patirties, kuri yra jos komercinės sėkmės pagrindas“ (167). Be esamų technologijų priežiūros ir gerinimo bendrovės „Amazon“ grupės kuria programinę įrangą, skirtą naujoms funkcijoms, kurios įdiegiamos ilgainiui, palaikyti (168). Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad tai yra gyvybiškai svarbu jos veiklai, nes „[...] nuolatinis programinės įrangos plėtojimas ir inovacijos yra būtini, kad bendrovės „Amazon“ technologijos nepasentų ir jos veikla būtų sėkminga“ (169). „Amazon“ siekia, kad jos veikla būtų patikima, prieinama, sparti ir laksti (170). |
| --- | --- |

(175)

Bendrovės „Amazon“ technologijos nėra statiškos ir yra nuolat plėtojamos ir gerinamos. Jeigu bendrovė „Amazon“ neatnaujintų ir neprižiūrėtų savo technologijų, ji negalėtų užtikrinti „išsamios e. mažmeninės prekybos patirties, kuri yra jos komercinės sėkmės pagrindas“ (167). Be esamų technologijų priežiūros ir gerinimo bendrovės „Amazon“ grupės kuria programinę įrangą, skirtą naujoms funkcijoms, kurios įdiegiamos ilgainiui, palaikyti (168). Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad tai yra gyvybiškai svarbu jos veiklai, nes „[...] nuolatinis programinės įrangos plėtojimas ir inovacijos yra būtini, kad bendrovės „Amazon“ technologijos nepasentų ir jos veikla būtų sėkminga“ (169). „Amazon“ siekia, kad jos veikla būtų patikima, prieinama, sparti ir laksti (170).

167

168

169

170

| (176) | Bendrovė „Amazon“ naudoja tiek programinės, tiek aparatinės įrangos technologijas (171). Jos programinės įrangos struktūra yra grindžiama vadinamąja į paslaugas orientuota architektūra, kuri iš esmės yra programinės įrangos funkcijų (paslaugų), galinčių bendrauti tarpusavyje, rinkinys. Atskiros bendrovės „Amazon“ į paslaugas orientuotos architektūros paslaugos veikia kartu ir užtikrina įvairias mažmeninės prekybos funkcijas, reikalingas tiek vidaus procesams, tiek darbui su klientais (172). Tai užtikrina, be kita ko, lengvesnę atskirų programinės įrangos elementų priežiūrą ir aukštesnį inovacijų lygį. |
| --- | --- |

(176)

Bendrovė „Amazon“ naudoja tiek programinės, tiek aparatinės įrangos technologijas (171). Jos programinės įrangos struktūra yra grindžiama vadinamąja į paslaugas orientuota architektūra, kuri iš esmės yra programinės įrangos funkcijų (paslaugų), galinčių bendrauti tarpusavyje, rinkinys. Atskiros bendrovės „Amazon“ į paslaugas orientuotos architektūros paslaugos veikia kartu ir užtikrina įvairias mažmeninės prekybos funkcijas, reikalingas tiek vidaus procesams, tiek darbui su klientais (172). Tai užtikrina, be kita ko, lengvesnę atskirų programinės įrangos elementų priežiūrą ir aukštesnį inovacijų lygį.

171

172

| (177) | Toliau aprašyti pagrindiniai bendrovės „Amazon“ programinės įrangos technologijų elementai:






  a) | Programinės įrangos platforma: bendrovės „Amazon“ sukurtas programinės įrangos kodas, skirtas jos svetainėms valdyti, yra sudarytas iš sudėtingų programinės įrangos priemonių, kurios naudojamos įvairioms svetainių funkcijoms, kaip antai paieškai ir naršymui, užsakymų apdorojimui ir personalizavimui. Programinės įrangos priemonės, kuriomis grindžiama platforma, sudaro integruotą nuolat tobulinamą, sustiprinamą ir keičiamą sistemą. Pagrindinės funkcijos yra veikimo sparta, funkcijų mastas ir lankstumas reaguojant į naudotojų poreikius. |
| --- | --- | --- |

(177)

Toliau aprašyti pagrindiniai bendrovės „Amazon“ programinės įrangos technologijų elementai:

a)

Programinės įrangos platforma: bendrovės „Amazon“ sukurtas programinės įrangos kodas, skirtas jos svetainėms valdyti, yra sudarytas iš sudėtingų programinės įrangos priemonių, kurios naudojamos įvairioms svetainių funkcijoms, kaip antai paieškai ir naršymui, užsakymų apdorojimui ir personalizavimui. Programinės įrangos priemonės, kuriomis grindžiama platforma, sudaro integruotą nuolat tobulinamą, sustiprinamą ir keičiamą sistemą. Pagrindinės funkcijos yra veikimo sparta, funkcijų mastas ir lankstumas reaguojant į naudotojų poreikius.

| b) | Svetainės išvaizda: dizainas sukuria savitą svetainės „pateikimą“. |
| --- | --- |

b)

Svetainės išvaizda: dizainas sukuria savitą svetainės „pateikimą“.

| c) | Katalogo programinė įranga: katalogą sudaro visa informacija apie produktus, kuriuos „Amazon“ parduoda savo svetainėse. Bendrovės katalogas išsiskiria informacijos apie produktus gausa, nes šią informaciją galima gauti teikiant užklausas kitoms paslaugoms, pavyzdžiui, duomenis apie prieinamumą ir kainas. |
| --- | --- |

c)

Katalogo programinė įranga: katalogą sudaro visa informacija apie produktus, kuriuos „Amazon“ parduoda savo svetainėse. Bendrovės katalogas išsiskiria informacijos apie produktus gausa, nes šią informaciją galima gauti teikiant užklausas kitoms paslaugoms, pavyzdžiui, duomenis apie prieinamumą ir kainas.

| d) | Paieškos ir naršymo funkcijų programinė įranga: programinės įrangos priemonės, skirtos svetainių paieškos ir naršymo funkcijoms užtikrinti, leidžia lanksčiai ir logiškai organizuoti ir rūšiuoti didelį informacijos, įtrauktos į produktų katalogus, kiekį. Naršymo svetainėje kūrėjai naudoja šias priemones tvarkydami duomenis, kad būtų padidinta tikimybė, jog klientai suras tai, ko ieško. |
| --- | --- |

d)

Paieškos ir naršymo funkcijų programinė įranga: programinės įrangos priemonės, skirtos svetainių paieškos ir naršymo funkcijoms užtikrinti, leidžia lanksčiai ir logiškai organizuoti ir rūšiuoti didelį informacijos, įtrauktos į produktų katalogus, kiekį. Naršymo svetainėje kūrėjai naudoja šias priemones tvarkydami duomenis, kad būtų padidinta tikimybė, jog klientai suras tai, ko ieško.

| e) | Logistikos programinė įranga: logistikos procesas, kuriam naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirtas atsargų, tiekimo grandinės, logistikos ir atsargų atnaujinimo valdymui. |
| --- | --- |

e)

Logistikos programinė įranga: logistikos procesas, kuriam naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirtas atsargų, tiekimo grandinės, logistikos ir atsargų atnaujinimo valdymui.

| f) | Užsakymų apdorojimo programinė įranga: užsakymų apdorojimui naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirta tam tikroms funkcijoms atlikti, visų pirma palaikyti ryšį su „Amazon“ užsakymų tvarkymo centrais, siekiant patvirtinti produktų prieinamumą, patvirtinti išsiuntimą, įvertinti tikėtiną pristatymo dieną ir perduoti dovanų pakavimo reikalavimus bei kitas kliento pageidavimus. |
| --- | --- |

f)

Užsakymų apdorojimo programinė įranga: užsakymų apdorojimui naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirta tam tikroms funkcijoms atlikti, visų pirma palaikyti ryšį su „Amazon“ užsakymų tvarkymo centrais, siekiant patvirtinti produktų prieinamumą, patvirtinti išsiuntimą, įvertinti tikėtiną pristatymo dieną ir perduoti dovanų pakavimo reikalavimus bei kitas kliento pageidavimus.

| g) | Klientų aptarnavimo programinė įranga: klientų aptarnavimo atstovai naudoja bendrovės „Amazon“ sukurtą programinę įrangą klientų užsakymams stebėti bei visiškai ir greitai reaguoti į įvairiausius užsakymus. |
| --- | --- |

g)

Klientų aptarnavimo programinė įranga: klientų aptarnavimo atstovai naudoja bendrovės „Amazon“ sukurtą programinę įrangą klientų užsakymams stebėti bei visiškai ir greitai reaguoti į įvairiausius užsakymus.

| h) | Personalizavimo funkcijų programinė įranga: Bendrovė „Amazon“ sukūrė ir toliau kuria programinės įrangos priemones, kurios leidžia „Amazon“ duomenų bazėse saugoti, tvarkyti ir iš jų gauti daug duomenų apie atskirų klientų prioritetus ir pirkimo istoriją. Ši funkcija užtikrina geresnę naudotojų patirtį ir didina pakartotinio pirkimo tikimybę. |
| --- | --- |

h)

Personalizavimo funkcijų programinė įranga: Bendrovė „Amazon“ sukūrė ir toliau kuria programinės įrangos priemones, kurios leidžia „Amazon“ duomenų bazėse saugoti, tvarkyti ir iš jų gauti daug duomenų apie atskirų klientų prioritetus ir pirkimo istoriją. Ši funkcija užtikrina geresnę naudotojų patirtį ir didina pakartotinio pirkimo tikimybę.

2.3.3.   PAPILDOMA INFORMACIJA APIE BENDROVĘ „LUXOPCO“

2.3.3.1.   
  Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra

Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra

| (178) | 2015 m. gruodžio 18 d. ir 2016 m. sausio 15 d. pateiktoje medžiagoje bendrovė „Amazon“ pristatė bendrovės „LuxOpCo“ organizacinę struktūrą 2013 m. pabaigoje ir apibūdino bendrovės skyrius. |
| --- | --- |

(178)

2015 m. gruodžio 18 d. ir 2016 m. sausio 15 d. pateiktoje medžiagoje bendrovė „Amazon“ pristatė bendrovės „LuxOpCo“ organizacinę struktūrą 2013 m. pabaigoje ir apibūdino bendrovės skyrius.

| (179) | Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra pateikta Figure 3 pav. organizacinėje schemoje. Kiekvienos iš bendrovės „LuxOpCo“ grupės darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais (173)) nurodytas skliausteliuose. Pavyzdžiui, 2013 m. pabaigoje Lokalizavimo ir vertimo grupėje, kuri vėliau buvo perkelta į [kitą „Amazon“ bendrovę] ir pervadinta į „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę“, buvo [60–70] etato ekvivalentų.

  3 pav.


  Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė schema 2013 m. pabaigoje

  (...) |
| --- | --- |

(179)

Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra pateikta Figure 3 pav. organizacinėje schemoje. Kiekvienos iš bendrovės „LuxOpCo“ grupės darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais (173)) nurodytas skliausteliuose. Pavyzdžiui, 2013 m. pabaigoje Lokalizavimo ir vertimo grupėje, kuri vėliau buvo perkelta į [kitą „Amazon“ bendrovę] ir pervadinta į „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę“, buvo [60–70] etato ekvivalentų.

173

3 pav.

3 pav.

Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė schema 2013 m. pabaigoje

Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė schema 2013 m. pabaigoje

(...)

| (180) | Liuksemburgo personalo politikoje, kuri pateikta ES politikos ir procedūrų vadove (174), numatyta, kad visi darbuotojai, kurie yra atsakingi už daugiau nei dvi Europos šalis, turi dirbti Liuksemburge, ypač tais atvejais, kai jų pareigos viršija tam tikrą lygį. Todėl kiekvienoje iš Liuksemburge veiklą vykdančių įmonių („LuxOpCo“, ASE ir AMEU) turi būti Liuksemburge dirbantys vadovai ir joms draudžiama turėti kitose Europos šalyse arba JAV dirbančius vadovus. Liuksemburge dirbantys darbuotojai, atsakingi už mažmeninę prekybą, operacijas, asocijuotųjų įmonių ir centrinės būstinės funkcijas, kaip antai teisės, finansų, apskaitos, mokesčių, iždo, žmogiškųjų išteklių, viešųjų ryšių sritis, turi dirbti bendrovėje „LuxOpCo“. Bendrovėje ASE dirba viceprezidentas, atsakingas už pardavimą Europoje, ir visi darbuotojai, susiję su programomis „Marketplace“, „Merchants@“ ir „Enterprise Solutions“ (pvz., techniniai klientų aptarnavimo vadovai, darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas). Darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas yra atsakingas už keletą Europos šalių ir dirba Liuksemburge. Techniniai klientų aptarnavimo vadovai, atsakingi už keletą Europos šalių, dirba Liuksemburge, o techniniai klientų aptarnavimo vadovai, kuriems pavesta dirbti su pardavėjais vietoje, dirba atitinkamoje šalyje. |
| --- | --- |

(180)

Liuksemburgo personalo politikoje, kuri pateikta ES politikos ir procedūrų vadove (174), numatyta, kad visi darbuotojai, kurie yra atsakingi už daugiau nei dvi Europos šalis, turi dirbti Liuksemburge, ypač tais atvejais, kai jų pareigos viršija tam tikrą lygį. Todėl kiekvienoje iš Liuksemburge veiklą vykdančių įmonių („LuxOpCo“, ASE ir AMEU) turi būti Liuksemburge dirbantys vadovai ir joms draudžiama turėti kitose Europos šalyse arba JAV dirbančius vadovus. Liuksemburge dirbantys darbuotojai, atsakingi už mažmeninę prekybą, operacijas, asocijuotųjų įmonių ir centrinės būstinės funkcijas, kaip antai teisės, finansų, apskaitos, mokesčių, iždo, žmogiškųjų išteklių, viešųjų ryšių sritis, turi dirbti bendrovėje „LuxOpCo“. Bendrovėje ASE dirba viceprezidentas, atsakingas už pardavimą Europoje, ir visi darbuotojai, susiję su programomis „Marketplace“, „Merchants@“ ir „Enterprise Solutions“ (pvz., techniniai klientų aptarnavimo vadovai, darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas). Darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas yra atsakingas už keletą Europos šalių ir dirba Liuksemburge. Techniniai klientų aptarnavimo vadovai, atsakingi už keletą Europos šalių, dirba Liuksemburge, o techniniai klientų aptarnavimo vadovai, kuriems pavesta dirbti su pardavėjais vietoje, dirba atitinkamoje šalyje.

174

| (181) | Minėtą politiką atspindi pareigų ir jas einančių darbuotojų pasiskirstymas „Amazon“ įmonėse Europoje, kaip matyti iš „Amazon“ darbuotojų sąrašo nuo 1997 m. (175). „Amazon“ darbuotojai, einantys vadovo arba viceprezidento pareigas ir atsakingi už kelias ES šalis, dirba bendrovėje „LuxOpCo“ [...] arba bendrovėje ASE [...], o žemesnes pareigas einantys arba tik už vieną šalį atsakingi darbuotojai dirba susijusiose įmonėse ES šalyse. |
| --- | --- |

(181)

Minėtą politiką atspindi pareigų ir jas einančių darbuotojų pasiskirstymas „Amazon“ įmonėse Europoje, kaip matyti iš „Amazon“ darbuotojų sąrašo nuo 1997 m. (175). „Amazon“ darbuotojai, einantys vadovo arba viceprezidento pareigas ir atsakingi už kelias ES šalis, dirba bendrovėje „LuxOpCo“ [...] arba bendrovėje ASE [...], o žemesnes pareigas einantys arba tik už vieną šalį atsakingi darbuotojai dirba susijusiose įmonėse ES šalyse.

175

2.3.3.2.   
  Bendrovės „LuxOpCo“ finansinė informacija

Bendrovės „LuxOpCo“ finansinė informacija

| (182) | Bendrovės „LuxOpCo“ pelno ir nuostolio ataskaitos ir balansai, pateikti 2006–2013 m. finansinėse ataskaitose, pateikti 3 lentelėje.

  3 lentelė


  Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. finansinė informacija














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| „LuxOpCo“ pelno (nuostolio) ataskaita | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Apyvarta | nežinoma | nežinoma | nežinoma | nežinoma | nežinoma | 9 130,1 | 11 892,9 | [13 500 – 14 000 ] |
| PPS | nežinoma | nežinoma | nežinoma | nežinoma | nežinoma | 7 078,4 | 9 171,9 | [10 000 – 10 500 ] |
| Grynoji apyvarta | 1 930,1 | 3 426,7 | 4 031,6 | 5 191,1 | 7 042,1 | 2 051,7 | 2 721,0 | [3 000 – 3 500 ] |
| Personalo išlaidos | 2,2 | 5,1 | 7,5 | 11,4 | 14,0 | 23,4 | 40,7 | [60 – 70] |
| Turto vertės koregavimas | 4,0 | 14,9 | 16,1 | 15,9 | 31,8 | 81,8 | 254,4 | [200 – 300] |
| Kitos veiklos pajamos | 91,3 | 128,6 | 211,7 | 286,6 | 451,0 | 724,6 | 1 183,1 | [1 500 – 2 000 ] |
| Iš jų: |
| Iš ASE gautas autorinis atlyginimas | 78,6 | 126,1 | 196,2 | 285,6 | 449,8 | 694,3 | 1 072,3 | [1 500 – 2 000 ] |
| Iš AMEU gautas autorinis atlyginimas | | 2,5 | 7,5 | 0,0 | 0,0 | 21,9 | 95,9 | [100 – 200] |
| Kitos veiklos (išorės) išlaidos | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 647,3 | 3 726,2 | [4 500 – 5 000 ] |
| Iš jų: |
| PPS | | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | | | |
| „LuxSCS“ sumokėtas autorinis atlyginimas | 95,2 | 257,9 | 341,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500 – 600] |
| Gautinos palūkanos ir panašios pajamos | 10,9 | 22,7 | 29,7 | 19,2 | 23,8 | 65,4 | 131,1 | [40 – 50] |
| Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos | 30,4 | 16,5 | 35,5 | 38,3 | 33,1 | 60,5 | 80,0 | [70-80] |
| | (19,5) | 6,2 | (5,7) | (19,1) | (9,3) | 4,9 | 51,1 | [30 – 40] |
| Pelno mokestis ir panašios išlaidos | 4,6 | (1,6) | 6,7 | 4,2 | 5,5 | 8,2 | 2,2 | [0 – 10] |
| Finansinių metų pelnas (nuostolis) | 11,6 | (3,7) | 18,8 | 10,6 | 14,4 | 20,4 | (68,3) | [20 – 30] |

(182)

Bendrovės „LuxOpCo“ pelno ir nuostolio ataskaitos ir balansai, pateikti 2006–2013 m. finansinėse ataskaitose, pateikti 3 lentelėje.

3 lentelė

3 lentelė

Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. finansinė informacija

Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. finansinė informacija

(mln. EUR)

„LuxOpCo“ pelno (nuostolio) ataskaita

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Apyvarta

nežinoma

nežinoma

nežinoma

nežinoma

nežinoma

9 130,1

11 892,9

[13 500 – 14 000 ]

PPS

nežinoma

nežinoma

nežinoma

nežinoma

nežinoma

7 078,4

9 171,9

[10 000 – 10 500 ]

Grynoji apyvarta

1 930,1

3 426,7

4 031,6

5 191,1

7 042,1

2 051,7

2 721,0

[3 000 – 3 500 ]

Personalo išlaidos

2,2

5,1

7,5

11,4

14,0

23,4

40,7

[60 – 70]

Turto vertės koregavimas

4,0

14,9

16,1

15,9

31,8

81,8

254,4

[200 – 300]

Kitos veiklos pajamos

91,3

128,6

211,7

286,6

451,0

724,6

1 183,1

[1 500 – 2 000 ]

Iš jų:

Iš ASE gautas autorinis atlyginimas

Iš ASE gautas autorinis atlyginimas

78,6

78,6

126,1

126,1

196,2

196,2

285,6

285,6

449,8

449,8

694,3

694,3

1 072,3

1 072,3

[1 500 – 2 000 ]

[1 500 – 2 000 ]

Iš AMEU gautas autorinis atlyginimas

Iš AMEU gautas autorinis atlyginimas

2,5

2,5

7,5

7,5

0,0

0,0

0,0

0,0

21,9

21,9

95,9

95,9

[100 – 200]

[100 – 200]

Kitos veiklos (išorės) išlaidos

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 647,3

3 726,2

[4 500 – 5 000 ]

Iš jų:

PPS

PPS

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

„LuxSCS“ sumokėtas autorinis atlyginimas

„LuxSCS“ sumokėtas autorinis atlyginimas

95,2

95,2

257,9

257,9

341,4

341,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500 – 600]

[500 – 600]

Gautinos palūkanos ir panašios pajamos

10,9

22,7

29,7

19,2

23,8

65,4

131,1

[40 – 50]

Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos

30,4

16,5

35,5

38,3

33,1

60,5

80,0

[70-80]

(19,5)

6,2

(5,7)

(19,1)

(9,3)

4,9

51,1

[30 – 40]

Pelno mokestis ir panašios išlaidos

4,6

(1,6)

6,7

4,2

5,5

8,2

2,2

[0 – 10]

Finansinių metų pelnas (nuostolis)

11,6

(3,7)

18,8

10,6

14,4

20,4

(68,3)

[20 – 30]

| „LuxOpCo“ balansas | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turtas |
| Ilgalaikis turtas | 190 | 209 | 275 | 304 | 547 | 915 | 1 361 | [1 500 – 2 000 ] |
| Ilgalaikis nematerialusis turtas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 121 | [100 – 200] |
| Ilgalaikis materialusis turtas | 6 | 5 | 1 | 1 | 3 | 5 | 8 | [0-10] |
| Ilgalaikis finansinis turtas | 184 | 203 | 274 | 303 | 544 | 908 | 1 232 | [1 500 -2 000 ] |
| Trumpalaikis turtas | 887 | 1 171 | 1 518 | 2 396 | 3 255 | 4 113 | 4 851 | [5 000 -5 500 ] |
| Atsargos | 185 | 227 | 245 | 384 | 591 | 990 | 1 350 | [1 500 -2 000 ] |
| Gautinos sumos | 152 | 255 | 266 | 320 | 511 | 798 | 916 | [1 000 – 1 500 ] |
| Perleidžiamieji vertybiniai popieriai | 99 | 112 | 376 | 1 049 | 1 348 | 1 182 | 924 | [800-900] |
| Pinigai banke, pinigai pašto čekių sąskaitose, čekiai ir pinigai kasoje | 451 | 577 | 632 | 644 | 805 | 1 143 | 1 661 | [1 500 -2 000 ] |
| Išankstiniai mokėjimai | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 | 3 | 16 | [10-20] |
| Iš viso turto | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 – 7 500 ] |
| Įsipareigojimai |
| Kapitalas ir rezervai | 35 | 41 | 73 | 89 | 117 | 185 | 109 | [100 – 200] |
| Nesubordinuotoji skola | 1 011 | 1 302 | 1 676 | 2 521 | 3 553 | 4 636 | 5 817 | [6 500 – 7 000 ] |
| Skolos tiekėjams | 397 | 597 | 779 | 1 136 | 1 661 | 2 187 | 2 910 | [3 000 – 3 500 ] |
| Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos | 550 | 632 | 833 | 1 285 | 1 712 | 2 109 | 2 460 | [2 500 -3 000 ] |
| Mokesčių ir socialinio draudimo skolos | 2 | 6 | 5 | 3 | 1 | 116 | 121 | [100-200] |
| Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos | 61 | 68 | 59 | 96 | 179 | 224 | 327 | [100-200] |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 31 | 37 | 46 | 92 | 137 | 210 | 301 | [300-400] |
| Iš viso įsipareigojimų | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 –7 500 ] |

„LuxOpCo“ balansas

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Turtas

Ilgalaikis turtas

190

209

275

304

547

915

1 361

[1 500 – 2 000 ]

Ilgalaikis nematerialusis turtas

0

0

0

0

0

2

121

[100 – 200]

Ilgalaikis materialusis turtas

6

5

1

1

3

5

8

[0-10]

Ilgalaikis finansinis turtas

184

203

274

303

544

908

1 232

[1 500 -2 000 ]

Trumpalaikis turtas

887

1 171

1 518

2 396

3 255

4 113

4 851

[5 000 -5 500 ]

Atsargos

185

227

245

384

591

990

1 350

[1 500 -2 000 ]

Gautinos sumos

152

255

266

320

511

798

916

[1 000 – 1 500 ]

Perleidžiamieji vertybiniai popieriai

99

112

376

1 049

1 348

1 182

924

[800-900]

Pinigai banke, pinigai pašto čekių sąskaitose, čekiai ir pinigai kasoje

451

577

632

644

805

1 143

1 661

[1 500 -2 000 ]

Išankstiniai mokėjimai

0

0

1

1

5

3

16

[10-20]

Iš viso turto

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 – 7 500 ]

Įsipareigojimai

Kapitalas ir rezervai

35

41

73

89

117

185

109

[100 – 200]

Nesubordinuotoji skola

1 011

1 302

1 676

2 521

3 553

4 636

5 817

[6 500 – 7 000 ]

Skolos tiekėjams

397

597

779

1 136

1 661

2 187

2 910

[3 000 – 3 500 ]

Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos

550

632

833

1 285

1 712

2 109

2 460

[2 500 -3 000 ]

Mokesčių ir socialinio draudimo skolos

2

6

5

3

1

116

121

[100-200]

Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos

61

68

59

96

179

224

327

[100-200]

Būsimųjų laikotarpių pajamos

31

37

46

92

137

210

301

[300-400]

Iš viso įsipareigojimų

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 –7 500 ]

| (183) | Bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už grupės pinigų valdymą Europoje (176). Skoloms susijusioms įmonėms priskiriama paskola, kurią bendrovė „LuxSCS“ suteikė bendrovei „LuxOpCo“ pagal kredito sutartį (177). Šią kredito sutartį bendrovė „Amazon“ apibūdino kaip „kompensacinę veiklą“ (Back-to-back Activity) (178). Nuo 2006 iki 2016 m. bendrovė „LuxOpCo“ lėšas, išmokėtas pagal kreditą, naudojo įsigijimams (pvz., [įsigijimui Q, R, S ir T]) arba teikdama paskolas savo patronuojamosioms įmonėms ar didindama jų nuosavą kapitalą, kad būtų galima finansuoti jų kapitalo išlaidas ([„LuxOpCo“ patronuojamųjų įmonių paslaugų panaudojimo pavyzdžiai]) (179). Suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ buvo skolinga bendrovei „LuxSCS“ padidėjo nuo 387 mln. EUR 2006 m. iki [2 000–2 500] mln. EUR 2013 m. (180) |
| --- | --- |

(183)

Bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už grupės pinigų valdymą Europoje (176). Skoloms susijusioms įmonėms priskiriama paskola, kurią bendrovė „LuxSCS“ suteikė bendrovei „LuxOpCo“ pagal kredito sutartį (177). Šią kredito sutartį bendrovė „Amazon“ apibūdino kaip „kompensacinę veiklą“ (Back-to-back Activity) (178). Nuo 2006 iki 2016 m. bendrovė „LuxOpCo“ lėšas, išmokėtas pagal kreditą, naudojo įsigijimams (pvz., [įsigijimui Q, R, S ir T]) arba teikdama paskolas savo patronuojamosioms įmonėms ar didindama jų nuosavą kapitalą, kad būtų galima finansuoti jų kapitalo išlaidas ([„LuxOpCo“ patronuojamųjų įmonių paslaugų panaudojimo pavyzdžiai]) (179). Suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ buvo skolinga bendrovei „LuxSCS“ padidėjo nuo 387 mln. EUR 2006 m. iki [2 000–2 500] mln. EUR 2013 m. (180)

176

177

Back-to-back Activity

178

179

180

| (184) | Informacija apie vertės koregavimą ir atidėjinius trumpalaikiam turtui pateikta 4 lentelėje.

  4 lentelė


  Bendrovės „LuxOpCo“ vertės koregavimas ir atidėjiniai trumpalaikiam turtui















  (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Trumpalaikio turto vertės koregavimas | nežino | 8 043 | 12 556 | 15 343 | 170 176 | 54 908 | 80 858 | [70 000 – 80 000 ] | [40 000 – 50 000 ] |
| Iš jų: |
| Atsargos | | | | | 12 694 | 45 664 | 68 251 | [60 000 – 70 000 ] | |
| Pirkėjų skolos | | | | | 4 382 | 9 244 | 12 607 | [10 000 – 20 000 ] | |
| Vertės koregavimo atidėjiniai: |
| Atsargų | 16 525 | 19 340 | 25 127 | 35 482 | 48 320 | 91 060 | 152 543 | [200 000 – 300 000 ] | [200 000 – 300 000 ] |
| Pirkėjų skolų – abejotinos sąskaitos | 6 022 | 11 019 | 13 739 | 9 019 | 11 739 | 1 653 | 16 042 | [10 000 – 20 000 ] | [20 000 – 30 000 ] |

(184)

Informacija apie vertės koregavimą ir atidėjinius trumpalaikiam turtui pateikta 4 lentelėje.

4 lentelė

4 lentelė

Bendrovės „LuxOpCo“ vertės koregavimas ir atidėjiniai trumpalaikiam turtui

Bendrovės „LuxOpCo“ vertės koregavimas ir atidėjiniai trumpalaikiam turtui

(tūkst. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Trumpalaikio turto vertės koregavimas

nežino

8 043

12 556

15 343

170 176

54 908

80 858

[70 000 – 80 000 ]

[40 000 – 50 000 ]

Iš jų:

Atsargos

12 694

45 664

68 251

[60 000 – 70 000 ]

Pirkėjų skolos

4 382

9 244

12 607

[10 000 – 20 000 ]

Vertės koregavimo atidėjiniai:

Atsargų

16 525

19 340

25 127

35 482

48 320

91 060

152 543

[200 000 – 300 000 ]

[200 000 – 300 000 ]

Pirkėjų skolų – abejotinos sąskaitos

6 022

11 019

13 739

9 019

11 739

1 653

16 042

[10 000 – 20 000 ]

[20 000 – 30 000 ]

| (185) | Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamią pagrindinių bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementų apžvalgą, kuri pateikiama 5 lentelėje.

  5 lentelė


  Bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementai














  mln. EUR |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Grynosios pardavimo pajamos | 1 798,9 | 3 152,7 | 3 849,4 | 5 019,6 | 6 751,5 | 8 741,0 | 11 166,3 | [12 000 – 12 500 ] |
| Prekyvietė | 71,0 | 158,1 | 216,2 | 302,5 | 467,0 | 721,9 | 1 105,8 | [1 500 – 2 000 ] |
| Skaitmeninės paslaugos | 0,0 | 23,2 | 28,7 | 26,6 | 58,9 | 146,2 | 369,5 | [500-600] |
| „Amazon“ vykdomi užsakymai | 0,0 | 0,1 | 0,4 | 4,2 | 53,6 | 80,5 | 175,6 | [400-500] |
| „Prime“ prenumerata | 0,0 | 0,4 | 5,8 | 25,8 | 60,4 | 77,3 | 113,2 | [100-200] |
| Perkeliamos transporto išlaidos | 74,8 | 135,1 | 125,9 | 124,9 | 117,8 | 160,2 | 208,9 | [100 – 200] |
| Dovanų pakavimas | 2,9 | 4,4 | 4,6 | 5,4 | 11,7 | 14,6 | 24,4 | [20-30] |
| Kitos pajamos | 30,1 | 71,7 | 67,6 | 96,4 | 107,9 | 144,5 | 148,5 | [100-200] |
| | 1 977,7 | 3 545,7 | 4 298,7 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 – 15 500 ] |

(185)

Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamią pagrindinių bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementų apžvalgą, kuri pateikiama 5 lentelėje.

5 lentelė

5 lentelė

Bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementai

Bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementai

mln. EUR

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Grynosios pardavimo pajamos

1 798,9

3 152,7

3 849,4

5 019,6

6 751,5

8 741,0

11 166,3

[12 000 – 12 500 ]

Prekyvietė

71,0

158,1

216,2

302,5

467,0

721,9

1 105,8

[1 500 – 2 000 ]

Skaitmeninės paslaugos

0,0

23,2

28,7

26,6

58,9

146,2

369,5

[500-600]

„Amazon“ vykdomi užsakymai

0,0

0,1

0,4

4,2

53,6

80,5

175,6

[400-500]

„Prime“ prenumerata

0,0

0,4

5,8

25,8

60,4

77,3

113,2

[100-200]

Perkeliamos transporto išlaidos

74,8

135,1

125,9

124,9

117,8

160,2

208,9

[100 – 200]

Dovanų pakavimas

2,9

4,4

4,6

5,4

11,7

14,6

24,4

[20-30]

Kitos pajamos

30,1

71,7

67,6

96,4

107,9

144,5

148,5

[100-200]

1 977,7

3 545,7

4 298,7

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 – 15 500 ]

| (186) | Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamų bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų elementų suskirstymą, kuris pateikiamas 6 lentelėje.

  6 lentelė


  Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų suskirstymas














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| „LuxOpCo“ išorės veiklos sąnaudos | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Statybos sąnaudos | 1,2 | 2,4 | 4,3 | 3,6 | 3,9 | 8,0 | 8,9 | [10-20] |
| PPS | 1 486,6 | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | 0,0 | 0,0 | [20-30] |
| Konsultantai, advokatai ir kt. | 1,5 | 4,3 | 5,6 | 4,9 | 8,8 | 16,2 | 21,2 | [30-40] |
| Darbuotojai | 2,5 | 2,4 | 3,2 | 3,3 | 4,7 | 11,7 | 25,2 | [20-30] |
| Užsakymų vykdymas | 3,1 | 6,0 | 8,1 | 10,1 | 15,2 | 25,2 | 42,9 | [60-70] |
| Grupės vidaus | 267,2 | 544,3 | 665,3 | 870,6 | 1 127,4 | 976,3 | 1 591,3 | [2 000 -2 500 ] |
| Rinkodara | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400-500] |
| Kita | 0,6 | – 0,3 | 11,3 | 2,0 | – 7,4 | – 4,6 | – 6,6 | – [0 – 10] |
| Gautinos sumos ir kredito kortelių mokesčiai | 24,7 | 46,0 | 47,5 | 49,0 | 60,4 | 57,6 | 55,9 | [60-70] |
| Autorinis atlyginimas | 0,0 | 0,3 | 2,0 | 29,9 | 66,1 | 0,0 | 0,5 | [0-10] |
| Transportas | 145,0 | 269,2 | 297,2 | 366,6 | 525,9 | 794,3 | 1 065,9 | [1 000 -1 500 ] |
| Iš viso | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 144,1 | 3 191,8 | [4 000 – 4 500 ] |

(186)

Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamų bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų elementų suskirstymą, kuris pateikiamas 6 lentelėje.

6 lentelė

6 lentelė

Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų suskirstymas

Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų suskirstymas

(mln. EUR)

„LuxOpCo“ išorės veiklos sąnaudos

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Statybos sąnaudos

1,2

2,4

4,3

3,6

3,9

8,0

8,9

[10-20]

PPS

1 486,6

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

0,0

0,0

[20-30]

Konsultantai, advokatai ir kt.

1,5

4,3

5,6

4,9

8,8

16,2

21,2

[30-40]

Darbuotojai

2,5

2,4

3,2

3,3

4,7

11,7

25,2

[20-30]

Užsakymų vykdymas

3,1

6,0

8,1

10,1

15,2

25,2

42,9

[60-70]

Grupės vidaus

267,2

544,3

665,3

870,6

1 127,4

976,3

1 591,3

[2 000 -2 500 ]

Rinkodara

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400-500]

Kita

0,6

– 0,3

11,3

2,0

– 7,4

– 4,6

– 6,6

– [0 – 10]

Gautinos sumos ir kredito kortelių mokesčiai

24,7

46,0

47,5

49,0

60,4

57,6

55,9

[60-70]

Autorinis atlyginimas

0,0

0,3

2,0

29,9

66,1

0,0

0,5

[0-10]

Transportas

145,0

269,2

297,2

366,6

525,9

794,3

1 065,9

[1 000 -1 500 ]

Iš viso

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 144,1

3 191,8

[4 000 – 4 500 ]

| (187) | Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamesnį šios bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų kategorijos suskirstymą, kuris pateikiamas 7 lentelėje.

  7 lentelė


  Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudų suskirstymas














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudos | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Reklaminiai skelbimai | 0,0 | 0,9 | – 0,1 | 0,0 | 0,0 | 19,7 | 57,5 | [60-70] |
| Asoc. įmonės | 29,7 | 42,9 | 57,1 | 71,0 | 77,7 | 101,8 | 136,1 | [100-200] |
| Koop. pardavėjai | – 0,4 | 0,0 | 0,0 | – 2,3 | – 4,5 | – 8,9 | – 14,4 | – [20 – 30] |
| DVD nurašymas | 3,8 | 0,5 | – 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| DVD licencijos mokesčiai | 0,4 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| DVD mokesčiai | | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Redakcinis turinys | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,4 | 1,2 | 1,4 | 2,1 | [0 – 10] |
| Nemokami pavyzdžiai | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Reklama internete | | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 2,6 | 9,4 | [20-30] |
| Pardavimo skatinimas | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,2 | 10,2 | 18,6 | [10-20] |
| Moksliniai tyrimai | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 2,3 | 0,7 | [0 – 10] |
| Remiami saitai | 12,6 | 17,2 | 26,9 | 52,9 | 79,5 | 130,4 | 176,2 | [200-300] |
| Sind. rekl. sąnaudos | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | [0-10] |
| „Syndicated Stores“ | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Kita | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Iš viso | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400-500] |

(187)

Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamesnį šios bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų kategorijos suskirstymą, kuris pateikiamas 7 lentelėje.

7 lentelė

7 lentelė

Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudų suskirstymas

Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudų suskirstymas

(mln. EUR)

„LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudos

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reklaminiai skelbimai

0,0

0,9

– 0,1

0,0

0,0

19,7

57,5

[60-70]

Asoc. įmonės

29,7

42,9

57,1

71,0

77,7

101,8

136,1

[100-200]

Koop. pardavėjai

– 0,4

0,0

0,0

– 2,3

– 4,5

– 8,9

– 14,4

– [20 – 30]

DVD nurašymas

3,8

0,5

– 0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

DVD licencijos mokesčiai

0,4

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

DVD mokesčiai

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Redakcinis turinys

1,1

1,1

1,1

1,4

1,2

1,4

2,1

[0 – 10]

Nemokami pavyzdžiai

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Reklama internete

0,0

0,0

0,1

0,2

2,6

9,4

[20-30]

Pardavimo skatinimas

0,1

0,2

0,1

0,2

0,2

10,2

18,6

[10-20]

Moksliniai tyrimai

0,0

0,2

0,5

0,5

0,7

2,3

0,7

[0 – 10]

Remiami saitai

12,6

17,2

26,9

52,9

79,5

130,4

176,2

[200-300]

Sind. rekl. sąnaudos

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,3

[0-10]

„Syndicated Stores“

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Kita

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Iš viso

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400-500]

| (188) | Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė grupės vidaus sąnaudų suskirstymą, kuris apibendrintas 8 lentelėje.

  8 lentelė


  Grupės vidaus sąnaudų suskirstymas














  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Reklamos sąnaudos | 0,1 | 0,1 | | – 0,1 | – 0,9 | 25,8 | 39,6 | [30-40] |
| Programų kūrimo sąnaudos | | | | | | | 1,4 | [0-10] |
| Klientų aptarnavimo sąnaudos | 10,9 | 18,5 | 17,7 | 22,2 | 54,7 | 47,7 | 74,6 | [100-200] |
| Duomenų centrų sąnaudos | 14,0 | 24,4 | 27,8 | 27,7 | 35,1 | 67,7 | 107,4 | [100-200] |
| Užsakymų vykdymo centrų sąnaudos | 106,6 | 175,0 | 188,3 | 228,1 | 313,1 | 576,3 | 973,0 | [1 000 -1 500 ] |
| Rinkodaros sąnaudos | 27,9 | 50,1 | 24,2 | 28,3 | | | | |
| Sandorių sąnaudos | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | [0 – 10] |
| Bendrų paslaugų centrų sąnaudos | | | | | | 2,0 | 6,2 | [10-20] |
| Paramos paslaugų sąnaudos | 0,2 | – 0,2 | 31,9 | 32,1 | 80,9 | 107,9 | 172,3 | [200-300] |
| | 159,8 | 268,0 | 289,9 | 338,4 | 483,1 | 827,6 | 1 374,7 | [1 500 – 2 000 ] |

(188)

Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė grupės vidaus sąnaudų suskirstymą, kuris apibendrintas 8 lentelėje.

8 lentelė

8 lentelė

Grupės vidaus sąnaudų suskirstymas

Grupės vidaus sąnaudų suskirstymas

(mln. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reklamos sąnaudos

0,1

0,1

– 0,1

– 0,9

25,8

39,6

[30-40]

Programų kūrimo sąnaudos

1,4

[0-10]

Klientų aptarnavimo sąnaudos

10,9

18,5

17,7

22,2

54,7

47,7

74,6

[100-200]

Duomenų centrų sąnaudos

14,0

24,4

27,8

27,7

35,1

67,7

107,4

[100-200]

Užsakymų vykdymo centrų sąnaudos

106,6

175,0

188,3

228,1

313,1

576,3

973,0

[1 000 -1 500 ]

Rinkodaros sąnaudos

27,9

50,1

24,2

28,3

Sandorių sąnaudos

0,1

0,0

0,0

0,2

0,2

0,2

0,2

[0 – 10]

Bendrų paslaugų centrų sąnaudos

2,0

6,2

[10-20]

Paramos paslaugų sąnaudos

0,2

– 0,2

31,9

32,1

80,9

107,9

172,3

[200-300]

159,8

268,0

289,9

338,4

483,1

827,6

1 374,7

[1 500 – 2 000 ]

2.3.3.3.   
  Bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse ryšiai

Bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse ryšiai

| (189) | Kaip aiškinama 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse, susijusios įmonės ES šalyse teikia tam tikras grupės vidaus paslaugas bendrovei „LuxOpCo“ mainais už atlygį, padengiantį jų taikomas sąnaudas ir pelno dydį. Išskyrus tam tikrus paslaugų, kurias teikia susijusios įmonės ES šalyse, savybių skirtumus ir taikomoms sąnaudoms taikomą pelno dydį (181), paslaugų susitarimai iš esmės yra identiški (182). |
| --- | --- |

(189)

Kaip aiškinama 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse, susijusios įmonės ES šalyse teikia tam tikras grupės vidaus paslaugas bendrovei „LuxOpCo“ mainais už atlygį, padengiantį jų taikomas sąnaudas ir pelno dydį. Išskyrus tam tikrus paslaugų, kurias teikia susijusios įmonės ES šalyse, savybių skirtumus ir taikomoms sąnaudoms taikomą pelno dydį (181), paslaugų susitarimai iš esmės yra identiški (182).

181

182

| (190) | Paslaugų susitarimuose numatyta, kad susijusios įmonės ES šalyse, kiek tai įmanoma, teikia bendro pobūdžio paslaugas bendrovei, kurių bendrovė „LuxOpCo“ gali prašyti bet kuriuo metu. Tokios paslaugos turi būti teikiamos vadovaujantis bendrovės „LuxOpCo“ pateiktais paslaugų standartais ir gairėmis (183). Be bendro pobūdžio paslaugų penkios susijusios įmonės ES šalyse, veikiančios Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje, teikia skirtingas paslaugas: bendrovės „Amazon.fr SARL“ (184) ir „Amazon.de GmbH“ (185) teikia klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas, bendrovės „Amazon.fr Logistique SAS“ (186) ir „Amazon Logistik GmbH“ (187) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, o bendrovė „Amazon.co.uk Ltd“ (188) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas. Tokios paslaugos taip pat teikiamos bendrovės „LuxOpCo“ prašymu. |
| --- | --- |

(190)

Paslaugų susitarimuose numatyta, kad susijusios įmonės ES šalyse, kiek tai įmanoma, teikia bendro pobūdžio paslaugas bendrovei, kurių bendrovė „LuxOpCo“ gali prašyti bet kuriuo metu. Tokios paslaugos turi būti teikiamos vadovaujantis bendrovės „LuxOpCo“ pateiktais paslaugų standartais ir gairėmis (183). Be bendro pobūdžio paslaugų penkios susijusios įmonės ES šalyse, veikiančios Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje, teikia skirtingas paslaugas: bendrovės „Amazon.fr SARL“ (184) ir „Amazon.de GmbH“ (185) teikia klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas, bendrovės „Amazon.fr Logistique SAS“ (186) ir „Amazon Logistik GmbH“ (187) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, o bendrovė „Amazon.co.uk Ltd“ (188) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas. Tokios paslaugos taip pat teikiamos bendrovės „LuxOpCo“ prašymu.

183

184

185

186

187

188

| (191) | Susijusios įmonės ES šalyse veikia kaip nepriklausomi vykdytojai (189) ir yra atsakingos už kvalifikuoto personalo, kuris atitinka paslaugų komercinius ir techninius reikalavimus, išlaikymą, būtinų priemones ir įrangos, naudojamų teikiant šias paslaugas, turėjimą (190). Susijusios įmonės ES šalyse neprisiima atsakomybės nei už pardavimą, nei už atsargas (191). Kaip aiškinama 108 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, bendrovė „LuxOpCo“ priima strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (kurie lemia bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sėkmę (192)), registruoja pardavimą ir susijusias išlaidas (žr. 3 lentelę), turi ir prisiima atsargų riziką. |
| --- | --- |

(191)

Susijusios įmonės ES šalyse veikia kaip nepriklausomi vykdytojai (189) ir yra atsakingos už kvalifikuoto personalo, kuris atitinka paslaugų komercinius ir techninius reikalavimus, išlaikymą, būtinų priemones ir įrangos, naudojamų teikiant šias paslaugas, turėjimą (190). Susijusios įmonės ES šalyse neprisiima atsakomybės nei už pardavimą, nei už atsargas (191). Kaip aiškinama 108 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, bendrovė „LuxOpCo“ priima strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (kurie lemia bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sėkmę (192)), registruoja pardavimą ir susijusias išlaidas (žr. 3 lentelę), turi ir prisiima atsargų riziką.

189

190

191

192

| (192) | Susijusios įmonės ES šalyse gauna skirtingą pelno dydį, taikomą jų Taikomoms sąnaudoms, už suteiktas paslaugas. Pelno dydis nustatytas paslaugų susitarimų 1 priede kaip taikomas pelno dydis (193). |
| --- | --- |

(192)

Susijusios įmonės ES šalyse gauna skirtingą pelno dydį, taikomą jų Taikomoms sąnaudoms, už suteiktas paslaugas. Pelno dydis nustatytas paslaugų susitarimų 1 priede kaip taikomas pelno dydis (193).

193

2.3.4.   PAPILDOMA INFORMACIJA APIE BENDROVĘ „LUXSCS“

2.3.4.1.   
  Bendrovės „LuxSCS“ finansinė informacija

Bendrovės „LuxSCS“ finansinė informacija

| (193) | Bendrovės „LuxSCS“ 2005–2013 finansinių metų balansas bei pelno ir nuostolių ataskaita pateikti 9 lentelėje.

  9 lentelė


  Bendrovės „LuxSCS“ balansas ir pelno ir nuostolio ataskaita















  tūkst. EUR |
| --- | --- |
| Bendrovės „LuxSCS“ balansas |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| KAPITALAS |
| Pasirašytasis kapitalas | 1 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | [0-10] |
| Akcijų priedai | 116 204 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 464 363 | 549 035 | [500 000 -600 000 ] |
| Perkainojimo rezervas | | | | | | | | 690 | [400-500] |
| Nepaskirstytasis pelnas (nuostolis) ir finansinių me | – 149 362 | – 191 242 | – 26 127 | 275 480 | 684 473 | 1 125 172 | 1 426 951 | 1 544 845 | [1 500 000 – 2 000 000 ] |
| ĮSIPAREIGOJIMAI |
| Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos | 33 185 | 171 406 | 25 525 | 26 292 | 28 013 | 37 549 | 65 931 | 138 006 | [100 000 -200 000 ] |
| Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos | 0 | 13 540 | 49 | 1 095 | 208 | 629 | 327 | 515 | [1 000 -10 000 ] |
| Iš viso įsipareigojimų | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 -2 500 000 ] |
| TURTAS |
| Susijusių įmonių akcijos | 25 | 24 184 | 24 184 | 24 184 | 25 909 | 42 176 | 104 652 | 130 152 | [100 000 -200 000 ] |
| Nematerialusis turtas (įgytas) ir prestižas | | | | | | | 18 978 | 116 101 | [90 000 -100 000 ] |
| Susijusių įmonių mokėtinos sumos | 0 | 387 053 | 392 810 | 696 227 | 1 104 283 | 1 538 640 | 1 833 863 | 1 986 763 | [2 000 000 -2 500 000 ] |
| Kiti skolininkai ir grynieji pinigai | 3 | 57 | 42 | 47 | 93 | 125 | 84 | 79 | [300-400] |
| Iš viso turto | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 -2 500 000 ] |

(193)

Bendrovės „LuxSCS“ 2005–2013 finansinių metų balansas bei pelno ir nuostolių ataskaita pateikti 9 lentelėje.

9 lentelė

9 lentelė

Bendrovės „LuxSCS“ balansas ir pelno ir nuostolio ataskaita

Bendrovės „LuxSCS“ balansas ir pelno ir nuostolio ataskaita

tūkst. EUR

Bendrovės „LuxSCS“ balansas

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

KAPITALAS

Pasirašytasis kapitalas

1

4

4

4

4

4

4

4

[0-10]

Akcijų priedai

116 204

417 587

417 587

417 587

417 587

417 587

464 363

549 035

[500 000 -600 000 ]

Perkainojimo rezervas

690

[400-500]

Nepaskirstytasis pelnas (nuostolis) ir finansinių me

– 149 362

– 191 242

– 26 127

275 480

684 473

1 125 172

1 426 951

1 544 845

[1 500 000 – 2 000 000 ]

ĮSIPAREIGOJIMAI

Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos

33 185

171 406

25 525

26 292

28 013

37 549

65 931

138 006

[100 000 -200 000 ]

Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos

0

13 540

49

1 095

208

629

327

515

[1 000 -10 000 ]

Iš viso įsipareigojimų

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 -2 500 000 ]

TURTAS

Susijusių įmonių akcijos

25

24 184

24 184

24 184

25 909

42 176

104 652

130 152

[100 000 -200 000 ]

Nematerialusis turtas (įgytas) ir prestižas

18 978

116 101

[90 000 -100 000 ]

Susijusių įmonių mokėtinos sumos

0

387 053

392 810

696 227

1 104 283

1 538 640

1 833 863

1 986 763

[2 000 000 -2 500 000 ]

Kiti skolininkai ir grynieji pinigai

3

57

42

47

93

125

84

79

[300-400]

Iš viso turto

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 -2 500 000 ]

| tūkst. EUR |
| --- |
| „LuxSCS“ pelnas ir nuostolis |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| PAJAMOS |
| Kitos veiklos pajamos | 0 | 78 598 | 274 558 | 390 593 | 519 316 | 582 731 | 491 107 | 493 317 | [500 000 – 600 000 ] |
| Gautinos palūkanos ir panašios pajamos | 681 | 25 178 | 27 312 | 30 035 | 32 373 | 28 282 | 44 064 | 56 026 | [40 000 – 50 000 ] |
| IŠLAIDOS |
| Kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos | 147 259 | 135 211 | 132 461 | 114 338 | 105 133 | 166 143 | 230 355 | 409 977 | [400 000 – 500 000 ] |
| Vertės koregavimas | | | | | | | 1 826 | 18 557 | [20 000 – 30 000 ] |
| Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos | 524 | 10 445 | 4 294 | 4 683 | 2 363 | 4 171 | 1 211 | 2 915 | [600 – 700] |
| Finansinių metų pelnas | – 147 101 | – 41 881 | 165 115 | 301 607 | 444 193 | 440 699 | 301 779 | 117 894 | [100 000 – 200 000 ] |

tūkst. EUR

„LuxSCS“ pelnas ir nuostolis

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PAJAMOS

Kitos veiklos pajamos

0

78 598

274 558

390 593

519 316

582 731

491 107

493 317

[500 000 – 600 000 ]

Gautinos palūkanos ir panašios pajamos

681

25 178

27 312

30 035

32 373

28 282

44 064

56 026

[40 000 – 50 000 ]

IŠLAIDOS

Kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos

147 259

135 211

132 461

114 338

105 133

166 143

230 355

409 977

[400 000 – 500 000 ]

Vertės koregavimas

1 826

18 557

[20 000 – 30 000 ]

Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos

524

10 445

4 294

4 683

2 363

4 171

1 211

2 915

[600 – 700]

Finansinių metų pelnas

– 147 101

– 41 881

165 115

301 607

444 193

440 699

301 779

117 894

[100 000 – 200 000 ]

| (194) | 10 lentelėje pateiktas nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės „LuxSCS“ patirtų „kitų išlaidų ir veiklos išlaidų“ suskirstymas.

  10 lentelė


  Bendrovės „LuxSCS“ 2006–2013 m. patirtos kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos















  (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Pavadinimas | Kita sandorio šalis | | | | | | | | |
| Mokesčiai už apskaitos paslaugas | Išorės | 2 | 3 | | | | | | |
| Mokesčiai už bankų paslaugas | Išorės | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | [0-10] |
| Mokesčiai už kurjerių paslaugas | Išorės | | 0 | | | | | | |
| Domenų licencijos | Išorės | | | | | | 285 | | |
| Mokesčiai už teisines paslaugas – bendros veiklos išlaidos | Išorės | 111 | 232 | 537 | 617 | 875 | | | |
| Išorės paslaugos | Išorės | | | | | 0 | | | |
| Kitas pelnas / nuostolis | Kitos | 0 | 0 | – 2 | 0 | | | | |
| Grupės vidaus – atsargų pardavimas | „Amazon.de GmbH“ | 1 468 | | | | | | | |
| | „LuxOpCo“ | 2 205 | | | | | | | |
| | „Amazon.co.uk Ltd“ | 522 | | | | | | | |
| IN teisių perleidimo įmokos | „Amazon Technologies“, „A9.com“ ir „Audible“ | 68 271 | 42 274 | 27 209 | 9 439 | 39 957 | 26 803 | 56 975 | [1 000 – 10 000 ] |
| Sąnaudų pasidalijimo susitarimas | „Amazon Technologies“, „A9.com“ ir „Audible“ | 62 630 | 89 956 | 86 593 | 95 076 | 12 561 | 202 286 | 351 497 | [400 000 – 500 000 ] |

(194)

10 lentelėje pateiktas nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės „LuxSCS“ patirtų „kitų išlaidų ir veiklos išlaidų“ suskirstymas.

10 lentelė

10 lentelė

Bendrovės „LuxSCS“ 2006–2013 m. patirtos kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos

Bendrovės „LuxSCS“ 2006–2013 m. patirtos kitos išlaidos ir kitos veiklos išlaidos

(tūkst. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Pavadinimas

Kita sandorio šalis

Mokesčiai už apskaitos paslaugas

Išorės

2

3

Mokesčiai už bankų paslaugas

Išorės

1

2

1

1

1

0

0

[0-10]

Mokesčiai už kurjerių paslaugas

Išorės

0

Domenų licencijos

Išorės

285

Mokesčiai už teisines paslaugas – bendros veiklos išlaidos

Išorės

111

232

537

617

875

Išorės paslaugos

Išorės

0

Kitas pelnas / nuostolis

Kitos

0

0

– 2

0

Grupės vidaus – atsargų pardavimas

„Amazon.de GmbH“

1 468

„LuxOpCo“

2 205

„Amazon.co.uk Ltd“

522

IN teisių perleidimo įmokos

„Amazon Technologies“, „A9.com“ ir „Audible“

68 271

42 274

27 209

9 439

39 957

26 803

56 975

[1 000 – 10 000 ]

Sąnaudų pasidalijimo susitarimas

„Amazon Technologies“, „A9.com“ ir „Audible“

62 630

89 956

86 593

95 076

12 561

202 286

351 497

[400 000 – 500 000 ]

| (195) | Kaip parodyta 10 lentelėje, bendrovės „LuxSCS“ patirtas išorės sąnaudas daugiausia sudaro grupės vidaus išlaidos pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Be IN teisių perleidimo įmokų, kurios nurodytos 11 lentelėje, ir SPS įmokų, kurios nurodytos T12 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ patyrė vėlesnių IN teisių perleidimo įmokų bendrovei „Amazon US“ įsigijus tam tikrą trečiųjų šalių IN ir ją vėliau licencijavus bendrovei „LuxSCS“ pagal SPS. Šios sąnaudos kartu su IN teisių perleidimo įmokomis ir SPS įmokomis toliau vadinamos IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudomis. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat patyrė išlaidų dėl atsargų pardavimo grupės viduje po 2006 m. bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo. Galiausiai bendrovė „LuxSCS“ patyrė išorės išlaidų dėl domenų licencijų, mokesčių už teisines, apskaitos ir bankų paslaugas (194). |
| --- | --- |

(195)

Kaip parodyta 10 lentelėje, bendrovės „LuxSCS“ patirtas išorės sąnaudas daugiausia sudaro grupės vidaus išlaidos pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Be IN teisių perleidimo įmokų, kurios nurodytos 11 lentelėje, ir SPS įmokų, kurios nurodytos T12 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ patyrė vėlesnių IN teisių perleidimo įmokų bendrovei „Amazon US“ įsigijus tam tikrą trečiųjų šalių IN ir ją vėliau licencijavus bendrovei „LuxSCS“ pagal SPS. Šios sąnaudos kartu su IN teisių perleidimo įmokomis ir SPS įmokomis toliau vadinamos IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudomis. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat patyrė išlaidų dėl atsargų pardavimo grupės viduje po 2006 m. bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo. Galiausiai bendrovė „LuxSCS“ patyrė išorės išlaidų dėl domenų licencijų, mokesčių už teisines, apskaitos ir bankų paslaugas (194).

194

| (196) | Kaip toliau parodyta 10 lentelėje, išlaidoms, kurias padengia bendrovė „LuxSCS“, nepriskiriamos perkeliamos išlaidos, kurias bendrovė „LuxOpCo“ patyrė dėl nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo ar valdymo, arba bet kurios perkeliamos išlaidos, kurias padengia bendrovė „LuxOpCo“ dėl ES mažmeninės prekybos arba paslaugų teikimo internetu veiklos, kaip antai blogos skolos, atsargų nurašymai, rinkodaros sąnaudos ir pan. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nepatyrė jokių išlaidų, susijusių su atlygiu vieninteliam valdytojui. |
| --- | --- |

(196)

Kaip toliau parodyta 10 lentelėje, išlaidoms, kurias padengia bendrovė „LuxSCS“, nepriskiriamos perkeliamos išlaidos, kurias bendrovė „LuxOpCo“ patyrė dėl nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo ar valdymo, arba bet kurios perkeliamos išlaidos, kurias padengia bendrovė „LuxOpCo“ dėl ES mažmeninės prekybos arba paslaugų teikimo internetu veiklos, kaip antai blogos skolos, atsargų nurašymai, rinkodaros sąnaudos ir pan. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nepatyrė jokių išlaidų, susijusių su atlygiu vieninteliam valdytojui.

2.3.4.2.   
  Papildoma informacija apie IN teisių perleidimo sutartį ir SPS

Papildoma informacija apie IN teisių perleidimo sutartį ir SPS

| (197) | Mainais už nematerialųjį turtą, gautą pagal IN teisių perleidimo sutartį, bendrovė „LuxSCS“ sutiko mokėti metines IN teisių perleidimo įmokas bendrovei ATI. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ atliko šias IN teisių perleidimo įmokas bendrovei ATI (žr. 11 lentelę) (195):

  11 lentelė


  IN teisių perleidimo įmokos












  (nurodoma mln.) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| IN teisių perleidimo įmoka (USD) | 82,68 | 54,95 | 28,26 | 11,04 | 2,28 | 1,08 |
| IN teisių perleidimo įmoka (ekvivalentas EUR) | 68,34 | 42,27 | 19,15 | 8,45 | 2,40 | 0,79 |

(197)

Mainais už nematerialųjį turtą, gautą pagal IN teisių perleidimo sutartį, bendrovė „LuxSCS“ sutiko mokėti metines IN teisių perleidimo įmokas bendrovei ATI. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ atliko šias IN teisių perleidimo įmokas bendrovei ATI (žr. 11 lentelę) (195):

195

11 lentelė

11 lentelė

IN teisių perleidimo įmokos

IN teisių perleidimo įmokos

(nurodoma mln.)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IN teisių perleidimo įmoka (USD)

82,68

54,95

28,26

11,04

2,28

1,08

IN teisių perleidimo įmoka (ekvivalentas EUR)

68,34

42,27

19,15

8,45

2,40

0,79

| (198) | Mainais už teises į nematerialųjį turtą, įgytas pagal SPS, bendrovė „LuxSCS“ sutiko dalintis tam tikromis MTTP sąnaudomis, patirtomis vykdant Plėtojimo programą (196), t. y. plėtojimo sąnaudomis (197) (kurioms priskiriamos ir subrangovo plėtojimo sąnaudos) (198). Bendrovės „Amazon“ teigimu, šios sąnaudos apima išlaidas, susijusias su produktų plėtojimu, technologijomis, užsakymų vykdymu ir rinkodaros nematerialiuoju turtu (199), taip pat paskirtas bendrąsias ir administracines intelektinės nuosavybės pirkimo išlaidas ir sąnaudas, patirtas bendrovių A9 ir ATI (200). |
| --- | --- |

(198)

Mainais už teises į nematerialųjį turtą, įgytas pagal SPS, bendrovė „LuxSCS“ sutiko dalintis tam tikromis MTTP sąnaudomis, patirtomis vykdant Plėtojimo programą (196), t. y. plėtojimo sąnaudomis (197) (kurioms priskiriamos ir subrangovo plėtojimo sąnaudos) (198). Bendrovės „Amazon“ teigimu, šios sąnaudos apima išlaidas, susijusias su produktų plėtojimu, technologijomis, užsakymų vykdymu ir rinkodaros nematerialiuoju turtu (199), taip pat paskirtas bendrąsias ir administracines intelektinės nuosavybės pirkimo išlaidas ir sąnaudas, patirtas bendrovių A9 ir ATI (200).

196

197

198

199

200

| (199) | Plėtojimo sąnaudų dalį, kurią bendrovė „LuxSCS“ turi padengti pagal SPS, nulėmė bendrovės „Amazon“ pajamų, uždirbtų Europoje, ir pasaulinės grupės tarptautinių pajamų santykis konkrečiais metais (201). Pavyzdžiui, 2012 m. bendrovė „Amazon“ Europoje uždirbo 28,6 % savo tarptautinių pajamų. Todėl bendrovei „LuxSCS“ buvo priskirta 28,6 % nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų, patirtų 2012 m. (202) |
| --- | --- |

(199)

Plėtojimo sąnaudų dalį, kurią bendrovė „LuxSCS“ turi padengti pagal SPS, nulėmė bendrovės „Amazon“ pajamų, uždirbtų Europoje, ir pasaulinės grupės tarptautinių pajamų santykis konkrečiais metais (201). Pavyzdžiui, 2012 m. bendrovė „Amazon“ Europoje uždirbo 28,6 % savo tarptautinių pajamų. Todėl bendrovei „LuxSCS“ buvo priskirta 28,6 % nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų, patirtų 2012 m. (202)

201

202

| (200) | Remiantis informacija, pateikta SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose (203), nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ tiesiogiai nepatyrė jokių plėtojimo sąnaudų. Bendrovė „LuxSCS“ tik finansiškai prisidėjo prie nematerialiojo turto plėtojimo, kaip numatyta SPS, atlikdama metines sąnaudų pasidalijimo įmokas. 12 lentelėje nurodyti bendrovės „LuxSCS“ finansiniai įnašai į sąnaudų pasidalijimo fondą pagal SPS (toliau – SPS įmokos) (204).

  12 lentelė


  Bendrovės „LuxSCS“ SPS įmokos















  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso |
| „LuxSCS“ SPS įmokos | 63 | 90 | 87 | 95 | 125 | 202 | 351 | [400–500] | [1 000 –1 500 ] |

(200)

Remiantis informacija, pateikta SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose (203), nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ tiesiogiai nepatyrė jokių plėtojimo sąnaudų. Bendrovė „LuxSCS“ tik finansiškai prisidėjo prie nematerialiojo turto plėtojimo, kaip numatyta SPS, atlikdama metines sąnaudų pasidalijimo įmokas. 12 lentelėje nurodyti bendrovės „LuxSCS“ finansiniai įnašai į sąnaudų pasidalijimo fondą pagal SPS (toliau – SPS įmokos) (204).

203

204

12 lentelė

12 lentelė

Bendrovės „LuxSCS“ SPS įmokos

Bendrovės „LuxSCS“ SPS įmokos

(mln. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Iš viso

„LuxSCS“ SPS įmokos

63

90

87

95

125

202

351

[400–500]

[1 000 –1 500 ]

| (201) | SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose (205) taip pat nurodytos bendrovės „Amazon“ plėtojimo centrų, veikiančių visame pasaulyje, įskaitant Europą, patirtos plėtojimo sąnaudos. Šiuose plėtojimo centruose pagal sutartis su bendrovėmis A9 ir ATI vykdoma plėtojimo veikla, už kurią bendrovės A9 ir ATI moka atlygį, lygų sąnaudoms + [5–10] proc. (206) |
| --- | --- |

(201)

SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose (205) taip pat nurodytos bendrovės „Amazon“ plėtojimo centrų, veikiančių visame pasaulyje, įskaitant Europą, patirtos plėtojimo sąnaudos. Šiuose plėtojimo centruose pagal sutartis su bendrovėmis A9 ir ATI vykdoma plėtojimo veikla, už kurią bendrovės A9 ir ATI moka atlygį, lygų sąnaudoms + [5–10] proc. (206)

205

206

| (202) | SPS galiojo viso nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį ir galėjo būti pakeistas arba nutrauktas tik abipusiu šalių susitarimu (207) pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (208) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal SPS (209). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti SPS. |
| --- | --- |

(202)

SPS galiojo viso nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį ir galėjo būti pakeistas arba nutrauktas tik abipusiu šalių susitarimu (207) pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (208) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal SPS (209). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti SPS.

207

208

209

| (203) | Nagrinėjamu laikotarpiu SPS buvo iš dalies keičiamas du kartus (210). Pirmuoju pakeitimu, kuris buvo pasirašytas 2009 m. liepos mėn. ir galiojo nuo 2009 m. sausio 5 d., buvo siekiama susitarimą suderinti su JAV iždo taisyklių (US Treasury Regulation), taikomų tinkamai sąnaudų pasidalijimo tvarkai, reikalavimais. Todėl buvo parengtas funkcijų ir rizikos, kurią turi prisiimti SPS šalys, sąrašas (211) ir pateiktas tame susitarime (212). Šis sąrašas pateiktas 13 lentelėje.

  13 lentelė


  Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos ir rizika, susijusi su SPS








  Nr. | Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos | Bendrovės „LuxSCS“ prisiimama rizika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | [„LuxSCS“] Europos teritorijoje tiesiogiai arba netiesiogiai per savo patronuojamąsias įmones vykdo Plėtojimo programą ir veiklos rezultatais dalijasi su [A9 ir ATI]. | Visa verslo rizika, susijusi su Europos teritorija, įskaitant, bet neapsiribojant, kredito riziką, surinkimo riziką, rinkos riziką, nuostolių riziką ir riziką, susijusią su darbo jėgos, galinčios veiksmingai ir laiku parduoti prekes ir teikti paslaugas Europos teritorijoje, išlaikymu. |
| 2 | [„LuxSCS“] vykdo pardavimo ir rinkodaros veiklą Europos teritorijoje (213). | Rizika, susijusi su Plėtojimo programos rizika, įskaitant nesėkmės riziką ar nesavalaikio produktų sukūrimo ar paslaugų suteikimo Europos teritorijoje riziką. |
| 3 | [„LuxSCS“] atlieka kliento poreikių ir produktų reikalavimų, susijusių su Plėtojimo programa bendrovės Teritorijoje, strateginius planavimo veiksmus. | Su produktais susijusi rinkos rizika Europos teritorijoje ir poveikis Mokslinių tyrimų programos (214) sėkmei, įskaitant:






  — | riziką, susijusią su sėkmingu darbuotojų įdarbinimu, išlaikymu ir motyvavimu; |

(203)

Nagrinėjamu laikotarpiu SPS buvo iš dalies keičiamas du kartus (210). Pirmuoju pakeitimu, kuris buvo pasirašytas 2009 m. liepos mėn. ir galiojo nuo 2009 m. sausio 5 d., buvo siekiama susitarimą suderinti su JAV iždo taisyklių (US Treasury Regulation), taikomų tinkamai sąnaudų pasidalijimo tvarkai, reikalavimais. Todėl buvo parengtas funkcijų ir rizikos, kurią turi prisiimti SPS šalys, sąrašas (211) ir pateiktas tame susitarime (212). Šis sąrašas pateiktas 13 lentelėje.

210

US Treasury Regulation

211

212

13 lentelė

13 lentelė

Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos ir rizika, susijusi su SPS

Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos ir rizika, susijusi su SPS

Nr.

Bendrovės „LuxSCS“ funkcijos

Bendrovės „LuxSCS“ prisiimama rizika

1

[„LuxSCS“] Europos teritorijoje tiesiogiai arba netiesiogiai per savo patronuojamąsias įmones vykdo Plėtojimo programą ir veiklos rezultatais dalijasi su [A9 ir ATI].

Visa verslo rizika, susijusi su Europos teritorija, įskaitant, bet neapsiribojant, kredito riziką, surinkimo riziką, rinkos riziką, nuostolių riziką ir riziką, susijusią su darbo jėgos, galinčios veiksmingai ir laiku parduoti prekes ir teikti paslaugas Europos teritorijoje, išlaikymu.

2

[„LuxSCS“] vykdo pardavimo ir rinkodaros veiklą Europos teritorijoje (213).

213

Rizika, susijusi su Plėtojimo programos rizika, įskaitant nesėkmės riziką ar nesavalaikio produktų sukūrimo ar paslaugų suteikimo Europos teritorijoje riziką.

3

[„LuxSCS“] atlieka kliento poreikių ir produktų reikalavimų, susijusių su Plėtojimo programa bendrovės Teritorijoje, strateginius planavimo veiksmus.

Su produktais susijusi rinkos rizika Europos teritorijoje ir poveikis Mokslinių tyrimų programos (214) sėkmei, įskaitant:

214

—

riziką, susijusią su sėkmingu darbuotojų įdarbinimu, išlaikymu ir motyvavimu;

| — | savalaikį ir tikslų rinkos reikalavimų ir besikeičiančių sektoriaus reikalavimų prognozavimą; |
| --- | --- |

—

savalaikį ir tikslų rinkos reikalavimų ir besikeičiančių sektoriaus reikalavimų prognozavimą;

| — | tikslų naujų produktų arba paslaugų apibrėžimą; |
| --- | --- |

—

tikslų naujų produktų arba paslaugų apibrėžimą;

| — | savalaikį naujų produktų ar asortimento modelių užbaigimą ir pristatymą. |
| --- | --- |

—

savalaikį naujų produktų ar asortimento modelių užbaigimą ir pristatymą.

4

[„LuxSCS“] vykdo biudžeto sudarymo ir planavimo veiklą, susijusią su Plėtojimo programa.

Teisinė ir reguliavimo rizika, susijusi su veiklos internete vykdymu.

5

[„LuxSCS“] valdo strateginį technologijų, priskiriamų Plėtojimo programai, įsigijimą.

Prekės ženklo plėtojimo ir prekės ženklo atpažinimo rizika Europos teritorijoje.

6

[„LuxSCS“] atlieka kokybės kontrolės ir užtikrinimo funkcijas.

Pagrindinė personalo rizika, kokybės kontrolės rizika bei produktų saugos ir atsakomybės rizika (įskaitant garantijos ir atsakomybės riziką) Europos teritorijoje.

7

[„LuxSCS“] vykdo darbuotojų, rangovų ir subrangovų, atliekančių bet kuriuos iš nurodytų veiksmų, atranką, įdarbinimą ir priežiūrą.

Įsigijimo rizika, įskaitant gebėjimą laiku ir sėkmingai įdiegti bet kurią įsigytą technologiją.

| (204) | Antruoju pakeitimu, kuris buvo pasirašytas 2014 m. vasario mėn. ir galiojo nuo 2014 m. sausio 1 d., buvo pakeistas metodas, pagal kurį nustatoma plėtojimo sąnaudų, kurias pagal SPS turi padengti bendrovė „LuxSCS“, dalis. Todėl bendrovei „LuxSCS“ tenkančių sąnaudų procentinį dydį nulemia bendrovės „Amazon“ bendrojo pelno dalies, priskiriamos Europai, ir pasaulinės grupės bendrojo pelno santykis konkrečiais metais. |
| --- | --- |

(204)

Antruoju pakeitimu, kuris buvo pasirašytas 2014 m. vasario mėn. ir galiojo nuo 2014 m. sausio 1 d., buvo pakeistas metodas, pagal kurį nustatoma plėtojimo sąnaudų, kurias pagal SPS turi padengti bendrovė „LuxSCS“, dalis. Todėl bendrovei „LuxSCS“ tenkančių sąnaudų procentinį dydį nulemia bendrovės „Amazon“ bendrojo pelno dalies, priskiriamos Europai, ir pasaulinės grupės bendrojo pelno santykis konkrečiais metais.

2.3.4.3.   
  Kitos bendrovės „LuxSCS“ patirtos sąnaudos, susijusios su nematerialiuoju turtu

Kitos bendrovės „LuxSCS“ patirtos sąnaudos, susijusios su nematerialiuoju turtu

| (205) | Dėl rinkodaros nematerialiojo turto, kurį bendrovė „LuxOpCo“ naudojo vykdydama „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą Europoje, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad jį sudarė teisės į „Amazon“ vietos rinkodaros Europoje nematerialųjį turtą ir pasaulinės rinkodaros nematerialusis turtas. Bendrovė „LuxSCS“ rinkodaros išlaidas patirdavo dviem būdais. Pirma, ji tiesiogiai arba netiesiogiai atlygindavo rinkodaros išlaidas, kurias patirdavo Europoje veiklą vykdančios bendrovės. Antra, į sąnaudų pasidalijimo įmokas buvo įskaičiuojamos rinkodaros išlaidos, susijusios su pasaulinės rinkodaros nematerialiuoju turtu, kurį bendrovė „LuxSCS“ turėjo teisę eksploatuoti Europoje. Dėl pirmųjų rinkodaros išlaidų bendrovė „LuxSCS“ nedarė skirtumo tarp sąnaudų, kurios buvo susijusios su pasaulinės rinkodaros nematerialiuoju turtu, ir sąnaudų, susijusių tik su vietos rinkodaros nematerialiuoju turtu, nes visas šias išlaidas turėjo patirti bendrovė „LuxSCS“ (215). |
| --- | --- |

(205)

Dėl rinkodaros nematerialiojo turto, kurį bendrovė „LuxOpCo“ naudojo vykdydama „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą Europoje, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad jį sudarė teisės į „Amazon“ vietos rinkodaros Europoje nematerialųjį turtą ir pasaulinės rinkodaros nematerialusis turtas. Bendrovė „LuxSCS“ rinkodaros išlaidas patirdavo dviem būdais. Pirma, ji tiesiogiai arba netiesiogiai atlygindavo rinkodaros išlaidas, kurias patirdavo Europoje veiklą vykdančios bendrovės. Antra, į sąnaudų pasidalijimo įmokas buvo įskaičiuojamos rinkodaros išlaidos, susijusios su pasaulinės rinkodaros nematerialiuoju turtu, kurį bendrovė „LuxSCS“ turėjo teisę eksploatuoti Europoje. Dėl pirmųjų rinkodaros išlaidų bendrovė „LuxSCS“ nedarė skirtumo tarp sąnaudų, kurios buvo susijusios su pasaulinės rinkodaros nematerialiuoju turtu, ir sąnaudų, susijusių tik su vietos rinkodaros nematerialiuoju turtu, nes visas šias išlaidas turėjo patirti bendrovė „LuxSCS“ (215).

215

| (206) | Tačiau gavusi Komisijos prašymą pateikti paaiškinimus, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad „[bendrovės „LuxSCS“] finansinėse ataskaitose nėra straipsnio, iš kurio tiesiogiai matytųsi rinkodaros išlaidų atlyginimas. Vietoje to [...] rinkodaros išlaidos atlyginamos mažinant autorinį atlyginimą, kuris mokamas bendrovei „LuxSCS“, tačiau toks sumažinimas nėra tiesiogiai nurodomas finansinėse ataskaitose“ (216). |
| --- | --- |

(206)

Tačiau gavusi Komisijos prašymą pateikti paaiškinimus, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad „[bendrovės „LuxSCS“] finansinėse ataskaitose nėra straipsnio, iš kurio tiesiogiai matytųsi rinkodaros išlaidų atlyginimas. Vietoje to [...] rinkodaros išlaidos atlyginamos mažinant autorinį atlyginimą, kuris mokamas bendrovei „LuxSCS“, tačiau toks sumažinimas nėra tiesiogiai nurodomas finansinėse ataskaitose“ (216).

216

2.3.4.4.   
  Informacija apie JAV mokesčių teismo procesą

Informacija apie JAV mokesčių teismo procesą

| (207) | 2012 m. lapkričio mėn. Jungtinių Valstijų mokesčių tarnyba (angl. Internal Revenue Service, toliau – IRS) bendrovei „Amazon“ Jungtinėse Valstijose pateikė pranešimą apie pateikto dokumento trūkumus (Statutory Notice of Deficiency) (217), kuriame nurodė 2005 ir 2006 mokestinių metų „Amazon“ JAV federalinių pelno mokesčio trūkumus. IRS pareiškė prieštaravimą dėl anksčiau buvusio nematerialiojo turto perdavimo vertės, t. y. IN teisių perleidimo įmokų, kurias bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo bendrovei ATI, ir plėtojimo sąnaudų, kurias bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo bendrovei CSA, dydžio (218). Vėliau JAV mokesčių teisme prasidėjo bendrovės „Amazon“ ir IRS bylinėjimosi procesas (219). Be JAV mokesčių teisme iškeltos bylos, IRS daugeliui „Amazon“ darbuotojų išsiuntė šaukimus ir fiksavo liudytojų parodymus prisiekus (220). |
| --- | --- |

(207)

2012 m. lapkričio mėn. Jungtinių Valstijų mokesčių tarnyba (angl. Internal Revenue Service, toliau – IRS) bendrovei „Amazon“ Jungtinėse Valstijose pateikė pranešimą apie pateikto dokumento trūkumus (Statutory Notice of Deficiency) (217), kuriame nurodė 2005 ir 2006 mokestinių metų „Amazon“ JAV federalinių pelno mokesčio trūkumus. IRS pareiškė prieštaravimą dėl anksčiau buvusio nematerialiojo turto perdavimo vertės, t. y. IN teisių perleidimo įmokų, kurias bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo bendrovei ATI, ir plėtojimo sąnaudų, kurias bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo bendrovei CSA, dydžio (218). Vėliau JAV mokesčių teisme prasidėjo bendrovės „Amazon“ ir IRS bylinėjimosi procesas (219). Be JAV mokesčių teisme iškeltos bylos, IRS daugeliui „Amazon“ darbuotojų išsiuntė šaukimus ir fiksavo liudytojų parodymus prisiekus (220).

Internal Revenue Service

Statutory Notice of Deficiency

217

218

219

220

| (208) | JAV pateiktose pelno mokesčio deklaracijose bendrovė „Amazon“ nurodė maždaug 217 mln. USD IN teisių perleidimo įmokas, kurias gavo iš bendrovės „LuxSCS“ pagal IN teisių perleidimo sutartį, kuri buvo sudaryta siekiant įgyti teisę naudotis anksčiau buvusia IN (toliau – IN teisių perleidimas), ir SPS įmokas, kurias gavo iš bendrovės „LuxSCS“ pagal SPS – maždaug 116 mln. USD 2005 m. ir 77 mln. USD 2006 m. IRS ginčijo tiek IN teisių perleidimo įmokų, tiek SPS įmokų dydį. Remdamasi 2011 m. eksperto ataskaita, IRS teigė, kad tinkama IN teisių perleidimo įmokų suma turi būti 3,6 mlrd. USD. Vykstant teismo procesui, IRS šią sumą sumažino iki 3,468 mlrd. USD. IRS ekspertas šią vertę apskaičiavo numatomiems pinigų srautams iš veiklos Europoje taikydamas diskontuotų pinigų srautų metodą. Prielaidos, kurių pagrindu buvo atliktas toks vertinimas, gerokai skyrėsi nuo „Amazon“ prielaidų. Visų pirma, IRS ekspertai vertino, kad „Amazon“ IN naudojimo trukmė yra neribota, o „Amazon“ manė, kad ji yra trumpa. Dėl SPS įmokų IRS manė, kad 100 % sąnaudų, priskirtų „technologijų ir turinio“ išlaidų centrui, turėjo būti įtrauktos į sąnaudų fondą, kuriuo dalijamasi pagal SPS. |
| --- | --- |

(208)

JAV pateiktose pelno mokesčio deklaracijose bendrovė „Amazon“ nurodė maždaug 217 mln. USD IN teisių perleidimo įmokas, kurias gavo iš bendrovės „LuxSCS“ pagal IN teisių perleidimo sutartį, kuri buvo sudaryta siekiant įgyti teisę naudotis anksčiau buvusia IN (toliau – IN teisių perleidimas), ir SPS įmokas, kurias gavo iš bendrovės „LuxSCS“ pagal SPS – maždaug 116 mln. USD 2005 m. ir 77 mln. USD 2006 m. IRS ginčijo tiek IN teisių perleidimo įmokų, tiek SPS įmokų dydį. Remdamasi 2011 m. eksperto ataskaita, IRS teigė, kad tinkama IN teisių perleidimo įmokų suma turi būti 3,6 mlrd. USD. Vykstant teismo procesui, IRS šią sumą sumažino iki 3,468 mlrd. USD. IRS ekspertas šią vertę apskaičiavo numatomiems pinigų srautams iš veiklos Europoje taikydamas diskontuotų pinigų srautų metodą. Prielaidos, kurių pagrindu buvo atliktas toks vertinimas, gerokai skyrėsi nuo „Amazon“ prielaidų. Visų pirma, IRS ekspertai vertino, kad „Amazon“ IN naudojimo trukmė yra neribota, o „Amazon“ manė, kad ji yra trumpa. Dėl SPS įmokų IRS manė, kad 100 % sąnaudų, priskirtų „technologijų ir turinio“ išlaidų centrui, turėjo būti įtrauktos į sąnaudų fondą, kuriuo dalijamasi pagal SPS.

| (209) | 2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismas paskelbė savo išvadą, kurioje atmetė beveik visus IRS taisymus. Visų pirma, JAV mokesčių teismas atmetė IRS vertinimą ir pripažino, kad „Amazon“ nematerialiojo turto naudojimo trukmė yra ribota. Be to, JAV mokesčių teismas nustatė, kad IRS nesilaikė Pelno mokesčio taisyklių, pagal kurias IN vertinimas turi apimti tik turtą, jau esantį IN teisių perleidimo sutarties sudarymo metu, ir būti atliekamas taikant pripažintus vertinimo metodus. JAV mokesčių teismas sutiko su bendrovės „Amazon“ argumentais, kad grupės viduje registruojamos sąnaudos, kurios priskiriamos „technologijų ir turinio“ išlaidų centrui, yra nevisiškai plėtojimo sąnaudos. Tai yra mišrios sąnaudos, nes joms priskiriama ir daug sąnaudų, nesusijusių su IN plėtojimo veikla. Apibendrinant, JAV mokesčių teismas nusprendė, kad IN teisių perleidimo ir SPS įmokų koregavimas, kurio reikalavo IRS, buvo neprivalomas ir nepagrįstas, o metodai, kuriuos taikydama IRS nustatė koregavimo dydį, buvo netinkami. Be to, JAV mokesčių teismas patvirtino, su tam tikrais pakeitimais, kad bendrovės „Amazon“ IN teisių perleidimo vertinimo ir „technologijų ir turinio“ sąnaudų priskyrimo padalijamų sąnaudų fondui metodas yra tinkamas (221). |
| --- | --- |

(209)

2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismas paskelbė savo išvadą, kurioje atmetė beveik visus IRS taisymus. Visų pirma, JAV mokesčių teismas atmetė IRS vertinimą ir pripažino, kad „Amazon“ nematerialiojo turto naudojimo trukmė yra ribota. Be to, JAV mokesčių teismas nustatė, kad IRS nesilaikė Pelno mokesčio taisyklių, pagal kurias IN vertinimas turi apimti tik turtą, jau esantį IN teisių perleidimo sutarties sudarymo metu, ir būti atliekamas taikant pripažintus vertinimo metodus. JAV mokesčių teismas sutiko su bendrovės „Amazon“ argumentais, kad grupės viduje registruojamos sąnaudos, kurios priskiriamos „technologijų ir turinio“ išlaidų centrui, yra nevisiškai plėtojimo sąnaudos. Tai yra mišrios sąnaudos, nes joms priskiriama ir daug sąnaudų, nesusijusių su IN plėtojimo veikla. Apibendrinant, JAV mokesčių teismas nusprendė, kad IN teisių perleidimo ir SPS įmokų koregavimas, kurio reikalavo IRS, buvo neprivalomas ir nepagrįstas, o metodai, kuriuos taikydama IRS nustatė koregavimo dydį, buvo netinkami. Be to, JAV mokesčių teismas patvirtino, su tam tikrais pakeitimais, kad bendrovės „Amazon“ IN teisių perleidimo vertinimo ir „technologijų ir turinio“ sąnaudų priskyrimo padalijamų sąnaudų fondui metodas yra tinkamas (221).

221

| (210) | Nustatydamas teisingo dydžio IN teisių perleidimo įmokas, JAV mokesčių teismas pažymėjo, kad bendrovė „Amazon“ ir IRS sutarė, kad panašių nekontroliuojamų sandorių metodas (222) gali būti taikomas ir kad „M.com“ susitarimas, kurį „Amazon“ sudarė su bendrove [A], yra sandoris, panašiausias į anksčiau buvusios „Amazon“ IN licencijavimą iš bendrovės „Amazon US“ bendrovei „LuxSCS“. Vis dėlto JAV mokesčių teismas pripažino, kad pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ teikė įvairias papildomas paslaugas bendrovei [A], kurių „Amazon US“ neteikė bendrovei „LuxSCS“ Be to, teismas pažymėjo, kad kainos susitarime buvo nustatytos „holistiniu“ principu. t. y. nepriskiriant konkretaus atlygio už kiekvienos paslaugos arba IN teikimą. Tai trukdė [A] susitarimui pritaikyti pagrindinį komisinių įkainį ir taip nustatyti autorinio atlyginimo už IN, kurią bendrovė „Amazon US“ teikė bendrovei „LuxSCS“, orientyrą. Buvo parengta tik 2006 m. liepos mėn. [A] susitarimo pakeitimo išsami ekonominė apžvalga. Dėl nepakankamos [A] susitarimo dokumentų apskaitos likę 15 „M.com“ susitarimų buvo peržiūrėti kartu su susijusia išsamia mokesčių struktūros ekonomine analize, jeigu ji buvo parengta, ir buvo nustatyta, kad bazinis autorinis atlyginimas už technologijas sudaro [3–3,5] proc. apyvartos. Taip pat buvo pažymėta, kad [komisinių dydžio ir pardavimo apimties santykio aprašymas] (223), buvo taikomas apimties koregavimas ją sumažinant ir nustatyta, kad autorinis atlyginimas už technologijas yra lygus [3–3,5] proc. Atlikus trijų šalių, nesusijusių su bendrove „Amazon“, sudarytų keturių licencijos sutarčių palyginimą taip pat nustatyta, kad autorinis atlyginimas už anksčiau buvusį bendrovės „Amazon“ rinkodaros nematerialųjį turtą sudaro [1–1,5] proc. Apskaičiuota, kad IN teisių perleidimo įmoka įprastomis rinkos sąlygomis už klientų informaciją sudaro [100–200] mln. USD. |
| --- | --- |

(210)

Nustatydamas teisingo dydžio IN teisių perleidimo įmokas, JAV mokesčių teismas pažymėjo, kad bendrovė „Amazon“ ir IRS sutarė, kad panašių nekontroliuojamų sandorių metodas (222) gali būti taikomas ir kad „M.com“ susitarimas, kurį „Amazon“ sudarė su bendrove [A], yra sandoris, panašiausias į anksčiau buvusios „Amazon“ IN licencijavimą iš bendrovės „Amazon US“ bendrovei „LuxSCS“. Vis dėlto JAV mokesčių teismas pripažino, kad pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ teikė įvairias papildomas paslaugas bendrovei [A], kurių „Amazon US“ neteikė bendrovei „LuxSCS“ Be to, teismas pažymėjo, kad kainos susitarime buvo nustatytos „holistiniu“ principu. t. y. nepriskiriant konkretaus atlygio už kiekvienos paslaugos arba IN teikimą. Tai trukdė [A] susitarimui pritaikyti pagrindinį komisinių įkainį ir taip nustatyti autorinio atlyginimo už IN, kurią bendrovė „Amazon US“ teikė bendrovei „LuxSCS“, orientyrą. Buvo parengta tik 2006 m. liepos mėn. [A] susitarimo pakeitimo išsami ekonominė apžvalga. Dėl nepakankamos [A] susitarimo dokumentų apskaitos likę 15 „M.com“ susitarimų buvo peržiūrėti kartu su susijusia išsamia mokesčių struktūros ekonomine analize, jeigu ji buvo parengta, ir buvo nustatyta, kad bazinis autorinis atlyginimas už technologijas sudaro [3–3,5] proc. apyvartos. Taip pat buvo pažymėta, kad [komisinių dydžio ir pardavimo apimties santykio aprašymas] (223), buvo taikomas apimties koregavimas ją sumažinant ir nustatyta, kad autorinis atlyginimas už technologijas yra lygus [3–3,5] proc. Atlikus trijų šalių, nesusijusių su bendrove „Amazon“, sudarytų keturių licencijos sutarčių palyginimą taip pat nustatyta, kad autorinis atlyginimas už anksčiau buvusį bendrovės „Amazon“ rinkodaros nematerialųjį turtą sudaro [1–1,5] proc. Apskaičiuota, kad IN teisių perleidimo įmoka įprastomis rinkos sąlygomis už klientų informaciją sudaro [100–200] mln. USD.

222

223

| (211) | Norėdama geriau suprasti bendrovės „LuxSCS“ ir jos patronuojamųjų įmonių Europoje funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, Komisija paprašė pateikti informaciją, parengtą vykstant JAV mokesčių teismo procesui, apie bendrovės „LuxSCS“ įmokas, atliktas pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Bendrovė „Amazon“ Komisijai pateikė visą informaciją, kuri buvo naudojama ir parengta bylinėjantis JAV mokesčių teisme. |
| --- | --- |

(211)

Norėdama geriau suprasti bendrovės „LuxSCS“ ir jos patronuojamųjų įmonių Europoje funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, Komisija paprašė pateikti informaciją, parengtą vykstant JAV mokesčių teismo procesui, apie bendrovės „LuxSCS“ įmokas, atliktas pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Bendrovė „Amazon“ Komisijai pateikė visą informaciją, kuri buvo naudojama ir parengta bylinėjantis JAV mokesčių teisme.

2.3.4.5.   
  IN teisių perleidimo įmokos už kitas bendrovės „LuxSCS“ įgytas IN teises

IN teisių perleidimo įmokos už kitas bendrovės „LuxSCS“ įgytas IN teises

| (212) | Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ kelis kartus gavo IN iš susijusių įmonių ir trečiųjų šalių, tačiau niekada jos neįsigijo savo iniciatyva. |
| --- | --- |

(212)

Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ kelis kartus gavo IN iš susijusių įmonių ir trečiųjų šalių, tačiau niekada jos neįsigijo savo iniciatyva.

| (213) | Kelis kartus bendrovę, turinčią IN, arba pačią IN įsigijo bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir perdavė IN bendrovei „Amazon Technologies, Inc.“ Tokią IN sudarė SPS, kurios apėmė visą bendrovei ATI trečiosios šalies perduotą arba perleistą IN (224), o tokių įsigijimų sąnaudos būdavo priskiriamos sąnaudų fondui kaip IN teisių perleidimo įmokos (225). Todėl nemažai bendrovės „LuxSCS“ IN teisių perleidimo įmokų už IN buvo atlikta ne pagal konkretų susitarimą, o kaip įmokos, atliktos remiantis SPS. Pavyzdžiai – IN teisių perleidimo įmokos už [įsigijimas U ir R] (226) ir [įsigijimas T]. |
| --- | --- |

(213)

Kelis kartus bendrovę, turinčią IN, arba pačią IN įsigijo bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir perdavė IN bendrovei „Amazon Technologies, Inc.“ Tokią IN sudarė SPS, kurios apėmė visą bendrovei ATI trečiosios šalies perduotą arba perleistą IN (224), o tokių įsigijimų sąnaudos būdavo priskiriamos sąnaudų fondui kaip IN teisių perleidimo įmokos (225). Todėl nemažai bendrovės „LuxSCS“ IN teisių perleidimo įmokų už IN buvo atlikta ne pagal konkretų susitarimą, o kaip įmokos, atliktos remiantis SPS. Pavyzdžiai – IN teisių perleidimo įmokos už [įsigijimas U ir R] (226) ir [įsigijimas T].

224

225

226

| (214) | Kitais atvejais bendrovę, turinčią IN, įsigijo kita „Amazon“ įmonė, o jos IN buvo perduota bendrovei ATI. Taip buvo bendrovei „LuxOpCo“ įsigijus [įsigijimas Q] grupę, kuri turėjo IN, sudarytą ne tik iš skaitmeninio turinio teisių, bet ir kai kurių technologijų. [Įsigijimas Q] IN technologijų elementas buvo parduotas bendrovei „ATI“, o ji vėliau jį įnešė pagal SPS mainais už IN teisių perleidimo įmoką, gautą iš bendrovės „LuxSCS“. |
| --- | --- |

(214)

Kitais atvejais bendrovę, turinčią IN, įsigijo kita „Amazon“ įmonė, o jos IN buvo perduota bendrovei ATI. Taip buvo bendrovei „LuxOpCo“ įsigijus [įsigijimas Q] grupę, kuri turėjo IN, sudarytą ne tik iš skaitmeninio turinio teisių, bet ir kai kurių technologijų. [Įsigijimas Q] IN technologijų elementas buvo parduotas bendrovei „ATI“, o ji vėliau jį įnešė pagal SPS mainais už IN teisių perleidimo įmoką, gautą iš bendrovės „LuxSCS“.

| (215) | Iš pradžių visos IN teisių perleidimo įmokos buvo įtraukiamos į finansinių metų sąnaudas. 2011 m. bendrovė „LuxSCS“ pradėjo kapitalizuoti kai kuriuos įsigijimus ir juos registruoti apskaitoje kaip nematerialųjį turtą (pvz., [įsigijimas Q] (227), [įsigijimas T] (228) 2011 m., [įsigijimas U] 2012 m. (229)) arba ilgalaikį turtą (pvz., [įsigijimas V] (230) 2013 m.) (231). |
| --- | --- |

(215)

Iš pradžių visos IN teisių perleidimo įmokos buvo įtraukiamos į finansinių metų sąnaudas. 2011 m. bendrovė „LuxSCS“ pradėjo kapitalizuoti kai kuriuos įsigijimus ir juos registruoti apskaitoje kaip nematerialųjį turtą (pvz., [įsigijimas Q] (227), [įsigijimas T] (228) 2011 m., [įsigijimas U] 2012 m. (229)) arba ilgalaikį turtą (pvz., [įsigijimas V] (230) 2013 m.) (231).

227

228

229

230

231

2.3.4.6.   
  Rašytiniai vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimai ir visuotinių „LuxSCS“ susirinkimų protokolai

Rašytiniai vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimai ir visuotinių „LuxSCS“ susirinkimų protokolai

| (216) | Bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad „Amazon“ grupės darbuotojai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu ir išlaikymu, nedirba nei bendrovėje „LuxSCS“, nei kitose bendrovės „LuxSCS“ akcijų turinčiose įmonėse (232). Siekdama geriau suprasti bendrovės „LuxSCS“ vykdomą veiklą, Komisija paprašė, kad bendrovė „Amazon“ pateiktų „LuxSCS“ vadovų rašytinius nutarimus, bendrovės „LuxSCS“ visuotinių susirinkimų protokolus. 2004–2013 m. vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo (t. y. „Amazon Europe Holding, Inc.“) rašytinių nutarimų ir bendrovės „LuxSCS“ narių visuotinių susirinkimų protokolų apibendrinimas pateiktas 14 lentelėje.

  14 lentelė


  2004–2013 m. SCS protokolai | Data | Sprendimo rūšis | Santrauka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2004–06–07 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (patikėtinis [...]) | Visų veiksmų, kuriuos būtina atlikti po įsteigimo, patvirtinimas; leidimas [banke] atidaryti banko sąskaitą; leidimas su [paslaugų bendrove] sudaryti susitarimą dėl buveinės adreso suteikimo; bendrovės „LuxOpCo“ įsteigimas. |
| | 2005–01–14 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Dviejų sąnaudų pasidalijimo susitarimų ir IN teisių perleidimo sutarties patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimų priėmimas siekiant išspręsti tam tikrų specialiųjų teisių, kurias akcijos suteikia į dividendus ir kitą paskirstomą pelną, priėmimą ir konkrečių akcijų priedų patvirtinimą; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas Gibraltaro bendrovei „ACI Holdings Limited“ (toliau – ACI) atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą; [...] kaip papildomo bendrovės „LuxSCS“ valdytojo paskyrimo patvirtinimas ir bendrovės „LuxOpCo“ veiklos tikslo pakeitimas; vekselio iki pareikalavimo perleidimas bendrovei „Amazon.com International Sales, Inc.“; paskolos bendrovei „LuxOpCo“ suteikimas. |
| | 2005–01–17 | Neeilinio visuotinio susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Naujų įstatų priėmimas siekiant išspręsti tam tikrų specialiųjų teisių, kurias akcijos suteikia į dividendus ir kitą paskirstomą pelną, priėmimą; akcinio kapitalo didinimas |
| | 2005–06–07 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Bendrovės „LuxSCS“ buveinės perkėlimas. |
| | 2005–06–22 | Visuotinio susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Teisių būti įspėtam atsisakymas; 2004 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; vienintelio valdytojo – „Amazon Europe Holding, Inc.“ – atsiskaitymas už 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus. |
| | 2005–06–22 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2004 m. gruodžio 31 d. finansines ataskaitas ir nutarimas šias ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas už 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2006–02–06 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis [...]) | Leidimas didinti bendrovės „LuxSCS“ akcinį kapitalą nepiniginiu įnašu, kurį sudaro bendrovės „Amazon.com, Inc.“ turimos įmonės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijos, kurių vertė sudaro 1 017 240 USD, mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; leidimas sudaryti vieną ar kelis akcijų perleidimo susitarimus siekiant įgyti 100 % bendrovės „Amazon.com, Inc.“ valdomų įmonių „Amazon.co.uk Ltd.“ ir „Amazon.de GmbH“ akcijų ir 95,8 % bendrovės „Amazon.com, Inc.“ valdomų įmonės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijų mainais į 194 672 760,00 USD vertės paprastąjį vekselį; leidimas didinti akcinį kapitalą bendrovei „ACI Holdings“ atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; |
| | 2006–02–06 | Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „Amazon.com, Inc.“ naujų ribotų akcijų pasirašymui ir atsiskaitymui už jas nepiniginiu įnašu; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; bendrovės „ACI Holdings Limited“ naujų ribotų akcijų pasirašymas ir atsiskaitymas už jas nepiniginiu įnašu; 900 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų panaikinimas; nauja bendrovės „LuxSCS“ akcininkų sudėtis. |
| | 2006–02–07 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis [...]) | Leidimas sudaryti akcijų perleidimo susitarimą siekiant parduoti 100 % bendrovės „Amazon.de GmbH“ akcijų ir 8 724 191 bendrovės „Amazon.co.uk Ltd.“ akciją (arba 93,1471 %) mainais į 136 828 362 EUR vertės vekselį; pasiūlymas įnešti 6,8529 % bendrovės „Amazon.co.uk Ltd“ akcijų ir 100 % bendrovės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijų į bendrovės „LuxOpCo“ kapitalą; paskolos bendrovei „LuxOpCo“ suteikimas. |
| | 2006–04–18 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis [...]) | Nutarimas į tris skirtingus paprastuosius vekselius padalyti 194 672 760,00 USD vertės paprastąjį vekselį, kurį bendrovė „LuxSCS“2006 m. vasario 6 d. išdavė bendrovei „Amazon.com. Inc.“; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas nepiniginiu įnašu bendrovei ACI pateikiant bendrovei „LuxSCS“ Jungtinės Karalystės ir Vokietijos vekselius mainais į ribotų bendrovės „LuxSCS“ akcijų išleidimą. |
| | 2006–04–19 | Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „Amazon.com, Inc.“ naujų ribotų akcijų pasirašymui ir atsiskaitymui už jas nepiniginiu įnašu; nauja bendrovės „LuxSCS“ sudėtis; įstatų keitimas. |
| | 2006–04–28 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Pritarimas [...] atsistatydinimui iš bendrovės „LuxOpCo“ valdytojo pareigų ir [...] ir [...] paskyrimas eiti bendrovės „LuxOpCo“ valdytojų pareigas; leidimas didinti bendrovės [„LuxSCS“] akcinį kapitalą Gibraltaro bendrovei „ACI Holdings Limited“ (toliau – ACIH) atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; tam tikrų bendrovių „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr Holdings SAS“ ir „Amazon.de GmbH“ IN teisių perleidimo patvirtinimas; bendrovės „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ mažmeninės veiklos ES verslo linijos įsigijimo ir jos vėlesnio perdavimo bendrovei „LuxOpCo“ patvirtinimas; intelektinės nuosavybės licencijų sutarčių su bendrove „LuxOpCo“ patvirtinimas; kai kurių ribotų bendrovės „LuxSCS“ akcininkų susijungimas; paskola bendrovei „LuxOpCo“. |
| | 2006–04–28 | Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „ACI Holdings Limited“ visų 3 750 ribotų akcijų įsigijimui ir atsiskaitymui už jas; 1 993 akcijų panaikinimas; nauja bendrovės „LuxSCS“ akcininkų sudėtis; įstatų pakeitimai. |
| | 2006–05–09 | Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Teisių būti įspėtam atsisakymas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų keitimas po bendrovės „Amazon.com Int'l Marketplace, Inc.“ prijungimo prie bendrovės „Amazon Int'l Sales“. |
| | 2006–06–27 | Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Individualių bendrovės „ACI Holdings Limited“ akcijų priedų sumažinimas po galutinio 2006 m. balandžio 28 d. įnašo vertinimo. |
| | 2007–05–22 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], viceprezidentas [...], finansų vadovas ir direktorius [...]) | Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2005 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti vieninteliam bendrovės „LuxSCS“ akcininkui ir patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2007–05–22 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...]) | 2005 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vadovų atsiskaitymas už 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus. |
| | 2008–04–25 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2006 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; nutarimas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2008–04–25 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...]) | 2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas, pelno paskirstymas ir nutarimas metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2008–06–18 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Bendrovės „LuxOpCo“2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir parašo teisės suteikimo tvarkos pakeitimas ir priėmimas; bendrovės „Amazon Eurasia Holdings Sarl“ (toliau – AEH) 2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir parašo teisės suteikimo tvarkos pakeitimas ir priėmimas. |
| | 2009–03–23 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...]) | Nutarimas į bendrovę AEH įnešti bendrą 25 000 EUR sumą mainais į naujų AEH akcijų išleidimą. |
| | 2009–06–25 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], prezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...]) | 2008 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2009–06–25 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2009 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; pasiūlymas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus; 2008 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; 2008 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; pasiūlymas piniginiu įnašu padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą. |
| | 2009–07–06 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...]) | 2008 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2009–08–31 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Bendrovės „LuxSCS“ neeilinio visuotinio susirinkimo sušaukimas 2009 m. rugsėjo 1 d. dėl: teisių būti įspėtam atsisakymo; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimo po bendrovės „ACI Holdings Limited“ likvidavimo ir susijusio jos turėtų 3 750 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų perleidimo patronuojančiajai bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ |
| | 2009–09–11 | Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...]) | Teisių būti įspėtam atsisakymas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimo po bendrovės „ACI Holdings Limited“ likvidavimo ir susijusio jos turėtų 3 750 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų perleidimo patronuojančiajai bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ |
| | 2009–12–07 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Nutarimas piniginiu įnašu padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą. |
| | 2009–12–22 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...]) | Tarpinių bendrovės „LuxSCS“ dividendų paskirstymo patvirtinimas. |
| | 2009–12–22 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Tarpinio dividendo paskirstymas bendrovės „LuxSCS“ akcininkams. |
| | 2010–04–30 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | 2009 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; 2009 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas. |
| | 2010–05–28 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2009 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas jas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams ir patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus; bendrovės „LuxSCS“ akcininkų ir vienintelio valdytojo buveinės adreso pasikeitimo patvirtinimas. |
| | 2010–06–14 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...]) | 2009 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus. |
| | 2010–07–05 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Išankstinių akcininko piniginių mokėjimų, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (gautina suma) patvirtinimas. |
| | 2010–12–13 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Išankstinių akcininkų piniginių mokėjimų, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; pasiūlymas padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą nepiniginiu įnašu (gautina suma); įgaliojimai, suteikti [...], [...] ir [...], veikti bendrovės „LuxSCS“ vardu šiuo klausimu. |
| | 2011–04–07 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...]) | 41 mln. GBP sumos ekvivalento eurais pervedimo į specialųjį bendrovės „LuxSCS“ rezervą bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ įnešus 3 115 jai priklausančių bendrovės „Video Island Entertainment Ltd.“ akcijų, patvirtinimas. |
| | 2011–04–07 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...]) | Nutarimas rekomenduoti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams 41 mln. GBP sumos ekvivalentą eurais pervesti į specialųjį bendrovės „LuxSCS“ rezervą bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ įnešus 3 115 jai priklausančių bendrovės „Video Island Entertainment Ltd.“ akcijų; bendrovės „LuxSCS“ turėtų bendrovės „Video Island Entertainment Limited“3 115 akcijų įnašo į jai visiškai priklausančią patronuojamąją įmonę „LuxOpCo“ patvirtinimas. |
| | 2011–05–23 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...]) | 2010 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus. |
| | 2011–05–23 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2010 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; pasiūlymas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. |
| | 2011–07–01 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (gautina suma) patvirtinimas naudojantis vienintelio akcininko teise. |
| | 2012–01–25 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Pritarimas [...] atsistatydinimui iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų ir jo ataskaitos patvirtinimas; Pritarimas [...] paskyrimui eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigas; teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį vienintelis akcininkas atliko bendrovei „LuxSCS“, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (reikalavimo teise) patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ sudaromos iš dalies pakeistos ir patikslintos kredito sutarties patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ sudaromo 2011 m. kovo 28 d. IN perleidimo susitarimo su [įsigijimas Q] patvirtinimas. |
| | 2012–04–23 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Pranešimas apie 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxSCS“ metines finansines ataskaitas ir vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas už 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise). |
| | 2012–04–27 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...]) | 2011 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus. |
| | 2012–08–27 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...]) | Pritarimas [...] atsistatydinimui iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų; pritarimas [...] ir [...] paskyrimui eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovų pareigas ir teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (reikalavimo teise) patvirtinimas. |
| | 2012–12–12 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (atstovas [...], veikiantis pagal įgaliojimą) | [...] paskyrimo eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigas patvirtinimas; teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; [...] atsistatydinimo iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų patvirtinimas. |
| | 2013–04–02 | Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (atstovas [...], veikiantis pagal įgaliojimą) | Pranešimas apie 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxSCS“ metines finansines ataskaitas ir vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas; 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); bendrovės „LuxOpCo“ turto pirkimo susitarimo, kuriuo siekiama įsigyti tam tikrą turtą iš [įsigijimas W1] ir [įsigijimas W2], sudarymo patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ IN perleidimo susitarimo, sudaryto su bendrove „Elkotob.com LLC“, pakeitimo patvirtinimas. |
| | 2013–04–08 | Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (atstovas [...], veikiantis pagal įgaliojimą, viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...]) | 2012 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus. |

(216)

Bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad „Amazon“ grupės darbuotojai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu ir išlaikymu, nedirba nei bendrovėje „LuxSCS“, nei kitose bendrovės „LuxSCS“ akcijų turinčiose įmonėse (232). Siekdama geriau suprasti bendrovės „LuxSCS“ vykdomą veiklą, Komisija paprašė, kad bendrovė „Amazon“ pateiktų „LuxSCS“ vadovų rašytinius nutarimus, bendrovės „LuxSCS“ visuotinių susirinkimų protokolus. 2004–2013 m. vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo (t. y. „Amazon Europe Holding, Inc.“) rašytinių nutarimų ir bendrovės „LuxSCS“ narių visuotinių susirinkimų protokolų apibendrinimas pateiktas 14 lentelėje.

232

14 lentelė

14 lentelė

2004–2013 m. SCS protokolai

2004–2013 m. SCS protokolai

Data

Sprendimo rūšis

Santrauka

2004–06–07

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (patikėtinis [...])

Visų veiksmų, kuriuos būtina atlikti po įsteigimo, patvirtinimas; leidimas [banke] atidaryti banko sąskaitą; leidimas su [paslaugų bendrove] sudaryti susitarimą dėl buveinės adreso suteikimo; bendrovės „LuxOpCo“ įsteigimas.

2005–01–14

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Dviejų sąnaudų pasidalijimo susitarimų ir IN teisių perleidimo sutarties patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimų priėmimas siekiant išspręsti tam tikrų specialiųjų teisių, kurias akcijos suteikia į dividendus ir kitą paskirstomą pelną, priėmimą ir konkrečių akcijų priedų patvirtinimą; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas Gibraltaro bendrovei „ACI Holdings Limited“ (toliau – ACI) atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą; [...] kaip papildomo bendrovės „LuxSCS“ valdytojo paskyrimo patvirtinimas ir bendrovės „LuxOpCo“ veiklos tikslo pakeitimas; vekselio iki pareikalavimo perleidimas bendrovei „Amazon.com International Sales, Inc.“; paskolos bendrovei „LuxOpCo“ suteikimas.

2005–01–17

Neeilinio visuotinio susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Naujų įstatų priėmimas siekiant išspręsti tam tikrų specialiųjų teisių, kurias akcijos suteikia į dividendus ir kitą paskirstomą pelną, priėmimą; akcinio kapitalo didinimas

2005–06–07

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Bendrovės „LuxSCS“ buveinės perkėlimas.

2005–06–22

Visuotinio susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Teisių būti įspėtam atsisakymas; 2004 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; vienintelio valdytojo – „Amazon Europe Holding, Inc.“ – atsiskaitymas už 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

2005–06–22

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2004 m. gruodžio 31 d. finansines ataskaitas ir nutarimas šias ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas už 2004 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2006–02–06

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis [...])

Leidimas didinti bendrovės „LuxSCS“ akcinį kapitalą nepiniginiu įnašu, kurį sudaro bendrovės „Amazon.com, Inc.“ turimos įmonės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijos, kurių vertė sudaro 1 017 240 USD, mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; leidimas sudaryti vieną ar kelis akcijų perleidimo susitarimus siekiant įgyti 100 % bendrovės „Amazon.com, Inc.“ valdomų įmonių „Amazon.co.uk Ltd.“ ir „Amazon.de GmbH“ akcijų ir 95,8 % bendrovės „Amazon.com, Inc.“ valdomų įmonės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijų mainais į 194 672 760,00 USD vertės paprastąjį vekselį; leidimas didinti akcinį kapitalą bendrovei „ACI Holdings“ atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas;

2006–02–06

Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „Amazon.com, Inc.“ naujų ribotų akcijų pasirašymui ir atsiskaitymui už jas nepiniginiu įnašu; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; bendrovės „ACI Holdings Limited“ naujų ribotų akcijų pasirašymas ir atsiskaitymas už jas nepiniginiu įnašu; 900 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų panaikinimas; nauja bendrovės „LuxSCS“ akcininkų sudėtis.

2006–02–07

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis [...])

Leidimas sudaryti akcijų perleidimo susitarimą siekiant parduoti 100 % bendrovės „Amazon.de GmbH“ akcijų ir 8 724 191 bendrovės „Amazon.co.uk Ltd.“ akciją (arba 93,1471 %) mainais į 136 828 362 EUR vertės vekselį; pasiūlymas įnešti 6,8529 % bendrovės „Amazon.co.uk Ltd“ akcijų ir 100 % bendrovės „Amazon.fr Holdings SAS“ akcijų į bendrovės „LuxOpCo“ kapitalą; paskolos bendrovei „LuxOpCo“ suteikimas.

2006–04–18

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (bendrovės vardu veikiantis [...])

Nutarimas į tris skirtingus paprastuosius vekselius padalyti 194 672 760,00 USD vertės paprastąjį vekselį, kurį bendrovė „LuxSCS“2006 m. vasario 6 d. išdavė bendrovei „Amazon.com. Inc.“; bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas nepiniginiu įnašu bendrovei ACI pateikiant bendrovei „LuxSCS“ Jungtinės Karalystės ir Vokietijos vekselius mainais į ribotų bendrovės „LuxSCS“ akcijų išleidimą.

2006–04–19

Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Bendrovės „LuxSCS“ akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „Amazon.com, Inc.“ naujų ribotų akcijų pasirašymui ir atsiskaitymui už jas nepiniginiu įnašu; nauja bendrovės „LuxSCS“ sudėtis; įstatų keitimas.

2006–04–28

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Pritarimas [...] atsistatydinimui iš bendrovės „LuxOpCo“ valdytojo pareigų ir [...] ir [...] paskyrimas eiti bendrovės „LuxOpCo“ valdytojų pareigas; leidimas didinti bendrovės [„LuxSCS“] akcinį kapitalą Gibraltaro bendrovei „ACI Holdings Limited“ (toliau – ACIH) atliekant viso turto ir įsipareigojimų įnašą mainais į ribotas bendrovės „LuxSCS“ akcijas; tam tikrų bendrovių „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr Holdings SAS“ ir „Amazon.de GmbH“ IN teisių perleidimo patvirtinimas; bendrovės „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ mažmeninės veiklos ES verslo linijos įsigijimo ir jos vėlesnio perdavimo bendrovei „LuxOpCo“ patvirtinimas; intelektinės nuosavybės licencijų sutarčių su bendrove „LuxOpCo“ patvirtinimas; kai kurių ribotų bendrovės „LuxSCS“ akcininkų susijungimas; paskola bendrovei „LuxOpCo“.

2006–04–28

Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Akcinio kapitalo didinimas; nutarimas pritarti bendrovės „ACI Holdings Limited“ visų 3 750 ribotų akcijų įsigijimui ir atsiskaitymui už jas; 1 993 akcijų panaikinimas; nauja bendrovės „LuxSCS“ akcininkų sudėtis; įstatų pakeitimai.

2006–05–09

Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Teisių būti įspėtam atsisakymas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų keitimas po bendrovės „Amazon.com Int'l Marketplace, Inc.“ prijungimo prie bendrovės „Amazon Int'l Sales“.

2006–06–27

Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Individualių bendrovės „ACI Holdings Limited“ akcijų priedų sumažinimas po galutinio 2006 m. balandžio 28 d. įnašo vertinimo.

2007–05–22

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], viceprezidentas [...], finansų vadovas ir direktorius [...])

Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2005 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti vieninteliam bendrovės „LuxSCS“ akcininkui ir patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2007–05–22

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...])

2005 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vadovų atsiskaitymas už 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

2008–04–25

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2006 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; nutarimas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2008–04–25

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...])

2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas, pelno paskirstymas ir nutarimas metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2006 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2008–06–18

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Bendrovės „LuxOpCo“2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir parašo teisės suteikimo tvarkos pakeitimas ir priėmimas; bendrovės „Amazon Eurasia Holdings Sarl“ (toliau – AEH) 2006 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir parašo teisės suteikimo tvarkos pakeitimas ir priėmimas.

2009–03–23

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (viceprezidentas [...])

Nutarimas į bendrovę AEH įnešti bendrą 25 000 EUR sumą mainais į naujų AEH akcijų išleidimą.

2009–06–25

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (viceprezidentas [...], prezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...])

2008 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2009–06–25

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2009 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; pasiūlymas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus; 2008 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; 2008 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; pasiūlymas piniginiu įnašu padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą.

2009–07–06

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas, finansų vadovas ir direktorius [...])

2008 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo valdytojo atsiskaitymas už 2008 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2009–08–31

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Bendrovės „LuxSCS“ neeilinio visuotinio susirinkimo sušaukimas 2009 m. rugsėjo 1 d. dėl: teisių būti įspėtam atsisakymo; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimo po bendrovės „ACI Holdings Limited“ likvidavimo ir susijusio jos turėtų 3 750 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų perleidimo patronuojančiajai bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“

2009–09–11

Neeilinio visuotinio bendrovės „LuxSCS“ susirinkimo protokolas (prezidentas [...], sekretorius [...], stebėtojas [...])

Teisių būti įspėtam atsisakymas; bendrovės „LuxSCS“ įstatų pakeitimo po bendrovės „ACI Holdings Limited“ likvidavimo ir susijusio jos turėtų 3 750 bendrovės „LuxSCS“ ribotų akcijų perleidimo patronuojančiajai bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“

2009–12–07

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Nutarimas piniginiu įnašu padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą.

2009–12–22

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...])

Tarpinių bendrovės „LuxSCS“ dividendų paskirstymo patvirtinimas.

2009–12–22

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Tarpinio dividendo paskirstymas bendrovės „LuxSCS“ akcininkams.

2010–04–30

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

2009 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas; 2009 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas.

2010–05–28

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2009 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas jas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams ir patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus; bendrovės „LuxSCS“ akcininkų ir vienintelio valdytojo buveinės adreso pasikeitimo patvirtinimas.

2010–06–14

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...])

2009 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

2010–07–05

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Išankstinių akcininko piniginių mokėjimų, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (gautina suma) patvirtinimas.

2010–12–13

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Išankstinių akcininkų piniginių mokėjimų, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; pasiūlymas padidinti bendrovės AEH akcinį kapitalą nepiniginiu įnašu (gautina suma); įgaliojimai, suteikti [...], [...] ir [...], veikti bendrovės „LuxSCS“ vardu šiuo klausimu.

2011–04–07

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...])

41 mln. GBP sumos ekvivalento eurais pervedimo į specialųjį bendrovės „LuxSCS“ rezervą bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ įnešus 3 115 jai priklausančių bendrovės „Video Island Entertainment Ltd.“ akcijų, patvirtinimas.

2011–04–07

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...])

Nutarimas rekomenduoti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams 41 mln. GBP sumos ekvivalentą eurais pervesti į specialųjį bendrovės „LuxSCS“ rezervą bendrovei „Amazon.com Int'l Sales, Inc.“ įnešus 3 115 jai priklausančių bendrovės „Video Island Entertainment Ltd.“ akcijų; bendrovės „LuxSCS“ turėtų bendrovės „Video Island Entertainment Limited“3 115 akcijų įnašo į jai visiškai priklausančią patronuojamąją įmonę „LuxOpCo“ patvirtinimas.

2011–05–23

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...])

2010 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

2011–05–23

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Pranešimas apie bendrovės „LuxSCS“2010 m. gruodžio 31 d. metines finansines ataskaitas ir nutarimas šias metines finansines ataskaitas teikti bendrovės „LuxSCS“ akcininkams patvirtinti; pasiūlymas patvirtinti vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymą už 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus.

2011–07–01

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (gautina suma) patvirtinimas naudojantis vienintelio akcininko teise.

2012–01–25

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Pritarimas [...] atsistatydinimui iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų ir jo ataskaitos patvirtinimas; Pritarimas [...] paskyrimui eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigas; teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį vienintelis akcininkas atliko bendrovei „LuxSCS“, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (reikalavimo teise) patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ sudaromos iš dalies pakeistos ir patikslintos kredito sutarties patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ sudaromo 2011 m. kovo 28 d. IN perleidimo susitarimo su [įsigijimas Q] patvirtinimas.

2012–04–23

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Pranešimas apie 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxSCS“ metines finansines ataskaitas ir vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas už 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius ataskaitinius metus. 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); 2011 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise).

2012–04–27

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (prezidentas [...], viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...])

2011 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

2012–08–27

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (prezidentas [...])

Pritarimas [...] atsistatydinimui iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų; pritarimas [...] ir [...] paskyrimui eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovų pareigas ir teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; išankstinio akcininko piniginio mokėjimo, kurį bendrovė „LuxSCS“ atliko bendrovei AEH, patvirtinimas; bendrovės AEH akcinio kapitalo didinimo nepiniginiu įnašu (reikalavimo teise) patvirtinimas.

2012–12–12

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (atstovas [...], veikiantis pagal įgaliojimą)

[...] paskyrimo eiti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigas patvirtinimas; teisės pasirašyti bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vardu suteikimo tvarkos pakeitimo patvirtinimas; [...] atsistatydinimo iš bendrovių „LuxOpCo“ ir AEH vadovo pareigų patvirtinimas.

2013–04–02

Rašytinis vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo nutarimas (atstovas [...], veikiantis pagal įgaliojimą)

Pranešimas apie 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxSCS“ metines finansines ataskaitas ir vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo atsiskaitymas; 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės AEH metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); 2012 m. gruodžio 31 d. bendrovės „LuxOpCo“ metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas (naudojantis akcininko teise); bendrovės „LuxOpCo“ turto pirkimo susitarimo, kuriuo siekiama įsigyti tam tikrą turtą iš [įsigijimas W1] ir [įsigijimas W2], sudarymo patvirtinimas; bendrovės „LuxSCS“ IN perleidimo susitarimo, sudaryto su bendrove „Elkotob.com LLC“, pakeitimo patvirtinimas.

2013–04–08

Rašytinis bendrovės „LuxSCS“ akcininkų nutarimas (atstovas [...], veikiantis pagal įgaliojimą, viceprezidentas [...], viceprezidentas ir finansų vadovas [...])

2012 m. gruodžio 31 d. metinių finansinių ataskaitų patvirtinimas ir rezultato paskirstymas; vienintelio valdytojo atsiskaitymas už 2012 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius finansinius metus.

| (217) | Kaip parodyta 14 lentelėje, iš vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo rašytinių nutarimų ir visuotinių susirinkimų protokolų nuo bendrovės įsteigimo 2004 m. iki 2013 m. matyti, kad vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas ir nariai daugiausia nagrinėjo tik klausimus, susijusius su savo investicijų į „LuxSCS“, kurias atliko kaip „LuxSCS“ nariai, kaip antai akcinio kapitalo pokyčių, kapitalo įnašų, paskolų susijusioms įmonėms teikimo ir kitų finansinių sprendimų, susijusių su „LuxSCS“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis, stebėsena. Sprendimai, atsispindintys rašytiniuose nutarimuose ir protokoluose, taip pat buvo susiję su patronuojamųjų įmonių vadovų paskyrimu, jų ataskaitų patvirtinimu ir atsistatydinimu, įstatų pakeitimais ir finansinių ataskaitų patvirtinimu. |
| --- | --- |

(217)

Kaip parodyta 14 lentelėje, iš vienintelio bendrovės „LuxSCS“ valdytojo rašytinių nutarimų ir visuotinių susirinkimų protokolų nuo bendrovės įsteigimo 2004 m. iki 2013 m. matyti, kad vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas ir nariai daugiausia nagrinėjo tik klausimus, susijusius su savo investicijų į „LuxSCS“, kurias atliko kaip „LuxSCS“ nariai, kaip antai akcinio kapitalo pokyčių, kapitalo įnašų, paskolų susijusioms įmonėms teikimo ir kitų finansinių sprendimų, susijusių su „LuxSCS“ ir jos patronuojamosiomis įmonėmis, stebėsena. Sprendimai, atsispindintys rašytiniuose nutarimuose ir protokoluose, taip pat buvo susiję su patronuojamųjų įmonių vadovų paskyrimu, jų ataskaitų patvirtinimu ir atsistatydinimu, įstatų pakeitimais ir finansinių ataskaitų patvirtinimu.

| (218) | Su nematerialiuoju turtu susiję tik šie keturi iš 14 lentelėje apibendrintų 46 rašytinių nutarimų ir protokolų.






  — | 2005 m. sausio 14 d. vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino, kad nuo 2004 m. gruodžio mėn. iki 2005 m. sausio mėn. bendrovė „LuxSCS“ jau buvo sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir du sąnaudų pasidalijimo susitarimus (įskaitant SPS). |
| --- | --- | --- |

(218)

Su nematerialiuoju turtu susiję tik šie keturi iš 14 lentelėje apibendrintų 46 rašytinių nutarimų ir protokolų.

—

2005 m. sausio 14 d. vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino, kad nuo 2004 m. gruodžio mėn. iki 2005 m. sausio mėn. bendrovė „LuxSCS“ jau buvo sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir du sąnaudų pasidalijimo susitarimus (įskaitant SPS).

| — | 2006 m. balandžio 28 d., vykstant mažmeninės prekybos veiklos Europoje reorganizavimui, vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino redakcinio turinio, prekių ženklų ir domenų vardų, priklausančių bendrovėms „Amazon.co.uk Ltd“, „Amazon.fr Holding SAS“ ir „Amazon.de GmbH“ perleidimą bendrovei „LuxSCS“, taip pat Licencijos sutarties su bendrove „LuxOpCo“ sudarymą. Vieninteliam valdytojui buvo suteikti įgaliojimai sudaryti šiuos susitarimus. |
| --- | --- |

—

2006 m. balandžio 28 d., vykstant mažmeninės prekybos veiklos Europoje reorganizavimui, vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino redakcinio turinio, prekių ženklų ir domenų vardų, priklausančių bendrovėms „Amazon.co.uk Ltd“, „Amazon.fr Holding SAS“ ir „Amazon.de GmbH“ perleidimą bendrovei „LuxSCS“, taip pat Licencijos sutarties su bendrove „LuxOpCo“ sudarymą. Vieninteliam valdytojui buvo suteikti įgaliojimai sudaryti šiuos susitarimus.

| — | 2012 m. sausio 25 d. vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas pritarė ir patvirtino bendrovės „LuxSCS“ sudarytą ir 2011 m. kovo 29 d. įsigaliojusį IN perleidimo susitarimą su [įsigijimas Q]. Vieninteliam valdytojui buvo suteikti įgaliojimai sudaryti IN perleidimo susitarimą. |
| --- | --- |

—

2012 m. sausio 25 d. vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas pritarė ir patvirtino bendrovės „LuxSCS“ sudarytą ir 2011 m. kovo 29 d. įsigaliojusį IN perleidimo susitarimą su [įsigijimas Q]. Vieninteliam valdytojui buvo suteikti įgaliojimai sudaryti IN perleidimo susitarimą.

| — | 2013 m. balandžio 2 d. buvo pranešta, kad bendrovės „LuxSCS“ ir ATI 2013 m. balandžio 2 d. sudarė turto pirkimo susitarimą dėl tam tikro turto, kurį sudaro programinės įrangos kodai ir visos susijusios intelektinės nuosavybės teisės, įsigijimo iš trečiosios šalies. Vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino turto pirkimo susitarimą ir licenciją bendrovei „LuxOpCp“. |
| --- | --- |

—

2013 m. balandžio 2 d. buvo pranešta, kad bendrovės „LuxSCS“ ir ATI 2013 m. balandžio 2 d. sudarė turto pirkimo susitarimą dėl tam tikro turto, kurį sudaro programinės įrangos kodai ir visos susijusios intelektinės nuosavybės teisės, įsigijimo iš trečiosios šalies. Vienintelis bendrovės „LuxSCS“ valdytojas patvirtino turto pirkimo susitarimą ir licenciją bendrovei „LuxOpCp“.

2.3.5.   INFORMACIJA APIE IN LICENCIJAVIMO SUSITARIMUS, KURIUOS „AMAZON“ GRUPĖS ĮMONĖS SUDARĖ SU NESUSIJUSIOMIS ĮMONĖMIS

2.3.5.1.   

  „M.com“ susitarimai

„M.com“ susitarimai

| (219) | Be (142) konstatuojamojoje dalyje išvardytų „M.com“ susitarimų bendrovė „Amazon“ 2004–2006 m. sudarė dar vienuolika „M.com“ susitarimų su bendrovėmis „Bombay Company“, DVF, „Bebe“, „Marks & Spencer“, „Sears Canada“, „Hobby Hub“, „Benefit Cosmetic“, „Timex.com“, „Mothercare UK“ ir „Devanlay US“ (233). |
| --- | --- |

(219)

Be (142) konstatuojamojoje dalyje išvardytų „M.com“ susitarimų bendrovė „Amazon“ 2004–2006 m. sudarė dar vienuolika „M.com“ susitarimų su bendrovėmis „Bombay Company“, DVF, „Bebe“, „Marks & Spencer“, „Sears Canada“, „Hobby Hub“, „Benefit Cosmetic“, „Timex.com“, „Mothercare UK“ ir „Devanlay US“ (233).

233

| (220) | Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad „M.com“ partneriams nebuvo suteikta galimybė naudotis „Amazon“ technologijomis. Vietoje to bendrovė „Amazon“ naudojosi savo technologijomis teikdama IT ir e. prekybos paslaugas partneriams (234). Kaip paaiškino bendrovė „Amazon“, pagal „M.com“ susitarimus „bendrovė „Amazon“ sutiko teikti e. prekybos technologijas, kad trečiosios šalys galėtų eksploatuoti nuosavas mažmeninės prekybos svetaines. „M.com“ klientai, kaip antai [A], gavo tik technologijas, bet nesinaudojo arba negavo teisių į Amazon prekių ženklus, prekių pavadinimus, informaciją apie klientus ar bet kurį kitą bendrovės „Amazon“ nematerialųjį turtą“ (235). Bendrovė „Amazon“ taip pat paaiškino, kad „M.com“ susitarimų kainodara buvo grindžiama ne kiekvieno „Amazon“ pasiūlymo elemento atskiru įkainojimu, o holistiniu požiūriu (236). „M.com“ susitarimuose, sudarytuose po ginčijamo mokesčių sprendimo, nustatyta, kad kiekviena šalis įgyja tik ribotą neišimtinę licenciją į savo partnerio IN ir tik susitarimo vykdymo tikslu. |
| --- | --- |

(220)

Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad „M.com“ partneriams nebuvo suteikta galimybė naudotis „Amazon“ technologijomis. Vietoje to bendrovė „Amazon“ naudojosi savo technologijomis teikdama IT ir e. prekybos paslaugas partneriams (234). Kaip paaiškino bendrovė „Amazon“, pagal „M.com“ susitarimus „bendrovė „Amazon“ sutiko teikti e. prekybos technologijas, kad trečiosios šalys galėtų eksploatuoti nuosavas mažmeninės prekybos svetaines. „M.com“ klientai, kaip antai [A], gavo tik technologijas, bet nesinaudojo arba negavo teisių į Amazon prekių ženklus, prekių pavadinimus, informaciją apie klientus ar bet kurį kitą bendrovės „Amazon“ nematerialųjį turtą“ (235). Bendrovė „Amazon“ taip pat paaiškino, kad „M.com“ susitarimų kainodara buvo grindžiama ne kiekvieno „Amazon“ pasiūlymo elemento atskiru įkainojimu, o holistiniu požiūriu (236). „M.com“ susitarimuose, sudarytuose po ginčijamo mokesčių sprendimo, nustatyta, kad kiekviena šalis įgyja tik ribotą neišimtinę licenciją į savo partnerio IN ir tik susitarimo vykdymo tikslu.

234

235

236

| (221) | Bendrovė „Amazon“ pabrėžė, kad yra svarbių „M.com“ susitarimų ir bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytos Licencijos sutarties skirtumų, nes „pagal „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sutartį bendrovė „LuxOpCo“ įgijo visas teises naudotis klientų duomenimis apie milijonus klientų. Kituose „M.com“ susitarimuose tokia teisė naudotis duomenimis nenumatyta. Antra, į bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą sutartį įtraukti prekių ženklai ir domeno vardai, kurie nėra įtraukti į kitus „M.com“ susitarimus.“ (237) Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad ji trečiosioms šalims niekada nesuteikia licencijos naudotis klientų duomenimis (238). |
| --- | --- |

(221)

Bendrovė „Amazon“ pabrėžė, kad yra svarbių „M.com“ susitarimų ir bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytos Licencijos sutarties skirtumų, nes „pagal „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sutartį bendrovė „LuxOpCo“ įgijo visas teises naudotis klientų duomenimis apie milijonus klientų. Kituose „M.com“ susitarimuose tokia teisė naudotis duomenimis nenumatyta. Antra, į bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą sutartį įtraukti prekių ženklai ir domeno vardai, kurie nėra įtraukti į kitus „M.com“ susitarimus.“ (237) Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad ji trečiosioms šalims niekada nesuteikia licencijos naudotis klientų duomenimis (238).

237

238

| (222) | SK ataskaitoje minimi „M.com“ susitarimai yra išsamiau apibūdinti 223–229 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(222)

SK ataskaitoje minimi „M.com“ susitarimai yra išsamiau apibūdinti 223–229 konstatuojamosiose dalyse.

| (223) | Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Bendrovė [A], veikdama kaip oficialus pardavėjas, nustatė produktų, parduodamų tiek [A] svetainėje, tiek [A] parduotuvė, kainą (239). Bendrovė „Amazon“ buvo atsakinga už siuntų galutiniams klientams siuntimą ir tvarkymą bei klientų aptarnavimą. Bendrovės [A] ir „Amazon“ neapsikeitė jokiomis IN nuosavybės ar kitomis teisėmis, nebent tai buvo aiškiai nurodyta susitarime. Bendrovė „Amazon“ bendrovei [A] suteikė neišimtinę, ribotą ir neperleidžiamą licenciją naudotis „Amazon“ IN, kuri laikoma būtina, kad sutarties šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus (240). Bendrovė [A] panašias licencijas, skirtas [A] IN eksploatuoti, suteikė bendrovei „Amazon“ (241). Atidarymo dieną klientų informacija, įgyta per abi interneto parduotuves, buvo laikoma bendra šalių nuosavybe. Duomenys, kuriuos šalys sukaupė iki atidarymo dienos, išliko atitinkamos šalies nuosavybe (242). |
| --- | --- |

(223)

Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Bendrovė [A], veikdama kaip oficialus pardavėjas, nustatė produktų, parduodamų tiek [A] svetainėje, tiek [A] parduotuvė, kainą (239). Bendrovė „Amazon“ buvo atsakinga už siuntų galutiniams klientams siuntimą ir tvarkymą bei klientų aptarnavimą. Bendrovės [A] ir „Amazon“ neapsikeitė jokiomis IN nuosavybės ar kitomis teisėmis, nebent tai buvo aiškiai nurodyta susitarime. Bendrovė „Amazon“ bendrovei [A] suteikė neišimtinę, ribotą ir neperleidžiamą licenciją naudotis „Amazon“ IN, kuri laikoma būtina, kad sutarties šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus (240). Bendrovė [A] panašias licencijas, skirtas [A] IN eksploatuoti, suteikė bendrovei „Amazon“ (241). Atidarymo dieną klientų informacija, įgyta per abi interneto parduotuves, buvo laikoma bendra šalių nuosavybe. Duomenys, kuriuos šalys sukaupė iki atidarymo dienos, išliko atitinkamos šalies nuosavybe (242).

239

240

241

242

| (224) | Pagal suderintą atlygio struktūrą bendrovė [A] turėjo sumokėti diegimo mokestį (15 mln. USD) ir bazinius mokesčius (svyruojančius nuo 7 mln. USD iki 35 mln. USD 2001–2006 m.). Be to, bendrovė [A] turėjo mokėti kintamuosius vieneto mokesčius, kurie nurodyti 15 lentelėje, ir papildomus mokesčius, kurie vadinami papildomų paslaugų mokesčiais (ir svyruoja nuo 0,05 USD iki 13,75 USD už parduotą vienetą), už parduotų prekių pakavimą ir didelių gabaritų prekes. Galiausiai bendrovė [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ komisinį mokestį, sudarantį procentinę pardavimo dalį, kaip nurodyta 16 lentelėje.

  15 lentelė


  [A] sumokėti kintamieji mokesčiai
   (243)












  (USD) |
| --- | --- |
| Kintamieji vnt. mokesčiai (USD/vnt.) | 1 metai | 2 metai | 3 metai | 4 metai | 5 metai | 6 metai |
| Rūšiuojamieji | 2,36 | 2,36 | 2,10 | 1,87 | 1,78 | 1,78 |
| Perduodamieji | 3,83 | 3,83 | 3,57 | 3,27 | 3,13 | 3,13 |
| Nerūšiuojamieji ar neperduodamieji | 4,83 | 4,83 | 4,81 | 4,48 | 4,28 | 4,28 |
| Tiesioginio pristatymo vnt. | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |
| [...] Dovanų kortelė
  Tiesioginio pristatymo vnt. | 0,75 | Be dovanų kortelės |
| Klientų grąžinimų tvarkymas | Kaip ir kintamasis vnt. mokestis už kiekvieną [...] produktą, grąžinamą „Amazon“ arba jos susijusioms įmonėms |
| Pardavėjų grąžinimų tvarkymas | 1,00 USD | 1,00 USD | 1,00 USD | 1,00 USD | 1,00 USD | 1,00 USD |

(224)

Pagal suderintą atlygio struktūrą bendrovė [A] turėjo sumokėti diegimo mokestį (15 mln. USD) ir bazinius mokesčius (svyruojančius nuo 7 mln. USD iki 35 mln. USD 2001–2006 m.). Be to, bendrovė [A] turėjo mokėti kintamuosius vieneto mokesčius, kurie nurodyti 15 lentelėje, ir papildomus mokesčius, kurie vadinami papildomų paslaugų mokesčiais (ir svyruoja nuo 0,05 USD iki 13,75 USD už parduotą vienetą), už parduotų prekių pakavimą ir didelių gabaritų prekes. Galiausiai bendrovė [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ komisinį mokestį, sudarantį procentinę pardavimo dalį, kaip nurodyta 16 lentelėje.

15 lentelė

15 lentelė

[A] sumokėti kintamieji mokesčiai
   (243)

[A] sumokėti kintamieji mokesčiai

243

(USD)

Kintamieji vnt. mokesčiai (USD/vnt.)

1 metai

2 metai

3 metai

4 metai

5 metai

6 metai

Rūšiuojamieji

2,36

2,36

2,10

1,87

1,78

1,78

Perduodamieji

3,83

3,83

3,57

3,27

3,13

3,13

Nerūšiuojamieji ar neperduodamieji

4,83

4,83

4,81

4,48

4,28

4,28

Tiesioginio pristatymo vnt.

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

[...] Dovanų kortelė

Tiesioginio pristatymo vnt.

0,75

Be dovanų kortelės

Klientų grąžinimų tvarkymas

Kaip ir kintamasis vnt. mokestis už kiekvieną [...] produktą, grąžinamą „Amazon“ arba jos susijusioms įmonėms

Pardavėjų grąžinimų tvarkymas

1,00 USD

1,00 USD

1,00 USD

1,00 USD

1,00 USD

1,00 USD

16 lentelė

16 lentelė

[A] sumokėti pardavimo komisiniai

[A] sumokėti pardavimo komisiniai

| (%) |
| --- |
| | 1 metai | 2 metai | 3 metai | 4 metai | 5 metai | 6 metai |
| Produktų pardavimo komisiniai (išskyrus [...] produktus iš katalogo) | 5,0 | 5,0 | 4,5 | 4,0 | 4,0 | 4,0 |
| Papildomi aprangos prekių pardavimo komisiniai | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |
| Produktų pardavimo komisiniai ([...] produktai iš katalogo) | 2,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 |

(%)

1 metai

2 metai

3 metai

4 metai

5 metai

6 metai

Produktų pardavimo komisiniai (išskyrus [...] produktus iš katalogo)

5,0

5,0

4,5

4,0

4,0

4,0

Papildomi aprangos prekių pardavimo komisiniai

2,5

2,5

3,0

3,5

3,5

3,5

Produktų pardavimo komisiniai ([...] produktai iš katalogo)

2,0

2,5

2,5

2,5

3,0

3,0

| (225) | Savo ruožtu bendrovė „Amazon“ turėjo mokėti bendrovei [A] nukreipimo mokestį už „Amazon“ produktus, parduodamus bendrovės [A] svetainėje. Šis mokestis 2001 ir 2002 m. sudarė 5 % apyvartos, 2003 m. – 4,5 % ir 2004–2006 m. – 4 % |
| --- | --- |

(225)

Savo ruožtu bendrovė „Amazon“ turėjo mokėti bendrovei [A] nukreipimo mokestį už „Amazon“ produktus, parduodamus bendrovės [A] svetainėje. Šis mokestis 2001 ir 2002 m. sudarė 5 % apyvartos, 2003 m. – 4,5 % ir 2004–2006 m. – 4 %

| (226) | Pradinis penkerių metų [A] susitarimo galiojimo laikotarpis vėliau buvo pratęstas iki 2011 m. rugpjūčio 31 d., kai baigėsi bendrovių „Amazon“ ir [A] komerciniai santykiai (244). |
| --- | --- |

(226)

Pradinis penkerių metų [A] susitarimo galiojimo laikotarpis vėliau buvo pratęstas iki 2011 m. rugpjūčio 31 d., kai baigėsi bendrovių „Amazon“ ir [A] komerciniai santykiai (244).

244

| (227) | [G] susitarime buvo numatytas, be kita ko, kelių prekių ženklų „Amazon“ svetainės, kurioje būtų parduodami bendrovės [G] pasirinkti ir pateikti produktai, dalies plėtojimas, priegloba ir išlaikymas. Pradėjus veikti kelių prekių ženklų parduotuvei, bendrovė [G] įsipareigojo nutraukti [G] svetainės eksploatavimą ir visą srautą iš savo svetainės nukreipti į kelių prekių ženklų parduotuvę. Bendrovė „Amazon“ nustatydavo kelių prekių ženklų parduotuvėje parduodamų produktų kainą. Ji pirkdavo produktus iš bendrovės [G] ir juos parduodavo galutiniams klientams (245). Bendrovei [G] nuosavybės teise priklausė visos prekės, laikomos bendrovės „Amazon“ platinimo centruose, ir ji prisiėmė su šiomis atsargomis susijusių nuostolių riziką. Bendrovės [G] ir „Amazon“ neapsikeitė jokiomis IN nuosavybės ar kitomis teisėmis, nebent tai buvo aiškiai nurodyta susitarime. Bendrovė „Amazon“ bendrovei [G] suteikė neišimtinę ir neperleidžiamą licenciją naudotis IN, kuri laikoma būtina, kad sutarties šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus (246). Bendrovė [G] turėjo sumokėti (247) 19,5 mln. USD diegimo mokestį per pirmuosius metus, iki 70 mln. USD metinį bazinį mokestį 2004 m., 1,7–4,5 USD/vnt. užsakymo vykdymo mokestį ir komisinį mokestį, kuris iš pradžių sudarė 4 % apyvartos ir ilgainiui laipsniškai didėjo iki 6 %. |
| --- | --- |

(227)

[G] susitarime buvo numatytas, be kita ko, kelių prekių ženklų „Amazon“ svetainės, kurioje būtų parduodami bendrovės [G] pasirinkti ir pateikti produktai, dalies plėtojimas, priegloba ir išlaikymas. Pradėjus veikti kelių prekių ženklų parduotuvei, bendrovė [G] įsipareigojo nutraukti [G] svetainės eksploatavimą ir visą srautą iš savo svetainės nukreipti į kelių prekių ženklų parduotuvę. Bendrovė „Amazon“ nustatydavo kelių prekių ženklų parduotuvėje parduodamų produktų kainą. Ji pirkdavo produktus iš bendrovės [G] ir juos parduodavo galutiniams klientams (245). Bendrovei [G] nuosavybės teise priklausė visos prekės, laikomos bendrovės „Amazon“ platinimo centruose, ir ji prisiėmė su šiomis atsargomis susijusių nuostolių riziką. Bendrovės [G] ir „Amazon“ neapsikeitė jokiomis IN nuosavybės ar kitomis teisėmis, nebent tai buvo aiškiai nurodyta susitarime. Bendrovė „Amazon“ bendrovei [G] suteikė neišimtinę ir neperleidžiamą licenciją naudotis IN, kuri laikoma būtina, kad sutarties šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus (246). Bendrovė [G] turėjo sumokėti (247) 19,5 mln. USD diegimo mokestį per pirmuosius metus, iki 70 mln. USD metinį bazinį mokestį 2004 m., 1,7–4,5 USD/vnt. užsakymo vykdymo mokestį ir komisinį mokestį, kuris iš pradžių sudarė 4 % apyvartos ir ilgainiui laipsniškai didėjo iki 6 %.

245

246

247

| (228) | Pagal [H] ir [B] susitarimus bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti naujas e. prekybos svetaines (dubliuojamąsias tinklavietes), kurios atitinkamai pakeistų veikiančias [H] ir [B] tinklavietes. Bendrovė „Amazon“ buvo atsakinga už e. prekybos svetainės sukūrimą, prieglobą ir išlaikymą (248). Be to, ji įsipareigojo užtikrinti, kad skelbiama informacija ir dubliuojamųjų tinklaviečių veikimas bus iš esmės lygiaverčiai „Amazon“ svetainei. Mainais bendrovė „Amazon“ gavo bendrovių [B] ir [H] esamų klientų duomenis, taip pat galimybę pateikti „Amazon“ produktus dubliuojamosiose tinklavietėse. Bendrovė „Amazon“ dviem atitinkamoms bendrovėms mokėjo nukreipimo mokesčius, kurie sudarė 5–6 % apyvartos vertės. Iki dubliuojamųjų tinklaviečių atidarymo bendrovės [H] ir [B] pasidalijo esamų klientų informacija su bendrove „Amazon“ (249). Nuo šios dienos šalims bendra nuosavybės teise priklausė klientų informacija, gauta per dubliuojamąsias tinklavietes. Susitarimuose buvo numatyta, kad kiekviena šalis suteikia kitai šaliai autoriniu atlyginimu neapmokestinamą, neišimtinę ir neperleidžiamą licenciją naudotis jos IN, kuri laikoma būtina įsipareigojimams pagal susitarimą įvykdyti (250). |
| --- | --- |

(228)

Pagal [H] ir [B] susitarimus bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti naujas e. prekybos svetaines (dubliuojamąsias tinklavietes), kurios atitinkamai pakeistų veikiančias [H] ir [B] tinklavietes. Bendrovė „Amazon“ buvo atsakinga už e. prekybos svetainės sukūrimą, prieglobą ir išlaikymą (248). Be to, ji įsipareigojo užtikrinti, kad skelbiama informacija ir dubliuojamųjų tinklaviečių veikimas bus iš esmės lygiaverčiai „Amazon“ svetainei. Mainais bendrovė „Amazon“ gavo bendrovių [B] ir [H] esamų klientų duomenis, taip pat galimybę pateikti „Amazon“ produktus dubliuojamosiose tinklavietėse. Bendrovė „Amazon“ dviem atitinkamoms bendrovėms mokėjo nukreipimo mokesčius, kurie sudarė 5–6 % apyvartos vertės. Iki dubliuojamųjų tinklaviečių atidarymo bendrovės [H] ir [B] pasidalijo esamų klientų informacija su bendrove „Amazon“ (249). Nuo šios dienos šalims bendra nuosavybės teise priklausė klientų informacija, gauta per dubliuojamąsias tinklavietes. Susitarimuose buvo numatyta, kad kiekviena šalis suteikia kitai šaliai autoriniu atlyginimu neapmokestinamą, neišimtinę ir neperleidžiamą licenciją naudotis jos IN, kuri laikoma būtina įsipareigojimams pagal susitarimą įvykdyti (250).

dubliuojamąsias tinklavietes)

248

249

250

| (229) | Pagal [I] susitarimą bendrovė „Amazon“ bendrovei [I] nesuteikė e. prekybos platformos, bet sutiko, kad [I] produktai būtų parduodami „Amazon“ svetainėje ir integruojami į jos paieškos ir naršymo funkcijas. Bendrovė [I] turėjo mokėti atlygį, sudarantį 8–9 % apyvartos, gautos per „Amazon“ svetainę. |
| --- | --- |

(229)

Pagal [I] susitarimą bendrovė „Amazon“ bendrovei [I] nesuteikė e. prekybos platformos, bet sutiko, kad [I] produktai būtų parduodami „Amazon“ svetainėje ir integruojami į jos paieškos ir naršymo funkcijas. Bendrovė [I] turėjo mokėti atlygį, sudarantį 8–9 % apyvartos, gautos per „Amazon“ svetainę.

2.3.5.2.   
  Kitos „Amazon“ grupės ir nesusijusių įmonių IN licencijos sutartys

Kitos „Amazon“ grupės ir nesusijusių įmonių IN licencijos sutartys

| (230) | Bendrovė „Amazon“ pateikė visas IN licencijos sutartis, sudarytas su trečiosiomis šalimis nuo 2000 m. Nė vienoje šių sutarčių nebuvo numatytas IN perdavimas, panašus į Licencijos sutartyje numatytą perdavimą. Pateiktose sutartyse nenumatytas „Amazon“ prekių ženklų, e. platformos technologijų ar klientų duomenų bazės perdavimas. Jos susijusios su įregistruoto patento arba skaitmeninio turinio licencijavimu. |
| --- | --- |

(230)

Bendrovė „Amazon“ pateikė visas IN licencijos sutartis, sudarytas su trečiosiomis šalimis nuo 2000 m. Nė vienoje šių sutarčių nebuvo numatytas IN perdavimas, panašus į Licencijos sutartyje numatytą perdavimą. Pateiktose sutartyse nenumatytas „Amazon“ prekių ženklų, e. platformos technologijų ar klientų duomenų bazės perdavimas. Jos susijusios su įregistruoto patento arba skaitmeninio turinio licencijavimu.

| (231) | Bendrovės „Amazon“ nuomone, šios sutartys „yra visiškai nesusijusios su 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo vertinimu pagal valstybės pagalbos taisykles: [a)] Šios sutartys gali būti naudojamos tik PKLR analizei, o 2003 m. mokesčių administratoriaus analizė buvo teisingai grindžiama likutinio pelno padalijimo metodu. [b)] Bet kuriuo atveju daugumoje sutarčių, sudarytų 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo taikymo laikotarpiu (nuo 2006 m. iki 2014 m. vidurio), nenumatyti visi IN elementai, panašūs į IN, numatytą bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytoje licencijos sutartyje (toliau – nematerialusis turtas). [c)] Be to, vienintelės sutartys, turinčios panašumų su bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudaryta sutartimi, buvo sudarytos po 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo priėmimo, todėl jos nėra reikšmingos atliekant 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo vertinimą, nes į jas nebūtų buvę galima atsižvelgti tuo metu atliekant sandorių kainodaros analizę“ (251). |
| --- | --- |

(231)

Bendrovės „Amazon“ nuomone, šios sutartys „yra visiškai nesusijusios su 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo vertinimu pagal valstybės pagalbos taisykles: [a)] Šios sutartys gali būti naudojamos tik PKLR analizei, o 2003 m. mokesčių administratoriaus analizė buvo teisingai grindžiama likutinio pelno padalijimo metodu. [b)] Bet kuriuo atveju daugumoje sutarčių, sudarytų 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo taikymo laikotarpiu (nuo 2006 m. iki 2014 m. vidurio), nenumatyti visi IN elementai, panašūs į IN, numatytą bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytoje licencijos sutartyje (toliau – nematerialusis turtas). [c)] Be to, vienintelės sutartys, turinčios panašumų su bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudaryta sutartimi, buvo sudarytos po 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo priėmimo, todėl jos nėra reikšmingos atliekant 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendimo vertinimą, nes į jas nebūtų buvę galima atsižvelgti tuo metu atliekant sandorių kainodaros analizę“ (251).

251

2.3.6.   NAUJOS „AMAZON“ ĮMONIŲ IR MOKESČIŲ STRUKTŪROS LIUKSEMBURGE, KURI PATVIRTINTA 2014 M. MOKESČIŲ SPRENDIME, APRAŠYMAS

| (232) | 2014 m. gegužės mėn. bendrovė „Amazon“ gavo naują Liuksemburgo mokesčių administratoriaus mokesčių sprendimą dėl jos įmonių ir mokesčių struktūros Liuksemburge pasikeitimų. Naujoje organizacinėje struktūroje bendrovės „LuxSCS“ funkcijos [...]. Pagrindinis pasikeitimas šioje struktūroje – naujos [...] bendrovės [...], kuri esamoje struktūroje buvo įterpta tarp [...], sukūrimas. |
| --- | --- |

(232)

2014 m. gegužės mėn. bendrovė „Amazon“ gavo naują Liuksemburgo mokesčių administratoriaus mokesčių sprendimą dėl jos įmonių ir mokesčių struktūros Liuksemburge pasikeitimų. Naujoje organizacinėje struktūroje bendrovės „LuxSCS“ funkcijos [...]. Pagrindinis pasikeitimas šioje struktūroje – naujos [...] bendrovės [...], kuri esamoje struktūroje buvo įterpta tarp [...], sukūrimas.

| (233) | Pagal naująją įmonių struktūrą ankstesnė bendrovės „LuxOpCo“ platformos organizacija [...] (252). Todėl [60–70] darbuotojų, anksčiau dirbusių bendrovės „LuxOpCo“ lokalizavimo ir vertimo grupėje, buvo perkelti į programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę [...] (253). Dėl Licencijos sutarties, [...] dabar moka autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“ (254) mainais už teisę naudoti nematerialųjį turtą e. prekybos platformos eksploatavimui Europoje (255). |
| --- | --- |

(233)

Pagal naująją įmonių struktūrą ankstesnė bendrovės „LuxOpCo“ platformos organizacija [...] (252). Todėl [60–70] darbuotojų, anksčiau dirbusių bendrovės „LuxOpCo“ lokalizavimo ir vertimo grupėje, buvo perkelti į programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę [...] (253). Dėl Licencijos sutarties, [...] dabar moka autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“ (254) mainais už teisę naudoti nematerialųjį turtą e. prekybos platformos eksploatavimui Europoje (255).

252

253

254

255

| (234) | [...] pagrindinė veikla yra [...]. Pagrindinė paslauga, kurią teikia [...], yra [...]. Be to, [...] valdo [...]. Galiausiai [...] teikia [...] ir atsako už [...]. [...] savo ruožtu gaus [...] (256), [...] (257) ir [...] mokesčius (258) iš [...]. |
| --- | --- |

(234)

[...] pagrindinė veikla yra [...]. Pagrindinė paslauga, kurią teikia [...], yra [...]. Be to, [...] valdo [...]. Galiausiai [...] teikia [...] ir atsako už [...]. [...] savo ruožtu gaus [...] (256), [...] (257) ir [...] mokesčius (258) iš [...].

256

257

258

| (235) | 2014 m. gegužės 14 d. prašyme priimti mokesčių sprendimą buvo vertinama, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokėtinas prekių pateikimo mokestis yra labai mažas palyginti su vidutiniu prekių pateikimo mokesčiu, kurį taiko trečiųjų šalių pardavėjai (259) Siekiant pateisinti, kodėl [...] buvo pasirengęs bendrovei „LuxOpCo“ taikyti prekių pateikimo mokesčio nuolaidą, buvo nurodytos šios priežastys:






  1. | Mažesnis prekių pateikimo mokestis „atspindi [...] finansinę padėtį ir perspektyvas [mažmeninės prekybos rinkos būklės ir bendrovės „Amazon“ strategijos aprašymas]“ (260). |
| --- | --- | --- |

(235)

2014 m. gegužės 14 d. prašyme priimti mokesčių sprendimą buvo vertinama, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokėtinas prekių pateikimo mokestis yra labai mažas palyginti su vidutiniu prekių pateikimo mokesčiu, kurį taiko trečiųjų šalių pardavėjai (259) Siekiant pateisinti, kodėl [...] buvo pasirengęs bendrovei „LuxOpCo“ taikyti prekių pateikimo mokesčio nuolaidą, buvo nurodytos šios priežastys:

259

1.

Mažesnis prekių pateikimo mokestis „atspindi [...] finansinę padėtį ir perspektyvas [mažmeninės prekybos rinkos būklės ir bendrovės „Amazon“ strategijos aprašymas]“ (260).

260

| 2. | [„Amazon“ komercinės strategijos aprašymas]. Jeigu [...] taikytų [4–6] proc. prekių pateikimo mokestį, kad galėtų padengti platformos paslaugų teikimo sąnaudas, [„Amazon“ prognozės], o tai būtų žalinga [...]. Kita vertus, nuolaida, kurią turės taikyti [...], bus ne didesnė kaip [...]. Atsižvelgiant į tai, kad technologijos ir platformos paskyrimo sąnaudos sudaro maždaug [4–6] procentus prognozuojamų 2014 m. bendrovės „LuxOpCo“ mažmeninės prekybos pajamų, [...]. Todėl bendrovei „LuxOpCo“ būtų naudingiau mokėti mažesnį nei [4–6] procentų prekių pateikimo mokestį nei investuoti į pačią technologiją ir platformą (261). |
| --- | --- |

2.

[„Amazon“ komercinės strategijos aprašymas]. Jeigu [...] taikytų [4–6] proc. prekių pateikimo mokestį, kad galėtų padengti platformos paslaugų teikimo sąnaudas, [„Amazon“ prognozės], o tai būtų žalinga [...]. Kita vertus, nuolaida, kurią turės taikyti [...], bus ne didesnė kaip [...]. Atsižvelgiant į tai, kad technologijos ir platformos paskyrimo sąnaudos sudaro maždaug [4–6] procentus prognozuojamų 2014 m. bendrovės „LuxOpCo“ mažmeninės prekybos pajamų, [...]. Todėl bendrovei „LuxOpCo“ būtų naudingiau mokėti mažesnį nei [4–6] procentų prekių pateikimo mokestį nei investuoti į pačią technologiją ir platformą (261).

261

| (236) | Naujoje organizacinėje struktūroje ASE funkcijos išlieka nepakitusios. Ji ir toliau vykdys ir valdys „Marketplace“ verslo liniją Europoje. Vietoje bendrovei „LuxOpCo“ mokamo autorinio atlyginimo už visą sublicencijuojamą nematerialųjį turtą, ji dabar moka [...] mokestį [...]. |
| --- | --- |

(236)

Naujoje organizacinėje struktūroje ASE funkcijos išlieka nepakitusios. Ji ir toliau vykdys ir valdys „Marketplace“ verslo liniją Europoje. Vietoje bendrovei „LuxOpCo“ mokamo autorinio atlyginimo už visą sublicencijuojamą nematerialųjį turtą, ji dabar moka [...] mokestį [...].

| (237) | Naujoje organizacinėje struktūroje susijusių įmonių ES šalyse funkcijos taip pat išliko nepakitusios. |
| --- | --- |

(237)

Naujoje organizacinėje struktūroje susijusių įmonių ES šalyse funkcijos taip pat išliko nepakitusios.

2.4.   ATITINKAMOS NACIONALINĖS TEISINĖS SISTEMOS APRAŠYMAS

ATITINKAMOS NACIONALINĖS TEISINĖS SISTEMOS APRAŠYMAS

| (238) | Įprastos įmonių apmokestinimo Liuksemburge taisyklės yra nustatytos Liuksemburgo pelno mokesčio kodekse (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenue, toliau – LIR). |
| --- | --- |

(238)

Įprastos įmonių apmokestinimo Liuksemburge taisyklės yra nustatytos Liuksemburgo pelno mokesčio kodekse (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenue, toliau – LIR).

loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenue,

| (239) | LIR 18 straipsnio 1 dalyje nustatytas mokesčius mokančios įmonės metinio pelno apskaičiavimo metodas: „Pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį“. |
| --- | --- |

(239)

LIR 18 straipsnio 1 dalyje nustatytas mokesčius mokančios įmonės metinio pelno apskaičiavimo metodas: „Pelnas apskaičiuojamas kaip grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir grynojo turto ataskaitinio laikotarpio pradžioje skirtumas, kurį didina įmonės pinigų arba kito turto išėmimas mokesčių mokėtojo asmeninėms reikmėms arba bet kurioms kitoms reikmėms, kurios nėra skirtos bendrovės interesams, ir mažina papildomi įnašai, atlikti per ataskaitinį laikotarpį“.

| (240) | LIR 159 straipsnyje nustatyta, kad yra apmokestinamas visas bendrovių mokesčių mokėtojų, kurios yra rezidentės, pelnas (262). LIR 160 straipsnyje nustatyta, kad yra apmokestinamos bendrovių, kurios nėra rezidentės, šalyje gautos pajamos (263), kurios yra apibrėžtos LIR 156 straipsnyje (264). Nuo 2011 m. visos bendrovės, kurios yra apmokestinamos Liuksemburge, moka standartinio 28,80 % tarifo pelno mokestį, kuris taikomas jų apmokestinamajam pelnui (265). |
| --- | --- |

(240)

LIR 159 straipsnyje nustatyta, kad yra apmokestinamas visas bendrovių mokesčių mokėtojų, kurios yra rezidentės, pelnas (262). LIR 160 straipsnyje nustatyta, kad yra apmokestinamos bendrovių, kurios nėra rezidentės, šalyje gautos pajamos (263), kurios yra apibrėžtos LIR 156 straipsnyje (264). Nuo 2011 m. visos bendrovės, kurios yra apmokestinamos Liuksemburge, moka standartinio 28,80 % tarifo pelno mokestį, kuris taikomas jų apmokestinamajam pelnui (265).

262

263

264

265

| (241) | Iki LIR 56bis straipsnio įsigaliojimo 2017 m. sausio mėn. buvo laikoma, kad įprastų rinkos sąlygų principas Liuksemburgo teisėje yra įtvirtintas LIR 164 straipsnio 3 dalyje. LIR 164 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „Apmokestinamąsias pajamas sudaro nuslėptas pelno paskirstymas. Nuslėptas pelno paskirstymas visų pirma atsiranda tada, kai akcininkas, dalininkas ar suinteresuotoji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai gauna naudos iš bendrovės ar asociacijos, kurios jis įprastai nebūtų gavęs, jeigu nebūtų buvęs akcininku, dalininku ar suinteresuotąja šalimi.“ (266) Remiantis vyraujančiu LIR 164 straipsnio 3 dalies aiškinimu, kuris taikomas nuo 1967 m., už grupės vidaus sandorius turėtų būti atlyginama taip, lyg juos įprastomis rinkos sąlygomis būtų sudariusios savarankiškos bendrovės, vykdančios derybas panašiomis aplinkybėmis. Tai buvo patvirtinta Liuksemburgo paaiškinime, pateiktame pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 64 punkte: „Mokesčius mokančioms bendrovėms, įsisteigusioms Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, taikomas įprastų rinkos sąlygų principas yra nustatytas 1967 m. gruodžio 4 d. pelno mokesčio įstatymo (Loi concernant l'impôt sur le revenue, toliau – LIR) su pakeitimais 164 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje, nors pati sąvoka „įprastų rinkos sąlygų principas“ šiuose straipsniuose nėra vartojama. Tačiau būtent šis principas yra šių nuostatų pagrindas.“ Liuksemburgas taip pat paaiškino, kad nei LIR 18 straipsnyje, nei 164 straipsnio 3 dalyje nedaromas skirtumas tarp tarptautinių ir nacionalinių sandorių ar tarptautinių ir nacionalinių įmonių grupių. Todėl galima daryti išvadą, kad Liuksemburgo sandorių kainodaros taisyklės ir praktika atspindi EBPO SK gaires, nors LIR 164 straipsnio 3 dalyje šios gairės nėra minimos (267). |
| --- | --- |

(241)

Iki LIR 56bis straipsnio įsigaliojimo 2017 m. sausio mėn. buvo laikoma, kad įprastų rinkos sąlygų principas Liuksemburgo teisėje yra įtvirtintas LIR 164 straipsnio 3 dalyje. LIR 164 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „Apmokestinamąsias pajamas sudaro nuslėptas pelno paskirstymas. Nuslėptas pelno paskirstymas visų pirma atsiranda tada, kai akcininkas, dalininkas ar suinteresuotoji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai gauna naudos iš bendrovės ar asociacijos, kurios jis įprastai nebūtų gavęs, jeigu nebūtų buvęs akcininku, dalininku ar suinteresuotąja šalimi.“ (266) Remiantis vyraujančiu LIR 164 straipsnio 3 dalies aiškinimu, kuris taikomas nuo 1967 m., už grupės vidaus sandorius turėtų būti atlyginama taip, lyg juos įprastomis rinkos sąlygomis būtų sudariusios savarankiškos bendrovės, vykdančios derybas panašiomis aplinkybėmis. Tai buvo patvirtinta Liuksemburgo paaiškinime, pateiktame pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 64 punkte: „Mokesčius mokančioms bendrovėms, įsisteigusioms Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, taikomas įprastų rinkos sąlygų principas yra nustatytas 1967 m. gruodžio 4 d. pelno mokesčio įstatymo (Loi concernant l'impôt sur le revenue, toliau – LIR) su pakeitimais 164 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje, nors pati sąvoka „įprastų rinkos sąlygų principas“ šiuose straipsniuose nėra vartojama. Tačiau būtent šis principas yra šių nuostatų pagrindas.“ Liuksemburgas taip pat paaiškino, kad nei LIR 18 straipsnyje, nei 164 straipsnio 3 dalyje nedaromas skirtumas tarp tarptautinių ir nacionalinių sandorių ar tarptautinių ir nacionalinių įmonių grupių. Todėl galima daryti išvadą, kad Liuksemburgo sandorių kainodaros taisyklės ir praktika atspindi EBPO SK gaires, nors LIR 164 straipsnio 3 dalyje šios gairės nėra minimos (267).

266

Loi concernant l'impôt sur le revenue

267

| (242) | Šį ilgalaikį LIR 164 straipsnio 3 dalies aiškinimą Liuksemburgo mokesčių administratorius kodifikavo keliuose aplinkraščiuose, visų pirma 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 ir 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2bis (toliau – aplinkraščiai), kurie yra susiję su įprastų rinkos sąlygų principo taikymu grupės vidaus finansavimo sandoriams. Be konkrečių rekomendacijų, kaip įprastų rinkos sąlygų principą taikyti tokiems sandoriams, aplinkraščiuose buvo pateiktas bendras įprastų rinkos sąlygų principo apibūdinimas, nustatytas EBPO SK gairėse, ir šis principas buvo perkeltas į nacionalinę teisę. Aplinkraščiuose buvo pateiktos šios rekomendacijos dėl grupės vidaus paslaugų teikimo: „Laikoma, kad grupės vidaus paslauga [...] yra suteikta, jeigu panašiomis aplinkybėmis nepriklausoma įmonė buvo pasirengusi kitai nepriklausomai įmonei sumokėti už tai, kad ši vykdytų tą veiklą, arba ji pati vykdė tokią veiklą.“ (268). Aplinkraštyje taip pat buvo nurodyta, kad paprastai mokesčių sprendimas galioja ne ilgiau kaip penkerius metus, jeigu nepasikeičia faktai ir aplinkybės, nepakeičiamos teisinės nuostatos, kuriomis buvo grindžiamas sprendimas, arba pasikeičia viena iš pagrindinių sandorio savybių. |
| --- | --- |

(242)

Šį ilgalaikį LIR 164 straipsnio 3 dalies aiškinimą Liuksemburgo mokesčių administratorius kodifikavo keliuose aplinkraščiuose, visų pirma 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 ir 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2bis (toliau – aplinkraščiai), kurie yra susiję su įprastų rinkos sąlygų principo taikymu grupės vidaus finansavimo sandoriams. Be konkrečių rekomendacijų, kaip įprastų rinkos sąlygų principą taikyti tokiems sandoriams, aplinkraščiuose buvo pateiktas bendras įprastų rinkos sąlygų principo apibūdinimas, nustatytas EBPO SK gairėse, ir šis principas buvo perkeltas į nacionalinę teisę. Aplinkraščiuose buvo pateiktos šios rekomendacijos dėl grupės vidaus paslaugų teikimo: „Laikoma, kad grupės vidaus paslauga [...] yra suteikta, jeigu panašiomis aplinkybėmis nepriklausoma įmonė buvo pasirengusi kitai nepriklausomai įmonei sumokėti už tai, kad ši vykdytų tą veiklą, arba ji pati vykdė tokią veiklą.“ (268). Aplinkraštyje taip pat buvo nurodyta, kad paprastai mokesčių sprendimas galioja ne ilgiau kaip penkerius metus, jeigu nepasikeičia faktai ir aplinkybės, nepakeičiamos teisinės nuostatos, kuriomis buvo grindžiamas sprendimas, arba pasikeičia viena iš pagrindinių sandorio savybių.

268

| (243) | Nuo 2017 m. sausio 1 d. naujame LIR 56bis straipsnyje aiškiai įtvirtintas įprastų rinkos sąlygų principo taikymas pagal Liuksemburgo mokesčių teisę. Pirmiau minėtus aplinkraščius nuo tos pačios dienos pakeitė Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016
  . |
| --- | --- |

(243)

Nuo 2017 m. sausio 1 d. naujame LIR 56bis straipsnyje aiškiai įtvirtintas įprastų rinkos sąlygų principo taikymas pagal Liuksemburgo mokesčių teisę. Pirmiau minėtus aplinkraščius nuo tos pačios dienos pakeitė Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016
  .

Circulaire du directeur des contributions LIR no

2.5.   SANDORIŲ KAINODAROS GAIRĖS

SANDORIŲ KAINODAROS GAIRĖS

2.5.1.   EBPO SANDORIŲ KAINODAROS SISTEMA

| (244) | Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) yra parengusi keletą neprivalomų gairių dėl tarptautinio apmokestinimo. Kadangi jie neprivalomi, EBPO šalių narių – Liuksemburgas yra viena iš jų (269) – mokesčių administratoriai tiesiog raginami laikytis EBPO sistemos (270). Tačiau EBPO sistema yra pagrindas, kuriuo remiamasi ir kuris daro akivaizdžią įtaką EBPO šalių narių (ir netgi ne šalių narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių tą sistemą sudarantys rekomendaciniai dokumentai įgavo įstatymo galią arba jais remiamasi aiškinant nacionalinės mokesčių teisės aktus. Todėl Komisija šiame sprendime EBPO sistemą mini dėl to, kad ši sistema parengta EBPO surengus diskusijas su ekspertais, ir jose paaiškinta, kaip galima išspręsti bendrus dėl tarptautinio apmokestinimo kylančius uždavinius. |
| --- | --- |

(244)

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau – EBPO) yra parengusi keletą neprivalomų gairių dėl tarptautinio apmokestinimo. Kadangi jie neprivalomi, EBPO šalių narių – Liuksemburgas yra viena iš jų (269) – mokesčių administratoriai tiesiog raginami laikytis EBPO sistemos (270). Tačiau EBPO sistema yra pagrindas, kuriuo remiamasi ir kuris daro akivaizdžią įtaką EBPO šalių narių (ir netgi ne šalių narių) mokesčių praktikai. Be to, daugelyje EBPO šalių narių tą sistemą sudarantys rekomendaciniai dokumentai įgavo įstatymo galią arba jais remiamasi aiškinant nacionalinės mokesčių teisės aktus. Todėl Komisija šiame sprendime EBPO sistemą mini dėl to, kad ši sistema parengta EBPO surengus diskusijas su ekspertais, ir jose paaiškinta, kaip galima išspręsti bendrus dėl tarptautinio apmokestinimo kylančius uždavinius.

269

270

2.5.2.   ĮPRASTŲ RINKOS SĄLYGŲ PRINCIPO TAIKYMAS TARPTAUTINIO APMOKESTINIMO TIKSLAIS

| (245) | Kai nepriklausomos bendrovės rinkoje sudaro sandorį, tokio sandorio sąlygas, įskaitant perduotų prekių arba suteiktų paslaugų kainas, paprastai nulemia išorės rinkos jėgos. Kai tarptautinei įmonių grupei priklausančios bendrovės sudaro sandorius su tos pačios grupės įmonėmis (toliau – asocijuotosios grupės įmonės), jų komercinius ir finansinius santykius gali nulemti ne išorės rinkos jėgos, o tam tikrais atvejais bendras suinteresuotumas sumažinti grupės mokesčių įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(245)

Kai nepriklausomos bendrovės rinkoje sudaro sandorį, tokio sandorio sąlygas, įskaitant perduotų prekių arba suteiktų paslaugų kainas, paprastai nulemia išorės rinkos jėgos. Kai tarptautinei įmonių grupei priklausančios bendrovės sudaro sandorius su tos pačios grupės įmonėmis (toliau – asocijuotosios grupės įmonės), jų komercinius ir finansinius santykius gali nulemti ne išorės rinkos jėgos, o tam tikrais atvejais bendras suinteresuotumas sumažinti grupės mokesčių įsipareigojimus.

| (246) | EBPO pavyzdine sutartimi dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo (toliau – EBPO pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo) (271) remiamasi, kai EBPO šalys narės ir, vis dažniau, narėmis nesančios šalys sudaro daugelį dvišalių sutarčių dėl mokesčių; joje esama nuostatų ir dėl atitinkamo pelno priskyrimo bendrovėms, kurios priklauso tarptautinei įmonių grupei. Šiuo atžvilgiu EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „[Jeigu] abi [asocijuotosios] įmonės, palaikydamos komercinius arba finansinius santykius, privalo laikytis sutartų ar nustatytų sąlygų, kurios skiriasi nuo tų, dėl kurių susitartų nepriklausomos įmonės, pelnas, kuris, jei nebūtų šių sąlygų, būtų gautas vienoje iš šių įmonių, tačiau dėl šių sąlygų nebuvo gautas, gali būti įtraukiamas į tos įmonės pelną ir Todėl apmokestinamas“. Tokia nuostata laikoma autoritetingu pareiškimu dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo tarptautinio apmokestinimo tikslais. |
| --- | --- |

(246)

EBPO pavyzdine sutartimi dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo (toliau – EBPO pavyzdinė sutartis dėl apmokestinimo) (271) remiamasi, kai EBPO šalys narės ir, vis dažniau, narėmis nesančios šalys sudaro daugelį dvišalių sutarčių dėl mokesčių; joje esama nuostatų ir dėl atitinkamo pelno priskyrimo bendrovėms, kurios priklauso tarptautinei įmonių grupei. Šiuo atžvilgiu EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „[Jeigu] abi [asocijuotosios] įmonės, palaikydamos komercinius arba finansinius santykius, privalo laikytis sutartų ar nustatytų sąlygų, kurios skiriasi nuo tų, dėl kurių susitartų nepriklausomos įmonės, pelnas, kuris, jei nebūtų šių sąlygų, būtų gautas vienoje iš šių įmonių, tačiau dėl šių sąlygų nebuvo gautas, gali būti įtraukiamas į tos įmonės pelną ir Todėl apmokestinamas“. Tokia nuostata laikoma autoritetingu pareiškimu dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo tarptautinio apmokestinimo tikslais.

271

| (247) | Pagal įprastų rinkos sąlygų principą nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų pripažinti grupės vidaus sandorių kainas (272), dėl kurių susitarė asocijuotosios grupės įmonės, tik tuo atveju, jeigu tos kainos atitinka kainas, dėl kurių būtų susitarta sudarius nekontroliuojamus sandorius, t. y. savarankiškų bendrovių, rinkoje vykdančių derybas panašiomis aplinkybėmis, įprastomis rinkos sąlygomis sudarytus sandorius. Kaip paaiškinta EBPO SK gairėse: „[į]prastų rinkos sąlygų principas teoriškai yra patikimas, nes pagal jį galima nustatyti atvirosios rinkos veikimui artimiausias sąlygas tais atvejais, kai prekės ir paslaugos yra perduodamos tarp asocijuotųjų įmonių. Nors praktikoje gali būti ne visada lengva jį taikyti, paprastai pagal jį nustatomas tinkamas tarptautinių įmonių grupių tarpusavio pajamų dydis, kuris yra priimtinas mokesčių administratoriams. Tai atspindi kontroliuojamų mokesčių mokėtojų konkrečių faktų ir aplinkybių ekonominę realybę įprastą rinkos veikimą laikant atskaitos tašku.“ (273). Tai yra įprastų rinkos sąlygų principo esmė. Todėl EBPO šalys narės susitarė, kad mokesčių tikslais asocijuotųjų įmonių pelnas gali būti koreguojamas, jei būtina, siekiant užtikrinti įprastų rinkos sąlygų principo laikymąsi. Kitaip tariant, EBPO šalys narės mano, kad sandorių kainų koregavimą galima atlikti, kai grupės vidaus sandorio komercinių ir finansinių santykių sąlygos skiriasi nuo tų, kurias būtų tikimasi rasti panašiuose nekontroliuojamuose sandoriuose. |
| --- | --- |

(247)

Pagal įprastų rinkos sąlygų principą nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų pripažinti grupės vidaus sandorių kainas (272), dėl kurių susitarė asocijuotosios grupės įmonės, tik tuo atveju, jeigu tos kainos atitinka kainas, dėl kurių būtų susitarta sudarius nekontroliuojamus sandorius, t. y. savarankiškų bendrovių, rinkoje vykdančių derybas panašiomis aplinkybėmis, įprastomis rinkos sąlygomis sudarytus sandorius. Kaip paaiškinta EBPO SK gairėse: „[į]prastų rinkos sąlygų principas teoriškai yra patikimas, nes pagal jį galima nustatyti atvirosios rinkos veikimui artimiausias sąlygas tais atvejais, kai prekės ir paslaugos yra perduodamos tarp asocijuotųjų įmonių. Nors praktikoje gali būti ne visada lengva jį taikyti, paprastai pagal jį nustatomas tinkamas tarptautinių įmonių grupių tarpusavio pajamų dydis, kuris yra priimtinas mokesčių administratoriams. Tai atspindi kontroliuojamų mokesčių mokėtojų konkrečių faktų ir aplinkybių ekonominę realybę įprastą rinkos veikimą laikant atskaitos tašku.“ (273). Tai yra įprastų rinkos sąlygų principo esmė. Todėl EBPO šalys narės susitarė, kad mokesčių tikslais asocijuotųjų įmonių pelnas gali būti koreguojamas, jei būtina, siekiant užtikrinti įprastų rinkos sąlygų principo laikymąsi. Kitaip tariant, EBPO šalys narės mano, kad sandorių kainų koregavimą galima atlikti, kai grupės vidaus sandorio komercinių ir finansinių santykių sąlygos skiriasi nuo tų, kurias būtų tikimasi rasti panašiuose nekontroliuojamuose sandoriuose.

272

273

| (248) | Siekiant koreguoti pelną pagal komercines arba finansines sąlygas, kurios būtų buvusios taikomos panašiems nekontroliuojamiems sandoriams, įprastų rinkos sąlygų principas užtikrina prioritetinio EBPO požiūrio, pagal kurį įmonių grupės narės apmokestinamos kaip atskiros įmonės (toliau – atskiros įmonės požiūris), o ne kaip neatsiejamos atskiro vieningo verslo dalys, taikymą (274). |
| --- | --- |

(248)

Siekiant koreguoti pelną pagal komercines arba finansines sąlygas, kurios būtų buvusios taikomos panašiems nekontroliuojamiems sandoriams, įprastų rinkos sąlygų principas užtikrina prioritetinio EBPO požiūrio, pagal kurį įmonių grupės narės apmokestinamos kaip atskiros įmonės (toliau – atskiros įmonės požiūris), o ne kaip neatsiejamos atskiro vieningo verslo dalys, taikymą (274).

274

| (249) | EBPO teikia rekomendacijas mokesčių administratoriams ir tarptautinėms įmonėms dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo skelbiamose sandorių kainodaros gairėse, kurių naujausi pakeitimai buvo paskelbti 2017 m. (toliau – 2017 m. EBPO SK gairės) (275). Ankstesnės gairių versijos buvo patvirtintos EBPO tarybos 2010 m. liepos 22 d. (toliau – 2010 m. EBPO SK gairės) (276) ir 1995 m. liepos 13 d. (toliau – 1995 m. EBPO SK gairės) (277). Naujausi EBPO SK gairių pakeitimai ir paaiškinimai, įtraukti į 2017 m. EBPO SK gaires, yra, be kita ko (278), grindžiami EBPO 8–10 veiksmų galutine ataskaita „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“ (toliau – Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) 8–10 veiksmų galutinė ataskaita) (279), kuri paskelbta pagal EBPO Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo veiksmų planą (toliau – BEPS projektas). BEPS 8–10 veiksmų galutinėje ataskaitoje pateikti EBPO SK gairių pakeitimai ir paaiškinimai, kurie yra bendro pobūdžio ir susiję su nematerialiuoju turtu (280) ir sąnaudų pasidalijimo susitarimais (281). |
| --- | --- |

(249)

EBPO teikia rekomendacijas mokesčių administratoriams ir tarptautinėms įmonėms dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo skelbiamose sandorių kainodaros gairėse, kurių naujausi pakeitimai buvo paskelbti 2017 m. (toliau – 2017 m. EBPO SK gairės) (275). Ankstesnės gairių versijos buvo patvirtintos EBPO tarybos 2010 m. liepos 22 d. (toliau – 2010 m. EBPO SK gairės) (276) ir 1995 m. liepos 13 d. (toliau – 1995 m. EBPO SK gairės) (277). Naujausi EBPO SK gairių pakeitimai ir paaiškinimai, įtraukti į 2017 m. EBPO SK gaires, yra, be kita ko (278), grindžiami EBPO 8–10 veiksmų galutine ataskaita „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“ (toliau – Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) 8–10 veiksmų galutinė ataskaita) (279), kuri paskelbta pagal EBPO Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo veiksmų planą (toliau – BEPS projektas). BEPS 8–10 veiksmų galutinėje ataskaitoje pateikti EBPO SK gairių pakeitimai ir paaiškinimai, kurie yra bendro pobūdžio ir susiję su nematerialiuoju turtu (280) ir sąnaudų pasidalijimo susitarimais (281).

275

276

277

278

279

280

281

2.5.3.   EBPO SANDORIŲ KAINODAROS METODAI

| (250) | EBPO SK gairėse pateikti penki metodai, kaip nustatyti grupės vidaus sandorių kainą įprastomis rinkos sąlygomis: i) PKLR metodas; ii) visų sąnaudų ir maržos metodas; iii) perpardavimo kainos atėmimo metodas; iv) sandorio grynosios maržos metodas (toliau – SGMM) ir v) sandorio pelno padalijimo metodas. Apskritai tinkamiausias sandorių kainodaros metodas turi būti taikomas atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes (282). Tačiau sudėtingais atvejais, kai nė vienas metodas nėra įtikinamas, lankstus požiūris leistų kartu taikyti daugiau nei vieno metodo įrodymus (283). Tarptautinės įmonių grupės turi teisę nustatyti sandorių kainas taikydamos šiose gairėse neaprašytus metodus, jeigu tokios kainos atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (284). |
| --- | --- |

(250)

EBPO SK gairėse pateikti penki metodai, kaip nustatyti grupės vidaus sandorių kainą įprastomis rinkos sąlygomis: i) PKLR metodas; ii) visų sąnaudų ir maržos metodas; iii) perpardavimo kainos atėmimo metodas; iv) sandorio grynosios maržos metodas (toliau – SGMM) ir v) sandorio pelno padalijimo metodas. Apskritai tinkamiausias sandorių kainodaros metodas turi būti taikomas atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes (282). Tačiau sudėtingais atvejais, kai nė vienas metodas nėra įtikinamas, lankstus požiūris leistų kartu taikyti daugiau nei vieno metodo įrodymus (283). Tarptautinės įmonių grupės turi teisę nustatyti sandorių kainas taikydamos šiose gairėse neaprašytus metodus, jeigu tokios kainos atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (284).

282

283

284

| (251) | Tradiciniai sandoriais grindžiami metodai (trys pirmieji metodai) yra atskirti nuo sandorio pelnu grindžiamų metodų (du paskutinieji metodai) (285). Laikoma, kad tradiciniai sandoriais grindžiami metodai yra tinkamiausia priemonė nustatyti, ar asocijuotųjų įmonių sandorio komercinės ar finansinės sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas. Šiuo pagrindu EBPO SK gairėse aiškiai nurodyta, kad tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams, kaip antai PKLR metodui, teikiama pirmenybė sandorių metodų, t. y. SGMM ir pelno padalijimo metodo, atžvilgiu (286). |
| --- | --- |

(251)

Tradiciniai sandoriais grindžiami metodai (trys pirmieji metodai) yra atskirti nuo sandorio pelnu grindžiamų metodų (du paskutinieji metodai) (285). Laikoma, kad tradiciniai sandoriais grindžiami metodai yra tinkamiausia priemonė nustatyti, ar asocijuotųjų įmonių sandorio komercinės ar finansinės sąlygos atitinka įprastas rinkos sąlygas. Šiuo pagrindu EBPO SK gairėse aiškiai nurodyta, kad tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams, kaip antai PKLR metodui, teikiama pirmenybė sandorių metodų, t. y. SGMM ir pelno padalijimo metodo, atžvilgiu (286).

285

286

| (252) | PKLR metodas, SGMM ir pelno padalijimo metodas yra svarbūs šiam sprendimui, todėl yra išsamiau aprašyti 253–256 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(252)

PKLR metodas, SGMM ir pelno padalijimo metodas yra svarbūs šiam sprendimui, todėl yra išsamiau aprašyti 253–256 konstatuojamosiose dalyse.

| (253) | PKLR metodas yra vadinamas tiesioginiu sandorių kainodaros metodu (287). Jį taikant grupės vidaus sandorio dėl prekių arba paslaugų perdavimo kaina ir kitos sąlygos lyginamos su panašių nekontroliuojamų sandorių (t. y. sandorių tarp nesusijusių įmonių) dėl prekių arba paslaugų perdavimo, vykdomų panašiomis aplinkybėmis, kaina ir kitomis sąlygomis (288). |
| --- | --- |

(253)

PKLR metodas yra vadinamas tiesioginiu sandorių kainodaros metodu (287). Jį taikant grupės vidaus sandorio dėl prekių arba paslaugų perdavimo kaina ir kitos sąlygos lyginamos su panašių nekontroliuojamų sandorių (t. y. sandorių tarp nesusijusių įmonių) dėl prekių arba paslaugų perdavimo, vykdomų panašiomis aplinkybėmis, kaina ir kitomis sąlygomis (288).

287

288

| (254) | SGMM ir pelno padalijimo metodai dažnai vadinami netiesioginiais metodais. Taikant šiuos metodus, grupės vidaus sandoriai įkainojami nustatant konkrečios veiklos grynąjį pelną įprastomis rinkos sąlygomis (t. y. veiklos pelną), įvertinus grynąjį pelną, kurį iš tokios veiklos turėtų uždirbti tokią pačią ar panašią veiklą vykdanti savarankiška bendrovė (289). |
| --- | --- |

(254)

SGMM ir pelno padalijimo metodai dažnai vadinami netiesioginiais metodais. Taikant šiuos metodus, grupės vidaus sandoriai įkainojami nustatant konkrečios veiklos grynąjį pelną įprastomis rinkos sąlygomis (t. y. veiklos pelną), įvertinus grynąjį pelną, kurį iš tokios veiklos turėtų uždirbti tokią pačią ar panašią veiklą vykdanti savarankiška bendrovė (289).

289

| (255) | Taikant SGMM yra nagrinėjamas vertinamo grupės vidaus sandorio (arba sandorių, kurie gali būti sumuojami), grynojo pelno (290) ir atitinkamos bazės (t. y. sąnaudų, apyvartos, turto) (291) santykis, kuris yra vadinamas „grynojo pelno rodikliu“ arba „pelno dydžio rodikliu“. Grynojo pelno rodiklis turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į panašių nekontroliuojamų sandorių nepriklausomų šalių grynojo pelno rodiklį. Taikant SGMM būtina pasirinkti nekontroliuojamo sandorio vertinamą šalį, t. y. sandorio šalį, kurios pelno dydžio rodiklis bus vertinamas. Pasirinkimas turi atitikti atliktą abiejų vertinamo (-ų) grupės vidaus sandorio (-ių) šalių funkcinę analizę (įskaitant prisiimamą riziką ir naudojamą turtą). Taikant SGMM paprastai vertinama ta šalis, kuriai šį metodą galima taikyti patikimiausiu būdu ir galima patikimiausiai rasti į ją panašių šalių. SGMM taikymas dažnai siejamas su 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktu, kuriame numatyta, kad vertinama šalis iš esmės turėtų būti įmonė, kurios funkcijos yra mažiau sudėtingos vykdant vertinamą grupės vidaus sandorį (292). Todėl SGMM yra laikomas tinkamu metodu, pagal kurį galima vertinti šalies, kurios indėlis į vertinamą (-us) grupės vidaus sandorį (-ius) nėra unikalus ir vertingas, atlygį įprastomis rinkos sąlygomis (293). |
| --- | --- |

(255)

Taikant SGMM yra nagrinėjamas vertinamo grupės vidaus sandorio (arba sandorių, kurie gali būti sumuojami), grynojo pelno (290) ir atitinkamos bazės (t. y. sąnaudų, apyvartos, turto) (291) santykis, kuris yra vadinamas „grynojo pelno rodikliu“ arba „pelno dydžio rodikliu“. Grynojo pelno rodiklis turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į panašių nekontroliuojamų sandorių nepriklausomų šalių grynojo pelno rodiklį. Taikant SGMM būtina pasirinkti nekontroliuojamo sandorio vertinamą šalį, t. y. sandorio šalį, kurios pelno dydžio rodiklis bus vertinamas. Pasirinkimas turi atitikti atliktą abiejų vertinamo (-ų) grupės vidaus sandorio (-ių) šalių funkcinę analizę (įskaitant prisiimamą riziką ir naudojamą turtą). Taikant SGMM paprastai vertinama ta šalis, kuriai šį metodą galima taikyti patikimiausiu būdu ir galima patikimiausiai rasti į ją panašių šalių. SGMM taikymas dažnai siejamas su 2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punktu, kuriame numatyta, kad vertinama šalis iš esmės turėtų būti įmonė, kurios funkcijos yra mažiau sudėtingos vykdant vertinamą grupės vidaus sandorį (292). Todėl SGMM yra laikomas tinkamu metodu, pagal kurį galima vertinti šalies, kurios indėlis į vertinamą (-us) grupės vidaus sandorį (-ius) nėra unikalus ir vertingas, atlygį įprastomis rinkos sąlygomis (293).

290

291

292

293

| (256) | Pelno padalijimo metodas yra kitas netiesioginis metodas, kuris taikomas siekiant apytikriai apskaičiuoti grupės vidaus sandorių kainas įprastomis rinkos sąlygomis. Taikant šį metodą nustatomas bendras pelnas (arba nuostolis), kuris turi būti padalijamas asocijuotosioms įmonėms, kurios sudarė vertinamą grupės vidaus sandorį, ir vėliau šis pelnas padalijamas šioms įmonėms ekonomiškai pagrįstu pagrindu, apytikriai apskaičiuojant pelno, kurio būtų galima tikėtis ir kuris būtų gautas sudarius sandorį įprastomis rinkos sąlygomis, padalijimą (294). EBPO gairėse aprašyti du metodai, pagal kuriuos bendras pelnas gali būti padalijamas asocijuotosioms įmonėms: indėlio analizė ir likutinė analizė. Atliekant indėlio analizę, bendras pelnas padalijamas pagal santykinę kiekvienos šalies, dalyvaujančios vertinant grupės vidaus sandorius, vykdomų funkcijų vertę (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Atliekant likutinę analizę, pelnas padalijamas dviem etapais. Pirma, kiekvienai bendrovei priskiriamas pagrindinis (arba įprastas) pelnas, kuris atitinka jos vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, pagal nepriklausomų įmonių rinkos grąžos, gautos sudarius panašius sandorius, palyginimą. Kitaip tariant, pirmasis etapas iš esmės atitinka SGMM taikymą. Antra, likutinis pelnas, likęs užbaigus pirmą etapą, šalims paskirstomas apytikriai taip, kaip nepriklausomos šalys būtų pasidalijusios tą pelną įprastomis rinkos sąlygomis. Paprastai laikoma, kad pelno padalijimo metodas yra tinkamas tais atvejais, kai abi grupės vidaus sandorio šalys unikaliai ir vertingai prisideda prie tokio sandorio, nes tokiu atveju būtų galima tikėtis, kad nepriklausomos šalys sandorio pelną pasidalytų proporcingai savo atitinkamam indėliui (295). |
| --- | --- |

(256)

Pelno padalijimo metodas yra kitas netiesioginis metodas, kuris taikomas siekiant apytikriai apskaičiuoti grupės vidaus sandorių kainas įprastomis rinkos sąlygomis. Taikant šį metodą nustatomas bendras pelnas (arba nuostolis), kuris turi būti padalijamas asocijuotosioms įmonėms, kurios sudarė vertinamą grupės vidaus sandorį, ir vėliau šis pelnas padalijamas šioms įmonėms ekonomiškai pagrįstu pagrindu, apytikriai apskaičiuojant pelno, kurio būtų galima tikėtis ir kuris būtų gautas sudarius sandorį įprastomis rinkos sąlygomis, padalijimą (294). EBPO gairėse aprašyti du metodai, pagal kuriuos bendras pelnas gali būti padalijamas asocijuotosioms įmonėms: indėlio analizė ir likutinė analizė. Atliekant indėlio analizę, bendras pelnas padalijamas pagal santykinę kiekvienos šalies, dalyvaujančios vertinant grupės vidaus sandorius, vykdomų funkcijų vertę (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Atliekant likutinę analizę, pelnas padalijamas dviem etapais. Pirma, kiekvienai bendrovei priskiriamas pagrindinis (arba įprastas) pelnas, kuris atitinka jos vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, pagal nepriklausomų įmonių rinkos grąžos, gautos sudarius panašius sandorius, palyginimą. Kitaip tariant, pirmasis etapas iš esmės atitinka SGMM taikymą. Antra, likutinis pelnas, likęs užbaigus pirmą etapą, šalims paskirstomas apytikriai taip, kaip nepriklausomos šalys būtų pasidalijusios tą pelną įprastomis rinkos sąlygomis. Paprastai laikoma, kad pelno padalijimo metodas yra tinkamas tais atvejais, kai abi grupės vidaus sandorio šalys unikaliai ir vertingai prisideda prie tokio sandorio, nes tokiu atveju būtų galima tikėtis, kad nepriklausomos šalys sandorio pelną pasidalytų proporcingai savo atitinkamam indėliui (295).

294

295

2.5.3.1.   
  Įprastų rinkos sąlygų intervalas

Įprastų rinkos sąlygų intervalas

| (257) | EBPO SK gairėse nurodyta, kad priimtinas lyginamosios analizės rezultatas įprastomis rinkos sąlygomis yra ne vienas konkretus rezultatas, o rezultatų intervalas (296). Praktikoje tai, kas vadinama intervalu, yra kvartilių intervalas (297). |
| --- | --- |

(257)

EBPO SK gairėse nurodyta, kad priimtinas lyginamosios analizės rezultatas įprastomis rinkos sąlygomis yra ne vienas konkretus rezultatas, o rezultatų intervalas (296). Praktikoje tai, kas vadinama intervalu, yra kvartilių intervalas (297).

296

297

| (258) | Vis dėlto EBPO SK gairėse pažymima, kad tai galima tik tada, kai intervalą sudaro santykinai vienodo ir didelio patikimumo rezultatai, o esant palyginamumo trūkumų gali būti geriau naudoti centrinės vertės priemones (pavyzdžiui, medianą, vidurkį arba svertinius vidurkius ir pan.) siekiant nustatyti tinkamiausią intervalo tašką (298). |
| --- | --- |

(258)

Vis dėlto EBPO SK gairėse pažymima, kad tai galima tik tada, kai intervalą sudaro santykinai vienodo ir didelio patikimumo rezultatai, o esant palyginamumo trūkumų gali būti geriau naudoti centrinės vertės priemones (pavyzdžiui, medianą, vidurkį arba svertinius vidurkius ir pan.) siekiant nustatyti tinkamiausią intervalo tašką (298).

298

2.5.3.2.   
  Įprastų rinkos sąlygų principo taikymo nematerialiajam turtui ypatumai

Įprastų rinkos sąlygų principo taikymo nematerialiajam turtui ypatumai

| (259) | EBPO SK gairių VI skyriuje pateikiamos konkrečios rekomendacijos dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo nematerialiajam turtui. 1995 m. EBPO SK gairės buvo papildytos VI skyriumi, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2017 m. EBPO SK gairėse atsižvelgiant į BEPS 8–10 veiksmų galutinę ataskaitą (299). |
| --- | --- |

(259)

EBPO SK gairių VI skyriuje pateikiamos konkrečios rekomendacijos dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo nematerialiajam turtui. 1995 m. EBPO SK gairės buvo papildytos VI skyriumi, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2017 m. EBPO SK gairėse atsižvelgiant į BEPS 8–10 veiksmų galutinę ataskaitą (299).

299

| (260) | Šiame skyriuje numatyta, kad įprastų rinkos sąlygų principą taikant nematerialiajam turtui, analizę reikia atlikti tiek turto perdavėjo, tiek gavėjo požiūriu. Vertinant perdavėjo požiūriu, reikėtų nagrinėti kainą, už kurią panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi perduoti turtą panašiomis aplinkybėmis. Vertinant gavėjo požiūriu, reikėtų nagrinėti, ar panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi mokėti tokią kainą (300). |
| --- | --- |

(260)

Šiame skyriuje numatyta, kad įprastų rinkos sąlygų principą taikant nematerialiajam turtui, analizę reikia atlikti tiek turto perdavėjo, tiek gavėjo požiūriu. Vertinant perdavėjo požiūriu, reikėtų nagrinėti kainą, už kurią panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi perduoti turtą panašiomis aplinkybėmis. Vertinant gavėjo požiūriu, reikėtų nagrinėti, ar panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi mokėti tokią kainą (300).

300

| (261) | Nepriklausomas gavėjas nagrinėjamą kainą sutiktų mokėti tik tuo atveju, jeigu, įvertinęs kitas realias galimybes, turėtų pagrįstų lūkesčių iš nematerialiojo turto naudojimo gauti pakankamai naudos. Įmonės arba įmonių, sudarančių grupės vidaus sandorius dėl nematerialiojo turto ir turinčių teisę išlaikyti iš šio turto gautą pelną (visą arba jo dalį), nustatymas yra labai svarbus siekiant gauti įprastų rinkos sąlygų rezultatą. Tačiau nematerialiojo turto nuosavybės teisė nėra lemiamas veiksnys analizuojant atlygio pobūdį įprastomis rinkos sąlygomis (301). |
| --- | --- |

(261)

Nepriklausomas gavėjas nagrinėjamą kainą sutiktų mokėti tik tuo atveju, jeigu, įvertinęs kitas realias galimybes, turėtų pagrįstų lūkesčių iš nematerialiojo turto naudojimo gauti pakankamai naudos. Įmonės arba įmonių, sudarančių grupės vidaus sandorius dėl nematerialiojo turto ir turinčių teisę išlaikyti iš šio turto gautą pelną (visą arba jo dalį), nustatymas yra labai svarbus siekiant gauti įprastų rinkos sąlygų rezultatą. Tačiau nematerialiojo turto nuosavybės teisė nėra lemiamas veiksnys analizuojant atlygio pobūdį įprastomis rinkos sąlygomis (301).

301

2.5.3.3.   
  Įprastų rinkos sąlygų principo taikymo akcininkų veiklai ir mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugoms ypatumai

Įprastų rinkos sąlygų principo taikymo akcininkų veiklai ir mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugoms ypatumai

| (262) | EBPO SK gairių VII skyriuje pateikiamos konkrečios rekomendacijos dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo grupės vidaus paslaugoms. 1995 m. EBPO SK gairės buvo papildytos VII skyriumi, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2017 m. EBPO SK gairėse atsižvelgiant į BEPS 8–10 veiksmų galutinę ataskaitą (302). |
| --- | --- |

(262)

EBPO SK gairių VII skyriuje pateikiamos konkrečios rekomendacijos dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo grupės vidaus paslaugoms. 1995 m. EBPO SK gairės buvo papildytos VII skyriumi, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2017 m. EBPO SK gairėse atsižvelgiant į BEPS 8–10 veiksmų galutinę ataskaitą (302).

302

| (263) | Tarptautinė grupė gali nuspręsti teikti tam tikras paslaugas grupės narėms, pavyzdžiui, finansines arba administracines paslaugas. Tokias paslaugas gali teikti patronuojančioji bendrovė arba kita grupės narė, kuri iš pradžių gali padengti jų teikimo sąnaudas. Kai laikoma, kad buvo suteiktos grupės vidaus paslaugos, būtina nustatyti, ar atlygis, kurį už paslaugas turi sumokėti jas gaunanti bendrovė, jeigu toks numatytas, atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (303). Kaip paaiškinta EBPO SK gairėse, „[s]iekiant nustatyti grupės vidaus paslaugų kainą įprastomis rinkos sąlygomis, analizę reikia atlikti tiek paslaugos teikėjo, tiek paslaugos gavėjo požiūriu. Šiuo atžvilgiu reikia atsižvelgti į tokius aspektus, kaip paslaugos vertė gavėjui ir kiek panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi sumokėti už tą paslaugą panašiomis aplinkybėmis, taip pat paslaugos teikėjo sąnaudas“ (304). |
| --- | --- |

(263)

Tarptautinė grupė gali nuspręsti teikti tam tikras paslaugas grupės narėms, pavyzdžiui, finansines arba administracines paslaugas. Tokias paslaugas gali teikti patronuojančioji bendrovė arba kita grupės narė, kuri iš pradžių gali padengti jų teikimo sąnaudas. Kai laikoma, kad buvo suteiktos grupės vidaus paslaugos, būtina nustatyti, ar atlygis, kurį už paslaugas turi sumokėti jas gaunanti bendrovė, jeigu toks numatytas, atitinka įprastų rinkos sąlygų principą (303). Kaip paaiškinta EBPO SK gairėse, „[s]iekiant nustatyti grupės vidaus paslaugų kainą įprastomis rinkos sąlygomis, analizę reikia atlikti tiek paslaugos teikėjo, tiek paslaugos gavėjo požiūriu. Šiuo atžvilgiu reikia atsižvelgti į tokius aspektus, kaip paslaugos vertė gavėjui ir kiek panaši nepriklausoma įmonė būtų pasirengusi sumokėti už tą paslaugą panašiomis aplinkybėmis, taip pat paslaugos teikėjo sąnaudas“ (304).

303

304

| (264) | Tačiau gavėjo mokamas atlygis yra pateisinamas ne visų grupės vidaus veiksmų atveju. Iš patronuojamųjų įmonių nereikėtų reikalauti atlygio už grupės vidaus veiksmus, kuriuos bendrovė atlieka veikdama kaip akcininkas ir išimtinai dėl turimos vienos ar kelių kitų grupės narių nuosavybės dalies (toliau – akcininko veiksmai) (305). |
| --- | --- |

(264)

Tačiau gavėjo mokamas atlygis yra pateisinamas ne visų grupės vidaus veiksmų atveju. Iš patronuojamųjų įmonių nereikėtų reikalauti atlygio už grupės vidaus veiksmus, kuriuos bendrovė atlieka veikdama kaip akcininkas ir išimtinai dėl turimos vienos ar kelių kitų grupės narių nuosavybės dalies (toliau – akcininko veiksmai) (305).

305

| (265) | ES bendras sandorių kainodaros forumas (toliau – BSKF) yra 2002 m. spalio mėn. Komisijos sudaryta ekspertų grupė, kuri Komisijai padeda ir ją konsultuoja sandorių kainodaros klausimais. BSKF sudaro valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus sandorių kainodaros srities specialistai. 2010 m. vasario mėn. buvo paskelbta BSKF ataskaita, kurioje buvo įvertintas įprastų rinkos sąlygų principo taikymas, kaip numatyta EBPO SK gairėse, konkrečiai paslaugų, kurias viena kitai teikia asocijuotosios įmonės, kategorijai, įvardytai kaip mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugos (toliau – 2010 m. BSKF ataskaita) (306). |
| --- | --- |

(265)

ES bendras sandorių kainodaros forumas (toliau – BSKF) yra 2002 m. spalio mėn. Komisijos sudaryta ekspertų grupė, kuri Komisijai padeda ir ją konsultuoja sandorių kainodaros klausimais. BSKF sudaro valstybinio ir nevalstybinio sektoriaus sandorių kainodaros srities specialistai. 2010 m. vasario mėn. buvo paskelbta BSKF ataskaita, kurioje buvo įvertintas įprastų rinkos sąlygų principo taikymas, kaip numatyta EBPO SK gairėse, konkrečiai paslaugų, kurias viena kitai teikia asocijuotosios įmonės, kategorijai, įvardytai kaip mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugos (toliau – 2010 m. BSKF ataskaita) (306).

306

| (266) | Kaip paaiškinta 2010 m. BSKF ataskaitos 1 priede, mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugoms gali būti, be kita ko, priskiriamos teisinės ir apskaitos paslaugos. 2010 m. BSKF ataskaitoje nurodoma, kad tais atvejais, kai laikoma, kad buvo suteiktos tokios mažos pridėtinės vertės paslaugos, tokių paslaugų kainai įprastomis rinkos sąlygomis nustatyti labiausiai tinka PKLR metodas. Tačiau tais atvejais, kai tinkamų panašių nekontroliuojamų sandorių nėra, tokių paslaugų kainai įprastomis rinkos sąlygomis nustatyti dažniausiai taikomas sąnaudomis grindžiamas sandorių kainodaros metodas (307). |
| --- | --- |

(266)

Kaip paaiškinta 2010 m. BSKF ataskaitos 1 priede, mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugoms gali būti, be kita ko, priskiriamos teisinės ir apskaitos paslaugos. 2010 m. BSKF ataskaitoje nurodoma, kad tais atvejais, kai laikoma, kad buvo suteiktos tokios mažos pridėtinės vertės paslaugos, tokių paslaugų kainai įprastomis rinkos sąlygomis nustatyti labiausiai tinka PKLR metodas. Tačiau tais atvejais, kai tinkamų panašių nekontroliuojamų sandorių nėra, tokių paslaugų kainai įprastomis rinkos sąlygomis nustatyti dažniausiai taikomas sąnaudomis grindžiamas sandorių kainodaros metodas (307).

307

| (267) | Taikant sąnaudomis grindžiamą metodą, reikia nustatyti tinkamą konkrečios paslaugos sąnaudų bazę. Vėliau reikia įvertinti pelno dydį, kuris, jeigu reikia, turėtų būti taikomas šioms sąnaudoms. Šiuo klausimu 2010 m. BSKF ataskaitoje visų pirma nurodyti 1995 m. EBPO SK gairių 7.33 ir 7.36 punktai teigiant, kad sąnaudų bazei ne visada turėtų būti taikomas pelno dydis (308). |
| --- | --- |

(267)

Taikant sąnaudomis grindžiamą metodą, reikia nustatyti tinkamą konkrečios paslaugos sąnaudų bazę. Vėliau reikia įvertinti pelno dydį, kuris, jeigu reikia, turėtų būti taikomas šioms sąnaudoms. Šiuo klausimu 2010 m. BSKF ataskaitoje visų pirma nurodyti 1995 m. EBPO SK gairių 7.33 ir 7.36 punktai teigiant, kad sąnaudų bazei ne visada turėtų būti taikomas pelno dydis (308).

308

| (268) | Be to, 2010 m. BSKF ataskaitoje nustatyta, kad, remiantis nacionalinių mokesčių administratorių patirtimi, tinkamas pelno dydis, kuris turėtų būti taikomas mažos pridėtinės vertės paslaugoms, paprastai sudaro 3–10 % ir dažnai yra maždaug 5 % Tačiau tais atvejais, kai kitokio pelno dydžio reikia dėl konkretaus sandorio faktų ir aplinkybių, į tai reikėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

(268)

Be to, 2010 m. BSKF ataskaitoje nustatyta, kad, remiantis nacionalinių mokesčių administratorių patirtimi, tinkamas pelno dydis, kuris turėtų būti taikomas mažos pridėtinės vertės paslaugoms, paprastai sudaro 3–10 % ir dažnai yra maždaug 5 % Tačiau tais atvejais, kai kitokio pelno dydžio reikia dėl konkretaus sandorio faktų ir aplinkybių, į tai reikėtų atsižvelgti.

2.6.   PAGRINDINĖS ŠIAME SPRENDIME VARTOJAMOS APSKAITOS IR FINANSINĖS SĄVOKOS

PAGRINDINĖS ŠIAME SPRENDIME VARTOJAMOS APSKAITOS IR FINANSINĖS SĄVOKOS

| (269) | Toliau glaustai apžvelgiami pagrindiniai šiame sprendime dažnai vartojami finansiniai rodikliai ir apskaitos sąvokos. |
| --- | --- |

(269)

Toliau glaustai apžvelgiami pagrindiniai šiame sprendime dažnai vartojami finansiniai rodikliai ir apskaitos sąvokos.

| (270) | Tipinėje pelno ir nuostolio ataskaitoje pirma registruojamos pajamos, kurias bendrovė gauna iš savo įprastos veiklos – dažniausia iš prekių ir paslaugų pardavimo klientams. Šis apskaitos straipsnis vadinamas „apyvarta“ arba „pajamomis“. |
| --- | --- |

(270)

Tipinėje pelno ir nuostolio ataskaitoje pirma registruojamos pajamos, kurias bendrovė gauna iš savo įprastos veiklos – dažniausia iš prekių ir paslaugų pardavimo klientams. Šis apskaitos straipsnis vadinamas „apyvarta“ arba „pajamomis“.

| (271) | Parduotų prekių savikainą (PPS) iš esmės sudaro prekių gamybai sunaudotų medžiagų (žaliavų) vertė arba prekių, kurios buvo perparduotos, pirkimo kaina, jeigu bendrovė neperdirba neparduotų prekių. PPS atimama iš apyvartos apskaičiuojant bendrąjį pelną. |
| --- | --- |

(271)

Parduotų prekių savikainą (PPS) iš esmės sudaro prekių gamybai sunaudotų medžiagų (žaliavų) vertė arba prekių, kurios buvo perparduotos, pirkimo kaina, jeigu bendrovė neperdirba neparduotų prekių. PPS atimama iš apyvartos apskaičiuojant bendrąjį pelną.

| (272) | Veiklos sąnaudas iš esmės sudaro darbo užmokesčio sąnaudos (309), energijos sąnaudos ir kitos administracinės bei pardavimo sąnaudos. Bendrovės „LuxOpCo“ atveju autorinis atlyginimas, kuris mokamas bendrovei „LuxSCS“, priskiriamas „kitoms veiklos išlaidoms“, tačiau neįtraukiamas į veiklos sąnaudas, kurias naudojant apskaičiuojamas veiklos pelnas pagal ginčijamą mokesčių sprendimą (310). |
| --- | --- |

(272)

Veiklos sąnaudas iš esmės sudaro darbo užmokesčio sąnaudos (309), energijos sąnaudos ir kitos administracinės bei pardavimo sąnaudos. Bendrovės „LuxOpCo“ atveju autorinis atlyginimas, kuris mokamas bendrovei „LuxSCS“, priskiriamas „kitoms veiklos išlaidoms“, tačiau neįtraukiamas į veiklos sąnaudas, kurias naudojant apskaičiuojamas veiklos pelnas pagal ginčijamą mokesčių sprendimą (310).

309

310

| (273) | 17 lentelėje pateikta supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita (311).

  17 lentelė


  Supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita


  Apyvarta
  (arba pajamos)







  — | Parduotų prekių savikaina (PPS) |
| --- | --- | --- |

(273)

17 lentelėje pateikta supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita (311).

311

17 lentelė

17 lentelė

Supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita

Supaprastinta pelno ir nuostolio ataskaita

Apyvarta
  (arba pajamos)

Apyvarta

(arba pajamos)

—

Parduotų prekių savikaina (PPS)

Parduotų prekių savikaina (PPS)

Bendrasis pelnas

Bendrasis pelnas

| — | Veiklos sąnaudos |
| --- | --- |

—

Veiklos sąnaudos

Veiklos sąnaudos

Veiklos pelnas (EBITDA)

Veiklos pelnas (EBITDA)

Pajamos neatskaičius palūkanų ir mokesčių (EBIT) arba veiklos pajamos

Pajamos neatskaičius palūkanų ir mokesčių (EBIT) arba veiklos pajamos

| — | Palūkanų ir išskirtinės pajamos arba pagautė |
| --- | --- |

—

Palūkanų ir išskirtinės pajamos arba pagautė

Palūkanų ir išskirtinės pajamos arba pagautė

Apmokestinamosios pajamos

Apmokestinamosios pajamos

| — | Mokesčiai |
| --- | --- |

—

Mokesčiai

Mokesčiai

Grynasis pelnas

Grynasis pelnas

| (274) | Veiklos rezultatai ir pelningumas dažnai vertinami taikant koeficientus, įvardijamus kaip „marža“ arba „pelno dydis“. Be to, maržos naudojamos atliekant vienodų subjektų palyginimą sandorių kainodaros tikslais. |
| --- | --- |

(274)

Veiklos rezultatai ir pelningumas dažnai vertinami taikant koeficientus, įvardijamus kaip „marža“ arba „pelno dydis“. Be to, maržos naudojamos atliekant vienodų subjektų palyginimą sandorių kainodaros tikslais.

| (275) | Taikant sandorių kainodarą bendrąją pelno maržą galima apskaičiuoti bendrąjį pelną padalijus iš apyvartos (arba PPS), o grynąją pelno maržą – veiklos pelną padalijus iš apyvartos (arba bendrų sąnaudų, t. y. PPS ir veiklos sąnaudų sumos), ypač tuo atveju, kai yra taikomas sandorio grynosios maržos metodas. Todėl, kai taikomas „grynosios maržos“ metodas, veiklos pelną atitiktų pelno lygio rodiklio skaitiklis. |
| --- | --- |

(275)

Taikant sandorių kainodarą bendrąją pelno maržą galima apskaičiuoti bendrąjį pelną padalijus iš apyvartos (arba PPS), o grynąją pelno maržą – veiklos pelną padalijus iš apyvartos (arba bendrų sąnaudų, t. y. PPS ir veiklos sąnaudų sumos), ypač tuo atveju, kai yra taikomas sandorio grynosios maržos metodas. Todėl, kai taikomas „grynosios maržos“ metodas, veiklos pelną atitiktų pelno lygio rodiklio skaitiklis.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (276) | Sprendime pradėti procedūrą (312) Komisija paaiškino, kad jai kilo didelių abejonių, ar ginčijamas mokesčių sprendimas yra suderinamas su vidaus rinka. Visų pirma, Komisija suabejojo, ar ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka užtikrino, kad bendrovei „LuxSCS“ autorinis atlyginimas, o bendrovei „LuxOpCo“ atlygis būtų mokamas įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(276)

Sprendime pradėti procedūrą (312) Komisija paaiškino, kad jai kilo didelių abejonių, ar ginčijamas mokesčių sprendimas yra suderinamas su vidaus rinka. Visų pirma, Komisija suabejojo, ar ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka užtikrino, kad bendrovei „LuxSCS“ autorinis atlyginimas, o bendrovei „LuxOpCo“ atlygis būtų mokamas įprastomis rinkos sąlygomis.

312

| (277) | Pirma, Komisija kritikavo tai, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas negavus sandorių kainodaros ataskaitos. Komisija taip pat pažymėjo, kad sprendimas buvo priimtas per vienuolika darbo dienų nuo pirmojo rašto, kuris laikomas prašymu priimti sprendimą, gavimo. |
| --- | --- |

(277)

Pirma, Komisija kritikavo tai, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas negavus sandorių kainodaros ataskaitos. Komisija taip pat pažymėjo, kad sprendimas buvo priimtas per vienuolika darbo dienų nuo pirmojo rašto, kuris laikomas prašymu priimti sprendimą, gavimo.

| (278) | Antra, Komisija kritikavo tai, kad ginčijamame mokesčių sprendime patvirtinta sandorių kainodaros tvarka nėra grindžiama nė vienu iš EBPO SK gairėse nustatytų bendrųjų sandorių kainodaros metodų. |
| --- | --- |

(278)

Antra, Komisija kritikavo tai, kad ginčijamame mokesčių sprendime patvirtinta sandorių kainodaros tvarka nėra grindžiama nė vienu iš EBPO SK gairėse nustatytų bendrųjų sandorių kainodaros metodų.

| (279) | Trečia, Komisija kritikavo tai, kad, kitaip nei rekomenduojama 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.16 punkte, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas autorinis atlyginimas nebuvo susietas su išdirbiu, apyvarta ar pelnu. Autorinis atlyginimas buvo apskaičiuotas kaip likutinis bendrovės „LuxOpCo“ grupės vidaus sandorių pelnas, kuris buvo nustatytas iš „LuxOpCo“ faktiškai registruoto pelno atėmus įprastą „LuxOpCo“ funkcijoms priskiriamą grąžą. |
| --- | --- |

(279)

Trečia, Komisija kritikavo tai, kad, kitaip nei rekomenduojama 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.16 punkte, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas autorinis atlyginimas nebuvo susietas su išdirbiu, apyvarta ar pelnu. Autorinis atlyginimas buvo apskaičiuotas kaip likutinis bendrovės „LuxOpCo“ grupės vidaus sandorių pelnas, kuris buvo nustatytas iš „LuxOpCo“ faktiškai registruoto pelno atėmus įprastą „LuxOpCo“ funkcijoms priskiriamą grąžą.

| (280) | Ketvirta, Komisijai kilo abejonių, ar teisinga bendrovę „LuxOpCo“ vertinti kaip atliekančią mažiau sudėtingas funkcijas nei bendrovė „LuxSCS“. Remiantis bendrovės „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų apibūdinimu ir prisiimama rizika atrodo, kad šios funkcijos ir rizika yra sudėtingesnės nei bendrovės „LuxSCS“ vykdomos funkcijos. Konkrečios su nematerialiuoju turtu susijusios funkcijos, už kurias bendrovei „LuxSCS“ esą mokamas atlygis, nebuvo apibūdintos nei prašyme priimti sprendimą, nei ginčijamame Liuksemburgo mokesčių administratoriaus sprendime. Be to, nors prašyme priimti sprendimą buvo teigiama, kad bendrovei „LuxSCS“ tenka visa rizika, susijusi su tokios IN nuosavybe, nebuvo nurodyta, kurią riziką bendrovė „LuxSCS“ prisiima turėdama nematerialųjį turtą, visų pirma lyginant su veiklos rizika, kurią prisiima bendrovė „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(280)

Ketvirta, Komisijai kilo abejonių, ar teisinga bendrovę „LuxOpCo“ vertinti kaip atliekančią mažiau sudėtingas funkcijas nei bendrovė „LuxSCS“. Remiantis bendrovės „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų apibūdinimu ir prisiimama rizika atrodo, kad šios funkcijos ir rizika yra sudėtingesnės nei bendrovės „LuxSCS“ vykdomos funkcijos. Konkrečios su nematerialiuoju turtu susijusios funkcijos, už kurias bendrovei „LuxSCS“ esą mokamas atlygis, nebuvo apibūdintos nei prašyme priimti sprendimą, nei ginčijamame Liuksemburgo mokesčių administratoriaus sprendime. Be to, nors prašyme priimti sprendimą buvo teigiama, kad bendrovei „LuxSCS“ tenka visa rizika, susijusi su tokios IN nuosavybe, nebuvo nurodyta, kurią riziką bendrovė „LuxSCS“ prisiima turėdama nematerialųjį turtą, visų pirma lyginant su veiklos rizika, kurią prisiima bendrovė „LuxOpCo“.

| (281) | Penkta, dėl veiklos sąnaudoms taikomo [4–6] proc. pelno dydžio Komisija laikėsi nuomonės, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas atlygis už bendrovės „LuxOpCo“ vykdomas funkcijas yra santykinai mažas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, be kita ko, bendrovės „LuxOpCo“ funkcijos buvo įvardytos kaip pagrindinių ir strateginių komercinių sprendimų priėmimas, sutelkiant visos Europos rinkos veiklos riziką. Be to, nebuvo paaiškinta, kodėl nustatant bendrovės „LuxOpCo“ atlygį įprastomis rinkos sąlygomis buvo taikoma apatinė ir viršutinė ribos (313), tokiu būdu iš esmės apeinant sandorių kainodaros tvarką, kuri grindžiama veiklos sąnaudomis. Galiausiai Komisijai kilo abejonių, ar pagrįstai bendrovės „LuxOpCo“ atlygiui nustatyti buvo pasirinktas netiesioginis sandorių kainodaros metodas. |
| --- | --- |

(281)

Penkta, dėl veiklos sąnaudoms taikomo [4–6] proc. pelno dydžio Komisija laikėsi nuomonės, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas atlygis už bendrovės „LuxOpCo“ vykdomas funkcijas yra santykinai mažas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, be kita ko, bendrovės „LuxOpCo“ funkcijos buvo įvardytos kaip pagrindinių ir strateginių komercinių sprendimų priėmimas, sutelkiant visos Europos rinkos veiklos riziką. Be to, nebuvo paaiškinta, kodėl nustatant bendrovės „LuxOpCo“ atlygį įprastomis rinkos sąlygomis buvo taikoma apatinė ir viršutinė ribos (313), tokiu būdu iš esmės apeinant sandorių kainodaros tvarką, kuri grindžiama veiklos sąnaudomis. Galiausiai Komisijai kilo abejonių, ar pagrįstai bendrovės „LuxOpCo“ atlygiui nustatyti buvo pasirinktas netiesioginis sandorių kainodaros metodas.

313

| (282) | Šešta, Komisija pažymėjo, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas 2003 m., tačiau vis dar galiojo 2014 m. Komisija suabejojo, ar praėjus daugiau nei dešimt metų yra teisinga manyti, kad sprendime pripažintas atlygis vis dar atitinka įprastas rinkos sąlygas, jo neperžiūrint ar nenustatant pareigos informuoti administratorių, jeigu pasikeičia kurios nors svarbiausios aplinkybės. |
| --- | --- |

(282)

Šešta, Komisija pažymėjo, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas 2003 m., tačiau vis dar galiojo 2014 m. Komisija suabejojo, ar praėjus daugiau nei dešimt metų yra teisinga manyti, kad sprendime pripažintas atlygis vis dar atitinka įprastas rinkos sąlygas, jo neperžiūrint ar nenustatant pareigos informuoti administratorių, jeigu pasikeičia kurios nors svarbiausios aplinkybės.

| (283) | Atsižvelgdama į šią kritiką, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ buvo suteiktas atrankusis pranašumas, nes bendrovei „LuxSCS“ buvo mokamas autorinis atlyginimas, o bendrovei „LuxOpCp“ – atlygis, kurie skyrėsi nuo rezultato įprastomis rinkos sąlygomis. Kadangi atrodo, kad visos kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygos įvykdytos ir nėra akivaizdaus suderinamumo pagrindo pagal Sutarties 107 straipsnio 2 ar 3 dalį, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra valstybės pagalba, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(283)

Atsižvelgdama į šią kritiką, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ buvo suteiktas atrankusis pranašumas, nes bendrovei „LuxSCS“ buvo mokamas autorinis atlyginimas, o bendrovei „LuxOpCp“ – atlygis, kurie skyrėsi nuo rezultato įprastomis rinkos sąlygomis. Kadangi atrodo, kad visos kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygos įvykdytos ir nėra akivaizdaus suderinamumo pagrindo pagal Sutarties 107 straipsnio 2 ar 3 dalį, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra valstybės pagalba, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka.

4.   LIUKSEMBURGO PASTABOS

LIUKSEMBURGO PASTABOS

| (284) | Liuksemburgo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą daugiausia dėmesio skiriama, pirma, įtariamiems procedūriniams trūkumams Komisijai atliekant pirminį tyrimą, antra, įtariamoms teisinėms klaidoms sprendime pradėti procedūrą ir, trečia, sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštoms abejonėms. |
| --- | --- |

(284)

Liuksemburgo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą daugiausia dėmesio skiriama, pirma, įtariamiems procedūriniams trūkumams Komisijai atliekant pirminį tyrimą, antra, įtariamoms teisinėms klaidoms sprendime pradėti procedūrą ir, trečia, sprendime pradėti procedūrą Komisijos pareikštoms abejonėms.

4.1.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ PROCEDŪRINIŲ TRŪKUMŲ

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ PROCEDŪRINIŲ TRŪKUMŲ

| (285) | Liuksemburgas tvirtino, kad sprendimas pradėti procedūrą buvo priimtas per ypač trumpą laikotarpį ir remiantis nepakankama informacija. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad Komisija neišnaudojo savo galimybių surinkti informaciją, būtiną priemonei įvertinti atliekant pirminį tyrimą. |
| --- | --- |

(285)

Liuksemburgas tvirtino, kad sprendimas pradėti procedūrą buvo priimtas per ypač trumpą laikotarpį ir remiantis nepakankama informacija. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad Komisija neišnaudojo savo galimybių surinkti informaciją, būtiną priemonei įvertinti atliekant pirminį tyrimą.

| (286) | Pirma, Liuksemburgas teigė, kad Komisija pažeidė lojalaus bendradarbiavimo ir nešališkumo principus, visų pirma neatsakydama į pasiūlymus susitikti, kad Liuksemburgas galėtų aptarti pateiktą informaciją prieš Komisijai priimant sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(286)

Pirma, Liuksemburgas teigė, kad Komisija pažeidė lojalaus bendradarbiavimo ir nešališkumo principus, visų pirma neatsakydama į pasiūlymus susitikti, kad Liuksemburgas galėtų aptarti pateiktą informaciją prieš Komisijai priimant sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (287) | Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad Komisija taip pat nesilaikė Reglamento (ES) 2015/1589 12 straipsnio 2 dalies (314), kurioje numatyta, kad nustačiusi, jog atsakymas į jos prašymus pateikti informaciją yra netinkamas arba neišsamus, Komisija turėtų pakartoti prašymą arba net įsakyti pateikti informaciją, formos ir turinio. |
| --- | --- |

(287)

Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad Komisija taip pat nesilaikė Reglamento (ES) 2015/1589 12 straipsnio 2 dalies (314), kurioje numatyta, kad nustačiusi, jog atsakymas į jos prašymus pateikti informaciją yra netinkamas arba neišsamus, Komisija turėtų pakartoti prašymą arba net įsakyti pateikti informaciją, formos ir turinio.

314

| (288) | Be to, Liuksemburgas rėmėsi Reglamento (ES) 2015/1589 5 straipsnio 2 dalimi ir 13 straipsnio 3 dalimi. Jis pažymėjo, kad šioje byloje Liuksemburgui nebuvo pateiktas nei priminimas, nei įsakymas pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(288)

Be to, Liuksemburgas rėmėsi Reglamento (ES) 2015/1589 5 straipsnio 2 dalimi ir 13 straipsnio 3 dalimi. Jis pažymėjo, kad šioje byloje Liuksemburgui nebuvo pateiktas nei priminimas, nei įsakymas pateikti informaciją.

4.2.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ TEISINIŲ KLAIDŲ SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ TEISINIŲ KLAIDŲ SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (289) | Liuksemburgo vertinimu, sprendimas pradėti procedūrą yra negaliojantis dėl įvairių teisinių klaidų. |
| --- | --- |

(289)

Liuksemburgo vertinimu, sprendimas pradėti procedūrą yra negaliojantis dėl įvairių teisinių klaidų.

| (290) | Pirma, Liuksemburgo nuomone, tas sprendimas yra kišimasis į šalies suverenias galias tiesioginio apmokestinimo srityje. Visų pirma, jis manė, kad Komisija viršijo savo įgaliojimus valstybės pagalbos srityje, nes parengė ir taikė savo pačios įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimą. Tokiu būdu Komisija siekia slapta suderinti tiesioginio apmokestinimo taisykles, pažeisdama Sutarties 113 ir 115 straipsnius, nes Sąjunga gali suderinti materialinę mokesčių teisę tik vienbalsiai priimtomis teisinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

(290)

Pirma, Liuksemburgo nuomone, tas sprendimas yra kišimasis į šalies suverenias galias tiesioginio apmokestinimo srityje. Visų pirma, jis manė, kad Komisija viršijo savo įgaliojimus valstybės pagalbos srityje, nes parengė ir taikė savo pačios įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimą. Tokiu būdu Komisija siekia slapta suderinti tiesioginio apmokestinimo taisykles, pažeisdama Sutarties 113 ir 115 straipsnius, nes Sąjunga gali suderinti materialinę mokesčių teisę tik vienbalsiai priimtomis teisinėmis priemonėmis.

| (291) | Liuksemburgas atkreipė ypatingą dėmesį į ypatingą sandorių kainodaros pobūdį ir sudėtingumą. EBPO SK gairėse nustatyta, kad nacionalinėms mokesčių institucijoms reikalinga tam tikra diskrecija aiškinant mokesčių taisykles konkrečiu atveju ir sprendžiant, ar taikant sandorių kainodaros metodiką nustatoma priimtina sandorio kaina. Liuksemburgas teigė, kad nacionalinės mokesčių institucijos, priimdamos mokesčių sprendimus, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas, turi naudotis būtina diskrecija iš karto nesibaimindamos, kad vėliau jų sprendimas bus pripažintas prieštaraujančiu valstybės pagalbos taisyklėms. Liuksemburgas tvirtino gavęs patvirtinimą, kad jo mokesčių sprendimų praktika yra tinkama ir atitinka Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą (315) bei EBPO SK gaires (316). |
| --- | --- |

(291)

Liuksemburgas atkreipė ypatingą dėmesį į ypatingą sandorių kainodaros pobūdį ir sudėtingumą. EBPO SK gairėse nustatyta, kad nacionalinėms mokesčių institucijoms reikalinga tam tikra diskrecija aiškinant mokesčių taisykles konkrečiu atveju ir sprendžiant, ar taikant sandorių kainodaros metodiką nustatoma priimtina sandorio kaina. Liuksemburgas teigė, kad nacionalinės mokesčių institucijos, priimdamos mokesčių sprendimus, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas, turi naudotis būtina diskrecija iš karto nesibaimindamos, kad vėliau jų sprendimas bus pripažintas prieštaraujančiu valstybės pagalbos taisyklėms. Liuksemburgas tvirtino gavęs patvirtinimą, kad jo mokesčių sprendimų praktika yra tinkama ir atitinka Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą (315) bei EBPO SK gaires (316).

315

316

| (292) | Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad precedentai, kuriuos Komisija nurodė sprendime pradėti procedūrą, skiriasi nuo ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jie susiję su schemomis, kuriose yra elementų, dėl kurių pranašumas suteikiamas nepriklausomai nuo individualių mokesčių mokėtojų aplinkybių. Šių schemų teikiamais pranašumais galėjo naudotis tik tam tikra įmonių grupė, o ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas ne dėl visos mokesčių sistemos ir buvo taikomas individualiai „Amazon“ atvejui. |
| --- | --- |

(292)

Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad precedentai, kuriuos Komisija nurodė sprendime pradėti procedūrą, skiriasi nuo ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jie susiję su schemomis, kuriose yra elementų, dėl kurių pranašumas suteikiamas nepriklausomai nuo individualių mokesčių mokėtojų aplinkybių. Šių schemų teikiamais pranašumais galėjo naudotis tik tam tikra įmonių grupė, o ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas ne dėl visos mokesčių sistemos ir buvo taikomas individualiai „Amazon“ atvejui.

| (293) | Trečia, Liuksemburgas teigė, kad sprendime pradėti procedūrą nepateikta atrankumo analizė, tiksliau, jame nenustatyta bazinė mokesčių sistema arba kontrolinė mokesčių mokėtojų grupė, su kuria reikėtų lyginti bendrovės „Amazon“ apmokestinimą. Todėl nebuvo nustatyta, kad bendrovė „Amazon“ buvo apmokestinama nukrypstant nuo bazinės mokesčių sistemos ir įgijo pranašumą. |
| --- | --- |

(293)

Trečia, Liuksemburgas teigė, kad sprendime pradėti procedūrą nepateikta atrankumo analizė, tiksliau, jame nenustatyta bazinė mokesčių sistema arba kontrolinė mokesčių mokėtojų grupė, su kuria reikėtų lyginti bendrovės „Amazon“ apmokestinimą. Todėl nebuvo nustatyta, kad bendrovė „Amazon“ buvo apmokestinama nukrypstant nuo bazinės mokesčių sistemos ir įgijo pranašumą.

| (294) | Dėl teisingos bazinės sistemos Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad tai yra nacionalinė mokesčių teisė, visų pirma LIR 164 straipsnio 3 dalis ir 18 straipsnis. Nors LIR 164 straipsnio 3 dalyje nėra konkrečios nuorodos į EBPO SK gaires, jas atspindi Liuksemburgo sandorių kainodaros taisyklės ir praktika. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad nacionalinėmis sandorių kainodaros taisyklėmis siekiama užtikrinti, kad įmonių grupės ir nepriklausomos įmonės būtų apmokestinamos vienodai. Liuksemburgas taip pat pažymėjo, kad nei LIR 18 straipsnyje, nei 164 straipsnio 3 dalyje nedaromas skirtumas tarp tarptautinių ir nacionalinių sandorių ar tarptautinių ir nacionalinių įmonių grupių. Liuksemburgas tvirtino, kad ginčijamas mokesčių sprendimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į atitinkamą reguliavimo sistemą ir ekonomines aplinkybes, buvusias suteikiant priemonę, t. y. 2003 m. (317) Liuksemburgas pažymėjo, kad 2003 m. dar nebuvo 2010 m. EBPO SK gairių, o Liuksemburgo teisėje nebuvo nurodomos 1995 m. EBPO SK gairės. |
| --- | --- |

(294)

Dėl teisingos bazinės sistemos Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad tai yra nacionalinė mokesčių teisė, visų pirma LIR 164 straipsnio 3 dalis ir 18 straipsnis. Nors LIR 164 straipsnio 3 dalyje nėra konkrečios nuorodos į EBPO SK gaires, jas atspindi Liuksemburgo sandorių kainodaros taisyklės ir praktika. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad nacionalinėmis sandorių kainodaros taisyklėmis siekiama užtikrinti, kad įmonių grupės ir nepriklausomos įmonės būtų apmokestinamos vienodai. Liuksemburgas taip pat pažymėjo, kad nei LIR 18 straipsnyje, nei 164 straipsnio 3 dalyje nedaromas skirtumas tarp tarptautinių ir nacionalinių sandorių ar tarptautinių ir nacionalinių įmonių grupių. Liuksemburgas tvirtino, kad ginčijamas mokesčių sprendimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į atitinkamą reguliavimo sistemą ir ekonomines aplinkybes, buvusias suteikiant priemonę, t. y. 2003 m. (317) Liuksemburgas pažymėjo, kad 2003 m. dar nebuvo 2010 m. EBPO SK gairių, o Liuksemburgo teisėje nebuvo nurodomos 1995 m. EBPO SK gairės.

317

| (295) | Ketvirta, Liuksemburgas manė, kad Komisija nenustatė jokios įmonių, kurios galėjo naudotis priemone, kategorijos. Remdamasis byla Autogrill (318), Liuksemburgas tvirtino, kad, norint pripažinti atrankumą, turi būti nustatyta įmonių, kurios vienintelės naudojasi nagrinėjama priemone, kategorija. Dėl kontrolinės mokesčių mokėtojų grupės Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje buvo tik tie mokesčių mokėtojai, kuriems buvo taikomos sandorių kainodaros taisyklės ir šalies mokesčių sprendimų praktika. |
| --- | --- |

(295)

Ketvirta, Liuksemburgas manė, kad Komisija nenustatė jokios įmonių, kurios galėjo naudotis priemone, kategorijos. Remdamasis byla Autogrill (318), Liuksemburgas tvirtino, kad, norint pripažinti atrankumą, turi būti nustatyta įmonių, kurios vienintelės naudojasi nagrinėjama priemone, kategorija. Dėl kontrolinės mokesčių mokėtojų grupės Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje buvo tik tie mokesčių mokėtojai, kuriems buvo taikomos sandorių kainodaros taisyklės ir šalies mokesčių sprendimų praktika.

Autogrill

318

4.3.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAREIKŠTŲ ABEJONIŲ

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAREIKŠTŲ ABEJONIŲ

| (296) | Liuksemburgas taip pat konkrečiai įvertino sprendime pradėti procedūrą Komisijos išreikštas abejones, ar ginčijamas mokesčių sprendimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(296)

Liuksemburgas taip pat konkrečiai įvertino sprendime pradėti procedūrą Komisijos išreikštas abejones, ar ginčijamas mokesčių sprendimas atitinka įprastų rinkos sąlygų principą.

| (297) | Pirma, atsakydamas į Komisijos kritiką, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo patvirtintas vos per 11 darbo dienų, Liuksemburgas tvirtino, kad procesas truko gerokai ilgiau: 2003 m. rugsėjo 9 ir 11 d. buvo surengti susitikimai su „Amazon“ atstovais, taip pat mokesčių institucijos kruopščiai nagrinėjo pasirinktą metodą, 2003 m. spalio 23 ir 31 d.„Amazon“ raštus bei sandorių kainodaros ataskaitą, kurią pateikė „Amazon“ mokesčių konsultantas. |
| --- | --- |

(297)

Pirma, atsakydamas į Komisijos kritiką, kad ginčijamas mokesčių sprendimas buvo patvirtintas vos per 11 darbo dienų, Liuksemburgas tvirtino, kad procesas truko gerokai ilgiau: 2003 m. rugsėjo 9 ir 11 d. buvo surengti susitikimai su „Amazon“ atstovais, taip pat mokesčių institucijos kruopščiai nagrinėjo pasirinktą metodą, 2003 m. spalio 23 ir 31 d.„Amazon“ raštus bei sandorių kainodaros ataskaitą, kurią pateikė „Amazon“ mokesčių konsultantas.

| (298) | Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad Komisijos abejonė, jog ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas neatlikus reikalaujamos ekonominės analizės, yra nepagrįsta. Buvo parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurioje buvo pateiktas prašyme priimti sprendimą siūlomos sandorių kainodaros tvarkos pagrindimas. Ją sudaro standartiniai elementai, kaip antai abiejų sandorio šalių (bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“) funkcinė analizė, atitinkamo sandorio ir susijusios intelektinės nuosavybės aprašymas, taip pat sandorių kainodaros metodų pasirinkimas ir kainos įprastomis rinkos sąlygomis įvertinimas. |
| --- | --- |

(298)

Antra, Liuksemburgas tvirtino, kad Komisijos abejonė, jog ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas neatlikus reikalaujamos ekonominės analizės, yra nepagrįsta. Buvo parengta sandorių kainodaros ataskaita, kurioje buvo pateiktas prašyme priimti sprendimą siūlomos sandorių kainodaros tvarkos pagrindimas. Ją sudaro standartiniai elementai, kaip antai abiejų sandorio šalių (bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“) funkcinė analizė, atitinkamo sandorio ir susijusios intelektinės nuosavybės aprašymas, taip pat sandorių kainodaros metodų pasirinkimas ir kainos įprastomis rinkos sąlygomis įvertinimas.

| (299) | Liuksemburgas paaiškino, kad 2003 m., kai buvo patvirtintas ginčijamas mokesčių sprendimas, bendrovės „Amazon“ veikla buvo nauja ir sparčiai plėtėsi, o pirmenybė buvo teikiama ne trumpalaikiam pelningumui, o ilgalaikėms investicijoms. 2003 m. bendrovė „Amazon“ patyrė nuostolį ir buvo prognozuojama, kad artimiausioje ateityje „Amazon“ toliau daug investuos į technologijas. Kadangi mažmeninė prekyba internetu yra veikla, kuriai dėl didelės konkurencijos būdingas mažas pelningumas, bendrovės „Amazon“ strategija buvo išsiskirti imantis technologinių inovacijų. Todėl nematerialusis turtas buvo laikomas esminiu bendrovės „Amazon“ veiklos vertės šaltiniu. Procesams reikalinga technologija yra labai sudėtinga ir nuolat tobulinama didelėmis bendrovės „LuxSCS“ investicijomis. |
| --- | --- |

(299)

Liuksemburgas paaiškino, kad 2003 m., kai buvo patvirtintas ginčijamas mokesčių sprendimas, bendrovės „Amazon“ veikla buvo nauja ir sparčiai plėtėsi, o pirmenybė buvo teikiama ne trumpalaikiam pelningumui, o ilgalaikėms investicijoms. 2003 m. bendrovė „Amazon“ patyrė nuostolį ir buvo prognozuojama, kad artimiausioje ateityje „Amazon“ toliau daug investuos į technologijas. Kadangi mažmeninė prekyba internetu yra veikla, kuriai dėl didelės konkurencijos būdingas mažas pelningumas, bendrovės „Amazon“ strategija buvo išsiskirti imantis technologinių inovacijų. Todėl nematerialusis turtas buvo laikomas esminiu bendrovės „Amazon“ veiklos vertės šaltiniu. Procesams reikalinga technologija yra labai sudėtinga ir nuolat tobulinama didelėmis bendrovės „LuxSCS“ investicijomis.

| (300) | Remiantis SK ataskaitoje pateikta funkcine analize, bendrovė „LuxSCS“ yra atsakinga už nematerialiojo turto išlaikymą ir nuolatinį plėtojimą; bendrovė „LuxOpCo“ valdo, vykdo ir plėtoja mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklą per ES svetaines naudodama nematerialųjį turtą, kurį licencijuoja iš bendrovės „LuxSCS“. Liuksemburgo teigimu, nematerialiojo turto naudojimo trukmė buvo ribota ir reikalavo nuolatinio tobulinimo bei didelių investicijų. Liuksemburgas pridūrė, kad bendrovė „LuxOpCo“ pati neturėjo ir neturi jokio nematerialiojo turto. Remiantis IN licencijos sutarties sąlygomis, visas įgytas nematerialusis turtas, kurį sukuria bendrovė „LuxOpCo“, yra juridiškai priskiriamas ir turimas bendrovės „LuxSCS“. |
| --- | --- |

(300)

Remiantis SK ataskaitoje pateikta funkcine analize, bendrovė „LuxSCS“ yra atsakinga už nematerialiojo turto išlaikymą ir nuolatinį plėtojimą; bendrovė „LuxOpCo“ valdo, vykdo ir plėtoja mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklą per ES svetaines naudodama nematerialųjį turtą, kurį licencijuoja iš bendrovės „LuxSCS“. Liuksemburgo teigimu, nematerialiojo turto naudojimo trukmė buvo ribota ir reikalavo nuolatinio tobulinimo bei didelių investicijų. Liuksemburgas pridūrė, kad bendrovė „LuxOpCo“ pati neturėjo ir neturi jokio nematerialiojo turto. Remiantis IN licencijos sutarties sąlygomis, visas įgytas nematerialusis turtas, kurį sukuria bendrovė „LuxOpCo“, yra juridiškai priskiriamas ir turimas bendrovės „LuxSCS“.

| (301) | Liuksemburgas argumentavo, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, grindžiama SGMM, kuris taikomas nustatant autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, dydį įprastomis rinkos sąlygomis. SGMM yra sandorių kainodaros metodas, kuris atitinka Liuksemburgo sandorių kainodaros taisykles ir administracinę praktiką. Jis dažnai taikomas Liuksemburgo mokesčių sprendimuose ir yra pripažintas 1995 m. EBPO SK gairėse. Liuksemburgo mokesčių administratorius pripažino SGMM atsižvelgdamas į sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktą funkcinę analizę: bendrovė „LuxSCS“ turi, išlaiko ir plėtoja veiklos strategiškiausius elementus, t. y. nematerialųjį turtą, kurio vertę sunku nustatyti. Liuksemburgas taip pat tvirtina, kad pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxOpCo“ turi tik ribotas teises ir pareigas, susijusias su nematerialiuoju turtu, ir pati IN neturi. Todėl bendrovė „LuxSCS“ turi perspektyvių nematerialiojo turto naudojimo alternatyvų, kad galėtų kurti klestintį verslą; kita vertus, bendrovė „LuxOpCo“ tokių alternatyvų neturi. Todėl bendrovė „LuxOpCo“ yra laikoma mažiau sudėtinga įmone nei bendrovė „LuxSCS“ ir buvo tinkamai pasirinkta kaip vertinama šalis. Liuksemburgas taip pat teigė, kad dėl mažo mažmeninės prekybos pelningumo kitų metodų pasirinkimas galėjo sukelti bendrovės „LuxOpCo“ nuostolių riziką. SGMM pasirinkimas užtikrino stabilesnį būsimą bendrovės „LuxOpCo“ pelną ir jo atitikimą įmonės pobūdžiui. Tokiu pasirinkimu taip pat buvo užtikrinta, kad bendrovės „LuxOpCo“ rezultatai didės augant jos veiklos Liuksemburge ir ES mastui, o „LuxOpCo“ atlygis bus pagrįstai prognozuojamas. Taikant kitus metodus būtų buvę gauti gerokai nestabilesni rezultatai. Atsižvelgdamas į šiuos aspektus, Liuksemburgas tvirtino, kad ginčijamas mokesčių sprendimas negali būti laikomas sprendimu, kuriame pripažįstamas „mažiausias galimas rezultatas“ bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu. |
| --- | --- |

(301)

Liuksemburgas argumentavo, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, grindžiama SGMM, kuris taikomas nustatant autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, dydį įprastomis rinkos sąlygomis. SGMM yra sandorių kainodaros metodas, kuris atitinka Liuksemburgo sandorių kainodaros taisykles ir administracinę praktiką. Jis dažnai taikomas Liuksemburgo mokesčių sprendimuose ir yra pripažintas 1995 m. EBPO SK gairėse. Liuksemburgo mokesčių administratorius pripažino SGMM atsižvelgdamas į sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktą funkcinę analizę: bendrovė „LuxSCS“ turi, išlaiko ir plėtoja veiklos strategiškiausius elementus, t. y. nematerialųjį turtą, kurio vertę sunku nustatyti. Liuksemburgas taip pat tvirtina, kad pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxOpCo“ turi tik ribotas teises ir pareigas, susijusias su nematerialiuoju turtu, ir pati IN neturi. Todėl bendrovė „LuxSCS“ turi perspektyvių nematerialiojo turto naudojimo alternatyvų, kad galėtų kurti klestintį verslą; kita vertus, bendrovė „LuxOpCo“ tokių alternatyvų neturi. Todėl bendrovė „LuxOpCo“ yra laikoma mažiau sudėtinga įmone nei bendrovė „LuxSCS“ ir buvo tinkamai pasirinkta kaip vertinama šalis. Liuksemburgas taip pat teigė, kad dėl mažo mažmeninės prekybos pelningumo kitų metodų pasirinkimas galėjo sukelti bendrovės „LuxOpCo“ nuostolių riziką. SGMM pasirinkimas užtikrino stabilesnį būsimą bendrovės „LuxOpCo“ pelną ir jo atitikimą įmonės pobūdžiui. Tokiu pasirinkimu taip pat buvo užtikrinta, kad bendrovės „LuxOpCo“ rezultatai didės augant jos veiklos Liuksemburge ir ES mastui, o „LuxOpCo“ atlygis bus pagrįstai prognozuojamas. Taikant kitus metodus būtų buvę gauti gerokai nestabilesni rezultatai. Atsižvelgdamas į šiuos aspektus, Liuksemburgas tvirtino, kad ginčijamas mokesčių sprendimas negali būti laikomas sprendimu, kuriame pripažįstamas „mažiausias galimas rezultatas“ bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu.

| (302) | Trečia, siekdamas išsklaidyti Komisijos abejonę, pareikštą sprendime pradėti procedūrą, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, nėra susijęs su išdirbiu, apyvarta ar pelnu, Liuksemburgas patvirtino, kad autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip likutinis pelnas. Vis dėlto Liuksemburgas manė, kad toks rezultatas yra neatsiejamas nuo SGMM taikymo ir atitinka funkcinę bei rizikos analizę. |
| --- | --- |

(302)

Trečia, siekdamas išsklaidyti Komisijos abejonę, pareikštą sprendime pradėti procedūrą, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, nėra susijęs su išdirbiu, apyvarta ar pelnu, Liuksemburgas patvirtino, kad autorinis atlyginimas yra apskaičiuojamas kaip likutinis pelnas. Vis dėlto Liuksemburgas manė, kad toks rezultatas yra neatsiejamas nuo SGMM taikymo ir atitinka funkcinę bei rizikos analizę.

| (303) | Ketvirta, Liuksemburgas tvirtino, kad reali bendrovės „LuxOpCo“ finansinė grąža kiekvienais nagrinėjamo laikotarpio metais visiškai atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Buvo laikoma, kad bendrovės „LuxOpCo“ atlygis įprastomis rinkos sąlygomis priklauso kvartilių intervalui nuo [2–2,5] proc. iki [5–10] proc., kurio mediana yra [4–4,5] proc., kaip nurodyta SK ataskaitos lyginamojoje analizėje. |
| --- | --- |

(303)

Ketvirta, Liuksemburgas tvirtino, kad reali bendrovės „LuxOpCo“ finansinė grąža kiekvienais nagrinėjamo laikotarpio metais visiškai atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. Buvo laikoma, kad bendrovės „LuxOpCo“ atlygis įprastomis rinkos sąlygomis priklauso kvartilių intervalui nuo [2–2,5] proc. iki [5–10] proc., kurio mediana yra [4–4,5] proc., kaip nurodyta SK ataskaitos lyginamojoje analizėje.

| (304) | Penkta, dėl išreikštos abejonės, ar reikėjo bendrovės „LuxOpCo“ atlygiui taikyti apatinę ir viršutinę ribas, Liuksemburgas tvirtino, kad apatinė riba užtikrino teigiamą atlygį, kuris turėjo didėti plečiantis veiklai, nes 2003 m. bendrovė „Amazon“ patyrė nuostolį, o lyginamosios analizės bendrovės taip pat veikė nuostolingai. Be to, viršutinė ir apatinė ribos skatino bendrovę „LuxOpCo“ efektyviai valdyti veiklą. Netaikant viršutinės ir apatinės ribos, bendrovė „LuxOpCo“ galėjo tiesiog didinti sąnaudas, kad padidėtų jos rezultatas. Atsižvelgdamas į tai, kad 2006–2013 m. bendrovės „LuxOpCo“ vidutinė marža buvo [3,5–4] proc. ir kiekvienais metais neviršijo kvartilių intervalo ribų, Liuksemburgas daro išvadą, kad viršutinės ir apatinės ribos neturėjo jokio realaus ir praktinio poveikio. |
| --- | --- |

(304)

Penkta, dėl išreikštos abejonės, ar reikėjo bendrovės „LuxOpCo“ atlygiui taikyti apatinę ir viršutinę ribas, Liuksemburgas tvirtino, kad apatinė riba užtikrino teigiamą atlygį, kuris turėjo didėti plečiantis veiklai, nes 2003 m. bendrovė „Amazon“ patyrė nuostolį, o lyginamosios analizės bendrovės taip pat veikė nuostolingai. Be to, viršutinė ir apatinė ribos skatino bendrovę „LuxOpCo“ efektyviai valdyti veiklą. Netaikant viršutinės ir apatinės ribos, bendrovė „LuxOpCo“ galėjo tiesiog didinti sąnaudas, kad padidėtų jos rezultatas. Atsižvelgdamas į tai, kad 2006–2013 m. bendrovės „LuxOpCo“ vidutinė marža buvo [3,5–4] proc. ir kiekvienais metais neviršijo kvartilių intervalo ribų, Liuksemburgas daro išvadą, kad viršutinės ir apatinės ribos neturėjo jokio realaus ir praktinio poveikio.

| (305) | Liuksemburgas taip pat tvirtino, kad mokesčių bazei nebuvo taikoma viršutinė riba ir ji didėjo kartu su bendrovės „Amazon“ plėtra ir investicijomis ES. Atlygio marža buvo taikoma visoms bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms, o ne tik jos veiklos sąnaudoms, patirtoms Liuksemburge. Todėl marža buvo taikoma platesnei bazei nei vien veiklos sąnaudoms, kurias bendrovė „LuxOpCo“ patiria Liuksemburge, nes jai buvo priskiriamos veiklos sąnaudos, kurias patirdavo kitos patronuojamosios įmonės ES ir kurias vėliau padengdavo bendrovė „LuxOpCo“. Jeigu bendrovės „LuxOpCo“ gautas atlygis būtų buvęs apskaičiuotas tik pagal jos veiklos sąnaudas Liuksemburge, vidutinė marža būtų sudariusi [10–15] proc. Duomenys, kuriuos Liuksemburgas pateikė šiam argumentui pagrįsti, nurodyti 18 lentelėje.

  18 lentelė


  Bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, išreikštas kaip a) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis (neįskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtų sąnaudų) ir b) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis, įskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtas sąnaudas















  (%) |
| --- | --- |
| Metai | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso
  [2006–2013] |
| a) | 13,8 | 12,0 | 10,9 | 10,4 | 11,4 | 11,5 | 11,0 | [10–15] | [10–15] |
| b) | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,2 | 3,9 | 3,8 | 3,2 | [2,5–3] | [3,5–4] |

(305)

Liuksemburgas taip pat tvirtino, kad mokesčių bazei nebuvo taikoma viršutinė riba ir ji didėjo kartu su bendrovės „Amazon“ plėtra ir investicijomis ES. Atlygio marža buvo taikoma visoms bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms, o ne tik jos veiklos sąnaudoms, patirtoms Liuksemburge. Todėl marža buvo taikoma platesnei bazei nei vien veiklos sąnaudoms, kurias bendrovė „LuxOpCo“ patiria Liuksemburge, nes jai buvo priskiriamos veiklos sąnaudos, kurias patirdavo kitos patronuojamosios įmonės ES ir kurias vėliau padengdavo bendrovė „LuxOpCo“. Jeigu bendrovės „LuxOpCo“ gautas atlygis būtų buvęs apskaičiuotas tik pagal jos veiklos sąnaudas Liuksemburge, vidutinė marža būtų sudariusi [10–15] proc. Duomenys, kuriuos Liuksemburgas pateikė šiam argumentui pagrįsti, nurodyti 18 lentelėje.

18 lentelė

18 lentelė

Bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, išreikštas kaip a) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis (neįskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtų sąnaudų) ir b) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis, įskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtas sąnaudas

Bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, išreikštas kaip a) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis (neįskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtų sąnaudų) ir b) „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų Liuksemburge procentinė dalis, įskaitant ES patronuojamųjų įmonių padengtas sąnaudas

(%)

Metai

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Iš viso

[2006–2013]

a)

13,8

12,0

10,9

10,4

11,4

11,5

11,0

[10–15]

[10–15]

b)

4,1

4,4

4,2

4,2

3,9

3,8

3,2

[2,5–3]

[3,5–4]

| (306) | Šešta, dėl ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo termino Liuksemburgas paaiškino, kad iš pradžių buvo numatyta, kad sprendimas galios penkis ataskaitinius laikotarpius nuo bendrovės „Amazon“ veiklos Liuksemburge faktinės pradžios (2006 m.) (319). Todėl iš pradžių ginčijamas mokesčių sprendimas buvo taikomas iki 2011 m. Liuksemburgas taip pat paaiškina, kad pagal tuometinę šalies administracinę praktiką sprendimai dėl sandorių kainodaros paprastai būdavo tikslinami tik tuo atveju, kai iš esmės pasikeisdavo veiklos modelis arba rinkos sąlygos. Bendrovės „LuxOpCo“ veikla ir veiklos modelis iki 2011 m. nesikeitė, todėl buvo laikoma, kad sandorių kainodaros tvarka tebėra tinkama, todėl ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimas 2011 m. buvo pratęstas dar penkeriems metams. Be to, Liuksemburgas paaiškina, kad po 2008 m. ekonomikos krizės atlygiui už panašią veiklą (mažmeninę prekybą internetu) buvo daromas didelis spaudimas ir bendrovės „Amazon“ veiklos pelningumas nuolat mažėjo. Šiomis aplinkybėmis Liuksemburgas manė, kad kainodaros tvarkos peržiūrėjimas galėjo sumažinti bendrovės „LuxOpCo“ atlygį. |
| --- | --- |

(306)

Šešta, dėl ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo termino Liuksemburgas paaiškino, kad iš pradžių buvo numatyta, kad sprendimas galios penkis ataskaitinius laikotarpius nuo bendrovės „Amazon“ veiklos Liuksemburge faktinės pradžios (2006 m.) (319). Todėl iš pradžių ginčijamas mokesčių sprendimas buvo taikomas iki 2011 m. Liuksemburgas taip pat paaiškina, kad pagal tuometinę šalies administracinę praktiką sprendimai dėl sandorių kainodaros paprastai būdavo tikslinami tik tuo atveju, kai iš esmės pasikeisdavo veiklos modelis arba rinkos sąlygos. Bendrovės „LuxOpCo“ veikla ir veiklos modelis iki 2011 m. nesikeitė, todėl buvo laikoma, kad sandorių kainodaros tvarka tebėra tinkama, todėl ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimas 2011 m. buvo pratęstas dar penkeriems metams. Be to, Liuksemburgas paaiškina, kad po 2008 m. ekonomikos krizės atlygiui už panašią veiklą (mažmeninę prekybą internetu) buvo daromas didelis spaudimas ir bendrovės „Amazon“ veiklos pelningumas nuolat mažėjo. Šiomis aplinkybėmis Liuksemburgas manė, kad kainodaros tvarkos peržiūrėjimas galėjo sumažinti bendrovės „LuxOpCo“ atlygį.

319

4.4.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL „M.COM“ SUSITARIMŲ, GRUPĖS VIDAUS LICENCIJOS SUTARČIŲ, IN LICENCIJOS SUTARČIŲ IR KITOS INFORMACIJOS

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL „M.COM“ SUSITARIMŲ, GRUPĖS VIDAUS LICENCIJOS SUTARČIŲ, IN LICENCIJOS SUTARČIŲ IR KITOS INFORMACIJOS

| (307) | Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl „M.com“ susitarimų, grupės vidaus licencijos sutarčių, IN licencijos sutarčių tarp „Amazon“ grupės įmonių ir trečiųjų šalių bei kitos bendrovių „LuxOpCo“, „LuxSCS“, AMEU ir ASE vidaus finansinės ir teisinės informacijos, kaip antai išorės vertinimo ataskaitų arba SK ataskaitų dėl IN įsigijimo sandorių, valdybos posėdžių ir bendrovės „LuxOpCo“ visuotinių akcininkų susirinkimų protokolų. |
| --- | --- |

(307)

Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl „M.com“ susitarimų, grupės vidaus licencijos sutarčių, IN licencijos sutarčių tarp „Amazon“ grupės įmonių ir trečiųjų šalių bei kitos bendrovių „LuxOpCo“, „LuxSCS“, AMEU ir ASE vidaus finansinės ir teisinės informacijos, kaip antai išorės vertinimo ataskaitų arba SK ataskaitų dėl IN įsigijimo sandorių, valdybos posėdžių ir bendrovės „LuxOpCo“ visuotinių akcininkų susirinkimų protokolų.

| (308) | Liuksemburgas nurodė, kad šalies sandorių kainodaros taisyklės yra vienodai taikomos visoms nacionalinėms ir tarptautinėms įmonių grupėms ir kad „Amazon“ grupei nebuvo sudarytos palankesnės sąlygos nei kitoms grupėms, nes Liuksemburgas nuosekliai taikė savo sandorių kainodaros taisykles. |
| --- | --- |

(308)

Liuksemburgas nurodė, kad šalies sandorių kainodaros taisyklės yra vienodai taikomos visoms nacionalinėms ir tarptautinėms įmonių grupėms ir kad „Amazon“ grupei nebuvo sudarytos palankesnės sąlygos nei kitoms grupėms, nes Liuksemburgas nuosekliai taikė savo sandorių kainodaros taisykles.

| (309) | Liuksemburgas išreiškė abejonę, ar „M.com“ susitarimai yra aktualūs nagrinėjamai bylai. Išskyrus „Target“ susitarimą, jie buvo sudaryti po to, kai Liuksemburge buvo priimtas mokesčių sprendimas. Liuksemburgas peržiūrėjo „M.com“ susitarimus ir nurodė pritariantis bendrovės „Amazon“ nuomonei, kad „M.com“ susitarimai atspindi verslo modelį, kuris skiriasi nuo bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ taikyto modelio. Todėl šie susitarimai, įskaitant bendrovių „Amazon“ ir „Borders“, „Circuit City“, „Target“, „ToysRUs“ ir „Waterstones“ susitarimus, negali būti naudojami PKLR analizei. |
| --- | --- |

(309)

Liuksemburgas išreiškė abejonę, ar „M.com“ susitarimai yra aktualūs nagrinėjamai bylai. Išskyrus „Target“ susitarimą, jie buvo sudaryti po to, kai Liuksemburge buvo priimtas mokesčių sprendimas. Liuksemburgas peržiūrėjo „M.com“ susitarimus ir nurodė pritariantis bendrovės „Amazon“ nuomonei, kad „M.com“ susitarimai atspindi verslo modelį, kuris skiriasi nuo bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ taikyto modelio. Todėl šie susitarimai, įskaitant bendrovių „Amazon“ ir „Borders“, „Circuit City“, „Target“, „ToysRUs“ ir „Waterstones“ susitarimus, negali būti naudojami PKLR analizei.

| (310) | Liuksemburgas taip pat tvirtino, kad „Amazon“ grupės vidaus susitarimai taip pat nėra tinkami PKLR analizei, nes šie grupės vidaus susitarimai iš esmės yra nekontroliuojami. |
| --- | --- |

(310)

Liuksemburgas taip pat tvirtino, kad „Amazon“ grupės vidaus susitarimai taip pat nėra tinkami PKLR analizei, nes šie grupės vidaus susitarimai iš esmės yra nekontroliuojami.

4.5.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL „AMAZON“ PATEIKTŲ DOKUMENTŲ, SUSIJUSIŲ SU JAV MOKESČIŲ TEISMO PROCESU

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL „AMAZON“ PATEIKTŲ DOKUMENTŲ, SUSIJUSIŲ SU JAV MOKESČIŲ TEISMO PROCESU

| (311) | 2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos apie dokumentus, kurie buvo parengti ir naudojami vykstant JAV mokesčių teismo procesui. |
| --- | --- |

(311)

2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos apie dokumentus, kurie buvo parengti ir naudojami vykstant JAV mokesčių teismo procesui.

| (312) | Pateikdamas pastabas, Liuksemburgas pritaria bendrovės „Amazon“ pastaboms ir išvadoms bei pažymi, kad bendrovės „LuxSCS“ IN teisių perleidimo sutartyje vertinamas tik pats nematerialusis turtas, kuris atskirtas nuo viso kito turto, funkcijų ir rizikos, susijusios su „Amazon“ veikla. |
| --- | --- |

(312)

Pateikdamas pastabas, Liuksemburgas pritaria bendrovės „Amazon“ pastaboms ir išvadoms bei pažymi, kad bendrovės „LuxSCS“ IN teisių perleidimo sutartyje vertinamas tik pats nematerialusis turtas, kuris atskirtas nuo viso kito turto, funkcijų ir rizikos, susijusios su „Amazon“ veikla.

| (313) | Anot Liuksemburgo, atlikęs analizę JAV mokesčių teismas nustatė, kad [4,5–5] proc. bendrosios prekių apyvartos (BPA) būtų tinkamas autorinio atlyginimo už nematerialųjį turtą, naudojamą „Amazon“ veiklai Europoje vykdyti, įprastomis rinkos sąlygomis dydis, nustatytas pagal tinkamiausius orientyrus. |
| --- | --- |

(313)

Anot Liuksemburgo, atlikęs analizę JAV mokesčių teismas nustatė, kad [4,5–5] proc. bendrosios prekių apyvartos (BPA) būtų tinkamas autorinio atlyginimo už nematerialųjį turtą, naudojamą „Amazon“ veiklai Europoje vykdyti, įprastomis rinkos sąlygomis dydis, nustatytas pagal tinkamiausius orientyrus.

| (314) | Liuksemburgas pažymi, kad bendrovė „LuxSCS“ gavo autorinį atlyginimą iš bendrovės „LuxOpCo“, sudarantį [3–3,5] proc. BPA, kuris buvo mažesnis nei JAV mokesčių teismo nustatytas autorinio atlyginimo įprastomis rinkos sąlygomis dydis. Todėl, jeigu būtų taikomas JAV mokesčių teismo dydis, bendrovė „LuxOpCo“ būtų skolinga autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“ ir jos apmokestinamosios pajamos Liuksemburge būtų mažesnės. |
| --- | --- |

(314)

Liuksemburgas pažymi, kad bendrovė „LuxSCS“ gavo autorinį atlyginimą iš bendrovės „LuxOpCo“, sudarantį [3–3,5] proc. BPA, kuris buvo mažesnis nei JAV mokesčių teismo nustatytas autorinio atlyginimo įprastomis rinkos sąlygomis dydis. Todėl, jeigu būtų taikomas JAV mokesčių teismo dydis, bendrovė „LuxOpCo“ būtų skolinga autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“ ir jos apmokestinamosios pajamos Liuksemburge būtų mažesnės.

| (315) | Todėl Liuksemburgas mano, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių bazė nebuvo netinkamai sumažinta, kaip teigia Komisija savo sprendime pradėti procedūrą, todėl ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ nebuvo suteiktas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(315)

Todėl Liuksemburgas mano, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių bazė nebuvo netinkamai sumažinta, kaip teigia Komisija savo sprendime pradėti procedūrą, todėl ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ nebuvo suteiktas atrankusis pranašumas.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

5.1.   
  „AMAZON“ PASTABOS

„AMAZON“ PASTABOS

5.1.1.   „AMAZON“ PASTABOS DĖL ĮTARIAMŲ TEISINIŲ KLAIDŲ

| (316) | Bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad Komisijos sprendime pradėti procedūrą buvo neteisingai nustatyta bazinė sistema ir nebuvo įrodytas priemonės atrankumas. „Amazon“ teigimu, ginčijimą mokesčių sprendimą reikėtų peržiūrėti pagal konkrečią nacionalinės teisės nuostatą ir (arba) administracinę praktiką, o ne įmonių apmokestinimo sistemą apskritai (320). Todėl teisinga ginčijamo mokesčių sprendimo vertinimo bazinė sistema yra LIR 164 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nustatytas įprastų rinkos sąlygų principas ir atitinkama nagrinėjamų nuostatų taikymo administracinė praktika (321). |
| --- | --- |

(316)

Bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad Komisijos sprendime pradėti procedūrą buvo neteisingai nustatyta bazinė sistema ir nebuvo įrodytas priemonės atrankumas. „Amazon“ teigimu, ginčijimą mokesčių sprendimą reikėtų peržiūrėti pagal konkrečią nacionalinės teisės nuostatą ir (arba) administracinę praktiką, o ne įmonių apmokestinimo sistemą apskritai (320). Todėl teisinga ginčijamo mokesčių sprendimo vertinimo bazinė sistema yra LIR 164 straipsnio 3 dalyje ir 18 straipsnyje nustatytas įprastų rinkos sąlygų principas ir atitinkama nagrinėjamų nuostatų taikymo administracinė praktika (321).

320

321

| (317) | Bendrovės „Amazon“ teigimu, abejonių dėl valstybės pagalbos galėtų kilti tik tuo atveju, jeigu ginčijamu mokesčių sprendimu būtų nukrypstama nuo Liuksemburgui būdingo įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimo ir taikymo. Bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad iš Tarptautinės tiriančiųjų žurnalistų asociacijos duomenų bazėje „LuxLeaks“ nustatyto likutinio pelno padalijimo metodo populiarumo matyti, jog ginčijamu mokesčių sprendimu nebuvo nukrypta nuo Liuksemburgo mokesčių administratoriaus administracinės praktikos (322). |
| --- | --- |

(317)

Bendrovės „Amazon“ teigimu, abejonių dėl valstybės pagalbos galėtų kilti tik tuo atveju, jeigu ginčijamu mokesčių sprendimu būtų nukrypstama nuo Liuksemburgui būdingo įprastų rinkos sąlygų principo aiškinimo ir taikymo. Bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad iš Tarptautinės tiriančiųjų žurnalistų asociacijos duomenų bazėje „LuxLeaks“ nustatyto likutinio pelno padalijimo metodo populiarumo matyti, jog ginčijamu mokesčių sprendimu nebuvo nukrypta nuo Liuksemburgo mokesčių administratoriaus administracinės praktikos (322).

322

| (318) | Be to, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad Komisija neįrodė priemonės atrankumo ir nurodė bylas, kuriose buvo įvardytos neatrankių priemonių savybės (323). |
| --- | --- |

(318)

Be to, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad Komisija neįrodė priemonės atrankumo ir nurodė bylas, kuriose buvo įvardytos neatrankių priemonių savybės (323).

323

5.1.2.   BENDROVĖS „AMAZON“ PASTABOS DĖL SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAREIKŠTŲ ABEJONIŲ

| (319) | Bendrovės „Amazon“ pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą pareikštų abejonių didžiąja dalimi sutampa su Liuksemburgo pastabomis, nes bendrovė taip pat tvirtino, kad prie prašymo priimti sprendimą buvo pridėta sandorių kainodaros ataskaita ir kad tas prašymas buvo kruopščiai nagrinėjamas. |
| --- | --- |

(319)

Bendrovės „Amazon“ pastabos dėl sprendime pradėti procedūrą pareikštų abejonių didžiąja dalimi sutampa su Liuksemburgo pastabomis, nes bendrovė taip pat tvirtino, kad prie prašymo priimti sprendimą buvo pridėta sandorių kainodaros ataskaita ir kad tas prašymas buvo kruopščiai nagrinėjamas.

| (320) | Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad pasirinktas sandorių kainodaros metodas (likutinio pelno padalijimo metodas) atitinka ne tik EBPO SK gaires, bet ir Liuksemburgo sandorių kainodaros taisykles ir administracinę praktiką (324). Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad nematerialųjį turtą, kuriuo bendrovė „LuxSCS“ leido naudotis bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį, sudarė intelektinės nuosavybės, nuosavybės teisių ir bet kurio kito nematerialiojo turto, nuosavybės teise priklausančio ir sukurto bendrovės „LuxSCS“ pagal susitarimą su „Amazon“ susijusiomis įmonėmis arba licencijuojamo iš „Amazon“ susijusių įmonių ar kitaip su bendrove „LuxSCS“ susijusių įmonių, visuma (325). Bendrovė paaiškino, kuo skyrėsi bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcijos, ir tvirtino, kad, kadangi „LuxOpCo“ yra valdymo bendrovė, kuriai nuosavybės teise nepriklauso jokie unikalūs ištekliai, o bendrovei „LuxSCS“ nuosavybės teise priklauso, ji išlaiko ir plėtoja unikalius ir sunkiai įvertinamus pagrindinius vertės kūrimo elementus, šiuose santykiuose bendrovė „LuxOpCo“ yra mažiausiai sudėtinga įmonė. Todėl, taikant likutinio pelno padalijimo metodą, pirmame etape taikomas SGMM, kad būtų galima nustatyti neunikalių bendrovės „LuxOpCo“, kuri yra laikoma vertinama šalimi, indėlių grąžą. Vėliau visas likutinis pelnas skiriamas bendrovei „LuxSCS“, nes jos indėlis yra būtinas Europoje vykdomai veiklai (326). |
| --- | --- |

(320)

Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad pasirinktas sandorių kainodaros metodas (likutinio pelno padalijimo metodas) atitinka ne tik EBPO SK gaires, bet ir Liuksemburgo sandorių kainodaros taisykles ir administracinę praktiką (324). Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad nematerialųjį turtą, kuriuo bendrovė „LuxSCS“ leido naudotis bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį, sudarė intelektinės nuosavybės, nuosavybės teisių ir bet kurio kito nematerialiojo turto, nuosavybės teise priklausančio ir sukurto bendrovės „LuxSCS“ pagal susitarimą su „Amazon“ susijusiomis įmonėmis arba licencijuojamo iš „Amazon“ susijusių įmonių ar kitaip su bendrove „LuxSCS“ susijusių įmonių, visuma (325). Bendrovė paaiškino, kuo skyrėsi bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcijos, ir tvirtino, kad, kadangi „LuxOpCo“ yra valdymo bendrovė, kuriai nuosavybės teise nepriklauso jokie unikalūs ištekliai, o bendrovei „LuxSCS“ nuosavybės teise priklauso, ji išlaiko ir plėtoja unikalius ir sunkiai įvertinamus pagrindinius vertės kūrimo elementus, šiuose santykiuose bendrovė „LuxOpCo“ yra mažiausiai sudėtinga įmonė. Todėl, taikant likutinio pelno padalijimo metodą, pirmame etape taikomas SGMM, kad būtų galima nustatyti neunikalių bendrovės „LuxOpCo“, kuri yra laikoma vertinama šalimi, indėlių grąžą. Vėliau visas likutinis pelnas skiriamas bendrovei „LuxSCS“, nes jos indėlis yra būtinas Europoje vykdomai veiklai (326).

324

325

326

| (321) | Bendrovė „Amazon“ taip pat teigė, kad bendrovės „LuxSCS“ indėlį, už kurį jai mokamas atlygis pagal ginčijamame mokesčių sprendime patvirtintą sandorių kainodaros tvarką, sudaro ne tik nematerialiojo turto sublicencijavimas, bet ir rizikos, susijusios su bendrovės „LuxOpCo“ veikla, prisiėmimas (327). Turėdama nematerialųjį turtą ir finansuodama jo plėtojimą, bendrovė „LuxSCS“ prisiėmė didelę riziką, nes pagal SPS turėjo atlikti įmokas. Rizika, kurią prisiima bendrovė „LuxSCS“, atsiranda dėl netikrumo, būdingo MTTP finansavimui. Jeigu vykdant MTTP veiklą nesukuriamas materialusis turtas, kurį būtų galima sėkmingai eksploatuoti, SPS šalys būtų patyrusios didelių nuostolių. Bendrovė „LuxSCS“ turi galimybę kontroliuoti su nematerialiuoju turtu susijusią veiklos riziką, nes bendrovė „LuxSCS“ nematerialųjį turtą kontroliuoja ir plėtoja dalyvaudama SPS. Todėl bendrovei „LuxSCS“ nebūtina turėti nuosavų darbuotojų. Be to, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ patirtų nuostolių, nematerialųjį turtą būtų galima licencijuoti kitai bendrovei, todėl nematerialiojo turto eksploatavimo kontrolė priklauso bendrovei „LuxSCS“. Galiausiai bendrovė „LuxSCS“, kaip itin vertingo nematerialiojo turto savininkė, yra finansiškai pajėgi padengti nuostolius pasireiškus atitinkamai rizikai. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat galėtų pasinaudoti numatomo gautino autorinio atlygio pinigų srautu finansuodama būsimas investicijas, skirtas nematerialiajam turtui išlaikyti ir atnaujinti. |
| --- | --- |

(321)

Bendrovė „Amazon“ taip pat teigė, kad bendrovės „LuxSCS“ indėlį, už kurį jai mokamas atlygis pagal ginčijamame mokesčių sprendime patvirtintą sandorių kainodaros tvarką, sudaro ne tik nematerialiojo turto sublicencijavimas, bet ir rizikos, susijusios su bendrovės „LuxOpCo“ veikla, prisiėmimas (327). Turėdama nematerialųjį turtą ir finansuodama jo plėtojimą, bendrovė „LuxSCS“ prisiėmė didelę riziką, nes pagal SPS turėjo atlikti įmokas. Rizika, kurią prisiima bendrovė „LuxSCS“, atsiranda dėl netikrumo, būdingo MTTP finansavimui. Jeigu vykdant MTTP veiklą nesukuriamas materialusis turtas, kurį būtų galima sėkmingai eksploatuoti, SPS šalys būtų patyrusios didelių nuostolių. Bendrovė „LuxSCS“ turi galimybę kontroliuoti su nematerialiuoju turtu susijusią veiklos riziką, nes bendrovė „LuxSCS“ nematerialųjį turtą kontroliuoja ir plėtoja dalyvaudama SPS. Todėl bendrovei „LuxSCS“ nebūtina turėti nuosavų darbuotojų. Be to, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ patirtų nuostolių, nematerialųjį turtą būtų galima licencijuoti kitai bendrovei, todėl nematerialiojo turto eksploatavimo kontrolė priklauso bendrovei „LuxSCS“. Galiausiai bendrovė „LuxSCS“, kaip itin vertingo nematerialiojo turto savininkė, yra finansiškai pajėgi padengti nuostolius pasireiškus atitinkamai rizikai. Bendrovė „LuxSCS“ taip pat galėtų pasinaudoti numatomo gautino autorinio atlygio pinigų srautu finansuodama būsimas investicijas, skirtas nematerialiajam turtui išlaikyti ir atnaujinti.

327

| (322) | Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad taikant PKLR metodą nustatyto dydžio autoriniam atlyginimui nustatyti būtų gauti nestabilesni rezultatai ir galėtų atsirasti bendrovės „LuxOpCo“ nuostolių rizika, todėl šio metodo buvo atsisakyta. Bet kuriuo atveju Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo pradėti sandorių kainodaros analizę remdamasis mokesčių mokėtojo pasirinkta metodika. |
| --- | --- |

(322)

Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad taikant PKLR metodą nustatyto dydžio autoriniam atlyginimui nustatyti būtų gauti nestabilesni rezultatai ir galėtų atsirasti bendrovės „LuxOpCo“ nuostolių rizika, todėl šio metodo buvo atsisakyta. Bet kuriuo atveju Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo pradėti sandorių kainodaros analizę remdamasis mokesčių mokėtojo pasirinkta metodika.

| (323) | Bendrovė „Amazon“ priminė, kad taikant bet kurį sandorių kainodaros metodą paprastai gaunamas duomenų, kurie yra vienodai patikimi, intervalas. Sandorių kainodara nėra tikslusis mokslas, o atlikus bet kurią sandorių kainodaros analizę bus neišvengiamai gautas rezultatų įprastomis rinkos sąlygomis intervalas bei išvada dėl vienos iš kainų įprastomis rinkos sąlygomis, o ne vienintelės kainos įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, remdamasi EBPO SK gairėmis, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad sandorių kainodara taikoma remiantis profesine nuomone. Todėl, norint turėti valdomą įmonių mokesčių sistemą, reikia tam tikros diskrecijos. |
| --- | --- |

(323)

Bendrovė „Amazon“ priminė, kad taikant bet kurį sandorių kainodaros metodą paprastai gaunamas duomenų, kurie yra vienodai patikimi, intervalas. Sandorių kainodara nėra tikslusis mokslas, o atlikus bet kurią sandorių kainodaros analizę bus neišvengiamai gautas rezultatų įprastomis rinkos sąlygomis intervalas bei išvada dėl vienos iš kainų įprastomis rinkos sąlygomis, o ne vienintelės kainos įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, remdamasi EBPO SK gairėmis, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad sandorių kainodara taikoma remiantis profesine nuomone. Todėl, norint turėti valdomą įmonių mokesčių sistemą, reikia tam tikros diskrecijos.

vienos iš

vienintelės

| (324) | Bendrovė „Amazon“ pateikė valdymo paslaugų ex post tyrimą, kurį ji užsakė 2014 m. ir kurį atliekant buvo lyginamos Europos įmonės, vykdančios į „Amazon“ įmonių valdymo paslaugą panašią veiklą (toliau – 2014 m. tyrimas) (328). 2014 m. tyrimo metu buvo atlikta panašių įmonių, kurios daugiausia vykdo pagrindinės buveinės veiklą ir teikia valdymo konsultacijas, paieška. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (329), bendrovės savarankiškumu ir nepakankamais finansiniais duomenimis, bei paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (330), buvo nustatyta vienuolika įmonių (331), kurias mokesčių konsultantas laikė pakankamai panašiomis į bendrovę „LuxOpCo“. Atlikus pasirinktų įmonių 2010–2012 m. finansinių duomenų analizę gautas pelno dydžio rodiklio, kuris apibrėžiamas kaip veiklos pajamų (332) ir bendrų sąnaudų santykis, kvartilių intervalas sudarė 1,8–12,0 %, o mediana buvo lygi 7,0 % Bendrovė „Amazon“ mano, kad 2014 m. tyrimas patvirtina bendrovės „LuxOpCo“ atlygio, kuris buvo patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, įprastų rinkos sąlygų pobūdį, nes bendrovės „LuxOpCo“ pelno dydis, nustatytas kaip veiklos sąnaudų, patirtų tik Liuksemburge, procentinė dalis, nagrinėjamu laikotarpiu išliko šiame intervale (333). |
| --- | --- |

(324)

Bendrovė „Amazon“ pateikė valdymo paslaugų ex post tyrimą, kurį ji užsakė 2014 m. ir kurį atliekant buvo lyginamos Europos įmonės, vykdančios į „Amazon“ įmonių valdymo paslaugą panašią veiklą (toliau – 2014 m. tyrimas) (328). 2014 m. tyrimo metu buvo atlikta panašių įmonių, kurios daugiausia vykdo pagrindinės buveinės veiklą ir teikia valdymo konsultacijas, paieška. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (329), bendrovės savarankiškumu ir nepakankamais finansiniais duomenimis, bei paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (330), buvo nustatyta vienuolika įmonių (331), kurias mokesčių konsultantas laikė pakankamai panašiomis į bendrovę „LuxOpCo“. Atlikus pasirinktų įmonių 2010–2012 m. finansinių duomenų analizę gautas pelno dydžio rodiklio, kuris apibrėžiamas kaip veiklos pajamų (332) ir bendrų sąnaudų santykis, kvartilių intervalas sudarė 1,8–12,0 %, o mediana buvo lygi 7,0 % Bendrovė „Amazon“ mano, kad 2014 m. tyrimas patvirtina bendrovės „LuxOpCo“ atlygio, kuris buvo patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, įprastų rinkos sąlygų pobūdį, nes bendrovės „LuxOpCo“ pelno dydis, nustatytas kaip veiklos sąnaudų, patirtų tik Liuksemburge, procentinė dalis, nagrinėjamu laikotarpiu išliko šiame intervale (333).

ex post

328

329

330

331

332

333

| (325) | Be to, bendrovė „Amazon“ gynė ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo terminą. Siekdama pagrįsti argumentą, kad atlikus sprendimo peržiūrą po 2008 m. finansų krizės būtų greičiausiai sumažintas bendrovės „LuxOpCo“ atlygis, bendrovė „Amazon“ pateikė ex post sandorių kainodaros ataskaitą, kurią buvo užsakiusi 2012 m. (toliau – 2012 m. ex post SK ataskaita) (334) ir kurioje buvo pateikti bendrovių, kurios buvo naudojamos lyginamajai paieškai, nurodytai SK ataskaitoje, finansiniai rezultatai. Iš pirminio panašių bendrovių sąrašo, kuris buvo naudojamas SK ataskaitoje, trys nutraukė veiklą vėlesniais metais, o dar trys nebuvo laikomos panašiomis arba buvo pateikusios nepakankamai duomenų. Buvo sudaryti du nauji bendrovių rinkiniai: vienas grindžiamas 2004–2006 m. duomenimis, kitas – 2008–2010 m. Atlikus skirtingų finansinių metų analizę buvo apskaičiuota, kad sąnaudų grąžos (kuri apibrėžta kaip veiklos pelno ir bendrų sąnaudų santykis) apatinis kvartilis svyruoja nuo 1,1 % iki 4,2 %; mediana – nuo 3,1 % iki 5,5 % ir viršutinis kvartilis – nuo 4,6 % iki 8,5 % Remdamasi šiais rezultatais, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad per visą nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ atlygis išliko įprastų rinkos sąlygų intervale. |
| --- | --- |

(325)

Be to, bendrovė „Amazon“ gynė ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo terminą. Siekdama pagrįsti argumentą, kad atlikus sprendimo peržiūrą po 2008 m. finansų krizės būtų greičiausiai sumažintas bendrovės „LuxOpCo“ atlygis, bendrovė „Amazon“ pateikė ex post sandorių kainodaros ataskaitą, kurią buvo užsakiusi 2012 m. (toliau – 2012 m. ex post SK ataskaita) (334) ir kurioje buvo pateikti bendrovių, kurios buvo naudojamos lyginamajai paieškai, nurodytai SK ataskaitoje, finansiniai rezultatai. Iš pirminio panašių bendrovių sąrašo, kuris buvo naudojamas SK ataskaitoje, trys nutraukė veiklą vėlesniais metais, o dar trys nebuvo laikomos panašiomis arba buvo pateikusios nepakankamai duomenų. Buvo sudaryti du nauji bendrovių rinkiniai: vienas grindžiamas 2004–2006 m. duomenimis, kitas – 2008–2010 m. Atlikus skirtingų finansinių metų analizę buvo apskaičiuota, kad sąnaudų grąžos (kuri apibrėžta kaip veiklos pelno ir bendrų sąnaudų santykis) apatinis kvartilis svyruoja nuo 1,1 % iki 4,2 %; mediana – nuo 3,1 % iki 5,5 % ir viršutinis kvartilis – nuo 4,6 % iki 8,5 % Remdamasi šiais rezultatais, bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad per visą nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ atlygis išliko įprastų rinkos sąlygų intervale.

ex post

ex post

334

| (326) | Galiausiai bendrovė „Amazon“ teigė, kad net ir tuo atveju, jeigu Komisija nuspręstų, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra valstybės pagalba, ji neturėtų teisinio pagrindo įtariamai pagalbai išieškoti iš bendrovės „Amazon“. Pirma, bendrovė „Amazon“ mano, kad toks išieškojimas reikštų nevienodą apmokestinimą, nes „Amazon“ būtų vienintelė įmonė, grąžinanti įtariamą neteisėtą pagalbą, nors, pasak „Amazon“, toks pats apmokestinimas buvo taikomas daugeliui mokesčių mokėtojų pagal Liuksemburgo apmokestinimo tvarką. Antra, bendrovė „Amazon“ teigia, kad ji teisėtai tikėjosi, jog ginčijamas mokesčių sprendimas yra teisėtas ir ji gali juo remtis. Visų pirma, bendrovė „Amazon“ negalėjo numatyti, kad Komisija, laikydamasi precedento neturinčio ir naujoviško požiūrio (335), ginčijamą mokesčių sprendimą prilygins valstybės pagalbai. Galiausiai bendrovė „Amazon“ pažymi, kad yra suėjęs tariamos pagalbos dešimties metų senaties terminas. Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra atskira priemonė. Todėl diena, kurią buvo priimtas teisiškai privalomas aktas, kuriuo nacionalinės institucijos įsipareigojo teikti pagalbą, turi lemiamą reikšmę nustatant jos suteikimo dieną. Bendrovės „Amazon“ teigimu, ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas 2003 m. lapkričio 6 d., todėl, kadangi nuo pagalbos suteikimo dienos iki dienos, kurią Komisija pateikė savo pirmą 2014 m. birželio 24 d. prašymą pateikti informaciją, praėjo daugiau nei 10 metų, Komisija neturi teisės reikalauti išieškojimo. |
| --- | --- |

(326)

Galiausiai bendrovė „Amazon“ teigė, kad net ir tuo atveju, jeigu Komisija nuspręstų, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra valstybės pagalba, ji neturėtų teisinio pagrindo įtariamai pagalbai išieškoti iš bendrovės „Amazon“. Pirma, bendrovė „Amazon“ mano, kad toks išieškojimas reikštų nevienodą apmokestinimą, nes „Amazon“ būtų vienintelė įmonė, grąžinanti įtariamą neteisėtą pagalbą, nors, pasak „Amazon“, toks pats apmokestinimas buvo taikomas daugeliui mokesčių mokėtojų pagal Liuksemburgo apmokestinimo tvarką. Antra, bendrovė „Amazon“ teigia, kad ji teisėtai tikėjosi, jog ginčijamas mokesčių sprendimas yra teisėtas ir ji gali juo remtis. Visų pirma, bendrovė „Amazon“ negalėjo numatyti, kad Komisija, laikydamasi precedento neturinčio ir naujoviško požiūrio (335), ginčijamą mokesčių sprendimą prilygins valstybės pagalbai. Galiausiai bendrovė „Amazon“ pažymi, kad yra suėjęs tariamos pagalbos dešimties metų senaties terminas. Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra atskira priemonė. Todėl diena, kurią buvo priimtas teisiškai privalomas aktas, kuriuo nacionalinės institucijos įsipareigojo teikti pagalbą, turi lemiamą reikšmę nustatant jos suteikimo dieną. Bendrovės „Amazon“ teigimu, ginčijamas mokesčių sprendimas buvo priimtas 2003 m. lapkričio 6 d., todėl, kadangi nuo pagalbos suteikimo dienos iki dienos, kurią Komisija pateikė savo pirmą 2014 m. birželio 24 d. prašymą pateikti informaciją, praėjo daugiau nei 10 metų, Komisija neturi teisės reikalauti išieškojimo.

335

5.2.   EPICENTER

EPICENTER

| (327) | EPICENTER (336) manė, kad sprendime pradėti procedūrą nebuvo atsižvelgta į atitinkamą veiksmų laisvę, kuri būdinga sandorių kainodaros praktikai. EPICENTER manė, kad Komisija viršijo savo teisinius įgaliojimus tiesioginio apmokestinimo bylose taikyti valstybės pagalbos taisykles siekiant kovoti su žalinga mokesčių konkurencija. Šiuo požiūriu tai pakenks pačiam teisinio ir reguliavimo tikrumo poreikiui. EPICENTER tvirtinimu, Komisijos funkcija turėtų būti ne nustatyti pageidaujamą požiūrį, o užtikrinti, kad atskiri mokesčių sprendimai neprieštarautų atitinkamoms EBPO ar nacionalinėms gairėms. Todėl bet kurio susitarimo atrankumo vertinimo kriterijus yra bendras kiekvienoje valstybėje narėje taikomas reglamentavimas. |
| --- | --- |

(327)

EPICENTER (336) manė, kad sprendime pradėti procedūrą nebuvo atsižvelgta į atitinkamą veiksmų laisvę, kuri būdinga sandorių kainodaros praktikai. EPICENTER manė, kad Komisija viršijo savo teisinius įgaliojimus tiesioginio apmokestinimo bylose taikyti valstybės pagalbos taisykles siekiant kovoti su žalinga mokesčių konkurencija. Šiuo požiūriu tai pakenks pačiam teisinio ir reguliavimo tikrumo poreikiui. EPICENTER tvirtinimu, Komisijos funkcija turėtų būti ne nustatyti pageidaujamą požiūrį, o užtikrinti, kad atskiri mokesčių sprendimai neprieštarautų atitinkamoms EBPO ar nacionalinėms gairėms. Todėl bet kurio susitarimo atrankumo vertinimo kriterijus yra bendras kiekvienoje valstybėje narėje taikomas reglamentavimas.

336

5.3.   ASOCIACIJA „COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION“

ASOCIACIJA „COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION“

| (328) | Kadangi asociacija yra veiksmingos valstybės pagalbos kontrolės šalininkė, ji manė, kad vykstantiems tyrimams pasirenkami politiškai patogūs taikiniai. Asociacija manė, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymas šioje byloje prisidės prie teisinio ir verslo netikrumo Europoje. Asociacija išreiškė susirūpinimą dėl apdairaus nepriklausomo rinkos dalyvio kriterijaus taikymo ir reikalauja, kad vertinant atrankumą būtų griežtai taikomos nacionalinės sandorių kainodaros taisyklės. Be to, asociacija tvirtino, kad taikant įprastų rinkos sąlygų principą dažniausia nustatoma ne viena kaina įprastomis rinkos sąlygomis, o įprastų rinkos sąlygų intervalas. |
| --- | --- |

(328)

Kadangi asociacija yra veiksmingos valstybės pagalbos kontrolės šalininkė, ji manė, kad vykstantiems tyrimams pasirenkami politiškai patogūs taikiniai. Asociacija manė, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymas šioje byloje prisidės prie teisinio ir verslo netikrumo Europoje. Asociacija išreiškė susirūpinimą dėl apdairaus nepriklausomo rinkos dalyvio kriterijaus taikymo ir reikalauja, kad vertinant atrankumą būtų griežtai taikomos nacionalinės sandorių kainodaros taisyklės. Be to, asociacija tvirtino, kad taikant įprastų rinkos sąlygų principą dažniausia nustatoma ne viena kaina įprastomis rinkos sąlygomis, o įprastų rinkos sąlygų intervalas.

5.4.   BENDROVĖ ATOZ

BENDROVĖ ATOZ

| (329) | Pagrindinis bendrovės ATOZ argumentas yra susijęs su Komisijos vertinimo teisiniu pagrindu. Bendrovės ATOZ teigimu, tuo metu, kai buvo patvirtintas mokesčių sprendimas, Liuksemburgo mokesčių įstatymuose nebuvo jokių nuostatų dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo. Todėl bendrovė ATOZ tvirtino, kad nėra teisinga manyti, jog tuo metu EBPO sandorių kainodaros taisyklės buvo įtrauktos į Liuksemburgo teisės aktus. Bendrovė ATOZ mano, kad Komisijos požiūris paskatins, be kita ko, teisinį netikrumą tarp tarptautinių bendrovių. |
| --- | --- |

(329)

Pagrindinis bendrovės ATOZ argumentas yra susijęs su Komisijos vertinimo teisiniu pagrindu. Bendrovės ATOZ teigimu, tuo metu, kai buvo patvirtintas mokesčių sprendimas, Liuksemburgo mokesčių įstatymuose nebuvo jokių nuostatų dėl įprastų rinkos sąlygų principo taikymo. Todėl bendrovė ATOZ tvirtino, kad nėra teisinga manyti, jog tuo metu EBPO sandorių kainodaros taisyklės buvo įtrauktos į Liuksemburgo teisės aktus. Bendrovė ATOZ mano, kad Komisijos požiūris paskatins, be kita ko, teisinį netikrumą tarp tarptautinių bendrovių.

5.5.   LIUKSEMBURGO PRAMONININKŲ FEDERACIJA „FEDIL“

LIUKSEMBURGO PRAMONININKŲ FEDERACIJA „FEDIL“

| (330) | Federacijos „Fedil“ vertinimu, valstybės pagalbos tyrimai gali sumažinti teisinį tikrumą, kad mokesčių sprendimai yra skirti mokesčių mokėtojams patikinti. Federacijos „Fedil“ nuomone, priemonė turėtų būti vertinama remiantis tuometiniais Liuksemburgo teisės aktais ir administracine praktika, kuri nenumatė bendros nuorodos į EBPO SK gaires. Federacija „Fedil“ tvirtino, kad Komisija laikosi požiūrio, kad sandorių kainodara yra vienintelis teisingas atsakymas, todėl bendrovės iš anksto negali užsitikrinti teisinio tikrumo. |
| --- | --- |

(330)

Federacijos „Fedil“ vertinimu, valstybės pagalbos tyrimai gali sumažinti teisinį tikrumą, kad mokesčių sprendimai yra skirti mokesčių mokėtojams patikinti. Federacijos „Fedil“ nuomone, priemonė turėtų būti vertinama remiantis tuometiniais Liuksemburgo teisės aktais ir administracine praktika, kuri nenumatė bendros nuorodos į EBPO SK gaires. Federacija „Fedil“ tvirtino, kad Komisija laikosi požiūrio, kad sandorių kainodara yra vienintelis teisingas atsakymas, todėl bendrovės iš anksto negali užsitikrinti teisinio tikrumo.

5.6.   ORGANIZACIJA „OXFAM“

ORGANIZACIJA „OXFAM“

| (331) | „Oxfam“ išreiškė pritarimą Komisijos tyrimui ragindama Komisiją didinti savo tyrimo pajėgumus dar ir dėl to, kad galbūt turi geresnių galimybių nei nacionalinės institucijos struktūriškai įvertinti valstybių narių mokesčių sprendimų praktiką. Organizacija ragino Komisiją užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų sankcijų tais atvejais, kai patvirtinama, kad esama atrankiojo pranašumo, ir tam, kad žalinga mokesčių praktika būtų greitai panaikinta. |
| --- | --- |

(331)

„Oxfam“ išreiškė pritarimą Komisijos tyrimui ragindama Komisiją didinti savo tyrimo pajėgumus dar ir dėl to, kad galbūt turi geresnių galimybių nei nacionalinės institucijos struktūriškai įvertinti valstybių narių mokesčių sprendimų praktiką. Organizacija ragino Komisiją užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų sankcijų tais atvejais, kai patvirtinama, kad esama atrankiojo pranašumo, ir tam, kad žalinga mokesčių praktika būtų greitai panaikinta.

5.7.   ASOCIACIJA „THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.“

ASOCIACIJA „THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD.“

| (332) | Asociacijos BA teigimu, bendrovės „Amazon“ apmokestinimo tvarka Liuksemburge suteikia nesąžiningą pranašumą, kuriuo negali pasinaudoti nepriklausomi knygų platintojai Jungtinėje Karalystėje. Asociacija pažymėjo, kad bendrovė „Amazon“, nukreipdama visą pardavimą Europoje per savo centrinę būstinę Liuksemburge, gerokai susimažina mokesčių naštą tiek PVM, tiek pelno mokesčio atžvilgiu. Todėl asociacija ragina Komisiją skųsti šiuos mokesčių susitarimus, kurie iškraipo sąžiningą konkurenciją. |
| --- | --- |

(332)

Asociacijos BA teigimu, bendrovės „Amazon“ apmokestinimo tvarka Liuksemburge suteikia nesąžiningą pranašumą, kuriuo negali pasinaudoti nepriklausomi knygų platintojai Jungtinėje Karalystėje. Asociacija pažymėjo, kad bendrovė „Amazon“, nukreipdama visą pardavimą Europoje per savo centrinę būstinę Liuksemburge, gerokai susimažina mokesčių naštą tiek PVM, tiek pelno mokesčio atžvilgiu. Todėl asociacija ragina Komisiją skųsti šiuos mokesčių susitarimus, kurie iškraipo sąžiningą konkurenciją.

5.8.   EUROPOS IR TARPTAUTINĖ KNYGŲ PLATINTOJŲ FEDERACIJA, SINDIKATAS „LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE“, EUROPOS LEIDĖJŲ FEDERACIJA IR SINDIKATAS „LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS“

EUROPOS IR TARPTAUTINĖ KNYGŲ PLATINTOJŲ FEDERACIJA, SINDIKATAS „LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE“, EUROPOS LEIDĖJŲ FEDERACIJA IR SINDIKATAS „LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS“

| (333) | EIBF pasisako už vienos sąlygas visiems knygų mažmenininkams, todėl palankiai vertina Komisijos tyrimą dėl bendrovės „Amazon“ mokesčių praktikos. EIBF pakartoja, kad federacija remia laisvą ir atvirą rinką, kuri yra naudinga vartotojams. |
| --- | --- |

(333)

EIBF pasisako už vienos sąlygas visiems knygų mažmenininkams, todėl palankiai vertina Komisijos tyrimą dėl bendrovės „Amazon“ mokesčių praktikos. EIBF pakartoja, kad federacija remia laisvą ir atvirą rinką, kuri yra naudinga vartotojams.

| (334) | Organizacijos SLF, FEP ir SDLC išreiškė pritarimą EIBF pastaboms dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(334)

Organizacijos SLF, FEP ir SDLC išreiškė pritarimą EIBF pastaboms dėl sprendimo pradėti procedūrą.

5.9.   AUSTRIJOS DARBO RŪMAI „BUNDESARBEITSKAMMER“

AUSTRIJOS DARBO RŪMAI „BUNDESARBEITSKAMMER“

| (335) | Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“ pritaria Komisijos argumentams, išdėstytiems sprendime pradėti procedūrą, ir tvirtina, kad tokie susitarimai ir teisinės struktūros apskritai mažina visame pasaulyje mokamų mokesčių dydį. |
| --- | --- |

(335)

Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“ pritaria Komisijos argumentams, išdėstytiems sprendime pradėti procedūrą, ir tvirtina, kad tokie susitarimai ir teisinės struktūros apskritai mažina visame pasaulyje mokamų mokesčių dydį.

6.   BENDROVĖS X PATEIKTA INFORMACIJA

BENDROVĖS X PATEIKTA INFORMACIJA

| (336) | Bendrovė X, kuri yra „Amazon“ konkurentė ir vykdo mažmeninės prekybos internetu veiklą ES rinkoje bei pageidauja, kad jos tapatybė nebūtų atskleista, pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su tyrimu. |
| --- | --- |

(336)

Bendrovė X, kuri yra „Amazon“ konkurentė ir vykdo mažmeninės prekybos internetu veiklą ES rinkoje bei pageidauja, kad jos tapatybė nebūtų atskleista, pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su tyrimu.

| (337) | Bendrovės X teigimu, santykinė skirtingų sąnaudų pozicijų svarba vykdant mažmeninės prekybos internetu veiklą yra tokia: 50 % tenka klientų pasitenkinimui, 30 % – technologijoms ir 20 %– fizinei struktūrai ir logistikai. Nors patikima IT platforma yra labai svarbi pirmajame e. prekybos veiklos etape, pagrindiniai sėkmingos ir ilgalaikės mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksniai yra klientai ir rinkodara. Taigi pagrindinės priemonės, užtikrinančios augimą šioje rinkoje, yra patikima klientų duomenų bazė ir finansinis pajėgumas daug lėšų investuoti į rinkodarą. Šių veiksnių derinys leidžia pasiekti masto efektą, kuris yra būtinas norint kompensuoti reikšmingą pastoviųjų sąnaudų struktūrą, kuri reikalinga mažmeninės prekybos internetu veiklai. |
| --- | --- |

(337)

Bendrovės X teigimu, santykinė skirtingų sąnaudų pozicijų svarba vykdant mažmeninės prekybos internetu veiklą yra tokia: 50 % tenka klientų pasitenkinimui, 30 % – technologijoms ir 20 %– fizinei struktūrai ir logistikai. Nors patikima IT platforma yra labai svarbi pirmajame e. prekybos veiklos etape, pagrindiniai sėkmingos ir ilgalaikės mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksniai yra klientai ir rinkodara. Taigi pagrindinės priemonės, užtikrinančios augimą šioje rinkoje, yra patikima klientų duomenų bazė ir finansinis pajėgumas daug lėšų investuoti į rinkodarą. Šių veiksnių derinys leidžia pasiekti masto efektą, kuris yra būtinas norint kompensuoti reikšmingą pastoviųjų sąnaudų struktūrą, kuri reikalinga mažmeninės prekybos internetu veiklai.

| (338) | Bendrovės X teigimu, internetu prekiaujančio mažmenininko investicijos į technologijas sudaro maždaug 4–5 % apyvartos, kai veiklą reikia išlaikyti, ir 5–8 %, kai rinkos dalyvis yra inovacijų diegimo etape. Bendrovė „Amazon“ naudojasi turimomis technologijomis, kurios jai suteikė pranašumą prieš konkurentus Europoje. Technologijos yra nuolat tobulinamos ir derinamos prie klientų poreikių. Bendrovė „Amazon“ labai daug investavo į technologijas. Būtent šios didelės investicijos bendrovei leido plėtoti savo platformą, kuri šiandien suteikia sunkiai prilygstamą konkurencinį pranašumą. Bendrovė X iš viso yra investavusi 30–35 mln. EUR į savo platformos plėtojimą. Tačiau bendrovė savo nacionalinėje rinkoje yra mažesnė nei „Amazon“; dydžio skirtumas yra maždaug 1 prie 6. |
| --- | --- |

(338)

Bendrovės X teigimu, internetu prekiaujančio mažmenininko investicijos į technologijas sudaro maždaug 4–5 % apyvartos, kai veiklą reikia išlaikyti, ir 5–8 %, kai rinkos dalyvis yra inovacijų diegimo etape. Bendrovė „Amazon“ naudojasi turimomis technologijomis, kurios jai suteikė pranašumą prieš konkurentus Europoje. Technologijos yra nuolat tobulinamos ir derinamos prie klientų poreikių. Bendrovė „Amazon“ labai daug investavo į technologijas. Būtent šios didelės investicijos bendrovei leido plėtoti savo platformą, kuri šiandien suteikia sunkiai prilygstamą konkurencinį pranašumą. Bendrovė X iš viso yra investavusi 30–35 mln. EUR į savo platformos plėtojimą. Tačiau bendrovė savo nacionalinėje rinkoje yra mažesnė nei „Amazon“; dydžio skirtumas yra maždaug 1 prie 6.

| (339) | Nors bendrovės „Amazon“ investicijos į logistiką bendrovės X nacionalinėje rinkoje yra didelės, jos gebėjimas atlikti labai dideles investicijas į rinkodarą, pavyzdžiui, siūlyti nemokamą siuntimą, ir mažinti produktų kainas prisideda gerokai daugiau prie „Amazon“ sėkmės. |
| --- | --- |

(339)

Nors bendrovės „Amazon“ investicijos į logistiką bendrovės X nacionalinėje rinkoje yra didelės, jos gebėjimas atlikti labai dideles investicijas į rinkodarą, pavyzdžiui, siūlyti nemokamą siuntimą, ir mažinti produktų kainas prisideda gerokai daugiau prie „Amazon“ sėkmės.

| (340) | Jeigu įmonės nori pasiekti tam tikrą mastą ir konkuruoti vykdant e. prekybos veiklą, jos turėtų plėtoti tiesioginį kanalą, kad galėtų turėti klientų bazę, kuri reikalinga didinant rinkos dalį ir konkuruojant toje veiklos srityje. Visiška priklausomybė nuo bendrovės „Amazon“ yra nesuderinama su įmonės, ketinančios tapti e. prekybos sektoriaus lydere, strategija. Tačiau, norint konkuruoti su bendrove „Amazon“, reikia didelių investicijų į klientų bazės sukūrimą ir daugeliu atveju atitinkamų technologijų ir procesų. |
| --- | --- |

(340)

Jeigu įmonės nori pasiekti tam tikrą mastą ir konkuruoti vykdant e. prekybos veiklą, jos turėtų plėtoti tiesioginį kanalą, kad galėtų turėti klientų bazę, kuri reikalinga didinant rinkos dalį ir konkuruojant toje veiklos srityje. Visiška priklausomybė nuo bendrovės „Amazon“ yra nesuderinama su įmonės, ketinančios tapti e. prekybos sektoriaus lydere, strategija. Tačiau, norint konkuruoti su bendrove „Amazon“, reikia didelių investicijų į klientų bazės sukūrimą ir daugeliu atveju atitinkamų technologijų ir procesų.

| (341) | Mažiesiems mažmenininkams (pardavėjams), kurie produktus parduoda „Amazon“ trečiųjų šalių platformoje „Marketplace“, nepriklauso kliento asmens ir (arba) sandorio duomenys pagal jų sandorius dėl bendrovės „Amazon“ sutarčių sąlygų. „Amazon“ priklauso duomenys apie klientus ir bendrovė juos renka. Visų pirma, pardavėjams draudžiama vilioti klientus naujais pasiūlymais ar reklaminėmis akcijomis (pavyzdžiui, informaciniais biuleteniais). |
| --- | --- |

(341)

Mažiesiems mažmenininkams (pardavėjams), kurie produktus parduoda „Amazon“ trečiųjų šalių platformoje „Marketplace“, nepriklauso kliento asmens ir (arba) sandorio duomenys pagal jų sandorius dėl bendrovės „Amazon“ sutarčių sąlygų. „Amazon“ priklauso duomenys apie klientus ir bendrovė juos renka. Visų pirma, pardavėjams draudžiama vilioti klientus naujais pasiūlymais ar reklaminėmis akcijomis (pavyzdžiui, informaciniais biuleteniais).

| (342) | Nors tai ne visada būtina, daugumai mažmenininkų, norinčių sustiprinti savo pozicijas ir sukurti unikalią vertę, reikia daug investuoti į technologijas ir veiklos procesus. Vietoje to jie galėtų pasinaudoti „Amazon“ platforma, tačiau jiems nepriklausytų vertingas vertės grandinės segmentas ir jie priklausytų nuo tiesioginio konkurento. |
| --- | --- |

(342)

Nors tai ne visada būtina, daugumai mažmenininkų, norinčių sustiprinti savo pozicijas ir sukurti unikalią vertę, reikia daug investuoti į technologijas ir veiklos procesus. Vietoje to jie galėtų pasinaudoti „Amazon“ platforma, tačiau jiems nepriklausytų vertingas vertės grandinės segmentas ir jie priklausytų nuo tiesioginio konkurento.

| (343) | Vykdant e. prekybos veiklą, daug lėšų reikia investuoti į rinkodarą. E. prekybos įmonės paprastai į rinkodarą investuoja maždaug 30–35 % savo bendrojo pelno, priklausomai nuo masto, kurį jos galėtų pasiekti rinkoje (akivaizdu, kad kuo daugiau išauga įmonė, tuo mažesnę procentinę dalį jai reikia skirti rinkodarai). Pasirinkus agresyvesnę rinkodaros strategiją, reikia investuoti 2–3 kartus daugiau ir bendrovė patiria didelių nuostolių, todėl jai reikalinga didelė finansinė parama. „Amazon Prime“ yra viena iš pagrindinių bendrovės „Amazon“ rinkodaros priemonių. Vykdant šią prekybos programą daugumai prekių, įsigytų per „Amazon“, siūlomas nemokamas siuntimas. |
| --- | --- |

(343)

Vykdant e. prekybos veiklą, daug lėšų reikia investuoti į rinkodarą. E. prekybos įmonės paprastai į rinkodarą investuoja maždaug 30–35 % savo bendrojo pelno, priklausomai nuo masto, kurį jos galėtų pasiekti rinkoje (akivaizdu, kad kuo daugiau išauga įmonė, tuo mažesnę procentinę dalį jai reikia skirti rinkodarai). Pasirinkus agresyvesnę rinkodaros strategiją, reikia investuoti 2–3 kartus daugiau ir bendrovė patiria didelių nuostolių, todėl jai reikalinga didelė finansinė parama. „Amazon Prime“ yra viena iš pagrindinių bendrovės „Amazon“ rinkodaros priemonių. Vykdant šią prekybos programą daugumai prekių, įsigytų per „Amazon“, siūlomas nemokamas siuntimas.

7.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ IR BENDROVĖS X PATEIKTOS INFORMACIJOS

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ IR BENDROVĖS X PATEIKTOS INFORMACIJOS

7.1.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (344) | 2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas išreiškė pritarimą „Amazon“, FEDIL, CCIA, ATOZ ir EPICENTER pateiktoms pastaboms, tačiau manė, kad kitos pastabos, pateiktos priėmus sprendimą pradėti procedūrą, bylai nėra aktualios. |
| --- | --- |

(344)

2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas išreiškė pritarimą „Amazon“, FEDIL, CCIA, ATOZ ir EPICENTER pateiktoms pastaboms, tačiau manė, kad kitos pastabos, pateiktos priėmus sprendimą pradėti procedūrą, bylai nėra aktualios.

| (345) | Visų pirma, Liuksemburgas nurodė, kad „Oxfam“ pastabos nebuvo susijusios su bendrovės „Amazon“ byla ir buvo suformuluotos plačiąja prasme. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad asociacija BA pateikė pastabas ne dėl sprendime pradėti procedūrą pateiktos informacijos, o dėl klausimų, kurie nėra nagrinėjami atliekant šį tyrimą. Liuksemburgas nemano, kad EIBF ir jos narių pastabos suteikė naujos svarbios informacijos šioje byloje. Galiausiai Liuksemburgas manė, kad darbo rūmų „Bundesarbeitskammer“ pastabos buvo nepagrįstos ir netikslios. |
| --- | --- |

(345)

Visų pirma, Liuksemburgas nurodė, kad „Oxfam“ pastabos nebuvo susijusios su bendrovės „Amazon“ byla ir buvo suformuluotos plačiąja prasme. Liuksemburgas laikėsi nuomonės, kad asociacija BA pateikė pastabas ne dėl sprendime pradėti procedūrą pateiktos informacijos, o dėl klausimų, kurie nėra nagrinėjami atliekant šį tyrimą. Liuksemburgas nemano, kad EIBF ir jos narių pastabos suteikė naujos svarbios informacijos šioje byloje. Galiausiai Liuksemburgas manė, kad darbo rūmų „Bundesarbeitskammer“ pastabos buvo nepagrįstos ir netikslios.

7.2.   LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL BENDROVĖS X PATEIKTOS MEDŽIAGOS

LIUKSEMBURGO PASTABOS DĖL BENDROVĖS X PATEIKTOS MEDŽIAGOS

| (346) | 2016 m. gegužės 2 d. Liuksemburgas pateikė pastabas dėl bendrovės X pateiktos medžiagos. Liuksemburgas pareiškė, kad bendrovė „Amazon“, kuri yra rinkos dalyvė, gali geriau pakomentuoti bendrovės X pateiktą medžiagą. Todėl Liuksemburgas pasidalijo nekonfidencialia bendrovės X pateiktos medžiagos versija su bendrove „Amazon“ ir mano, kad bendrovė pateiks savo pastabas. |
| --- | --- |

(346)

2016 m. gegužės 2 d. Liuksemburgas pateikė pastabas dėl bendrovės X pateiktos medžiagos. Liuksemburgas pareiškė, kad bendrovė „Amazon“, kuri yra rinkos dalyvė, gali geriau pakomentuoti bendrovės X pateiktą medžiagą. Todėl Liuksemburgas pasidalijo nekonfidencialia bendrovės X pateiktos medžiagos versija su bendrove „Amazon“ ir mano, kad bendrovė pateiks savo pastabas.

8.   KITA „AMAZON“ PATEIKTA MEDŽIAGA

KITA „AMAZON“ PATEIKTA MEDŽIAGA

8.1.   PATEIKTA MEDŽIAGA DĖL „LUXSCS“ IR „LUXOPCO“ ATLYGIO ATITIKIMO ĮPRASTŲ RINKOS SĄLYGŲ PRINCIPUI

PATEIKTA MEDŽIAGA DĖL „LUXSCS“ IR „LUXOPCO“ ATLYGIO ATITIKIMO ĮPRASTŲ RINKOS SĄLYGŲ PRINCIPUI

| (347) | 2016 m. sausio 18 d. medžiagoje bendrovė „Amazon“ pateikė papildomą informaciją, patvirtinančią, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ atlygis atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

(347)

2016 m. sausio 18 d. medžiagoje bendrovė „Amazon“ pateikė papildomą informaciją, patvirtinančią, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintas bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ atlygis atitinka įprastų rinkos sąlygų principą.

| (348) | Pirma, dėl sandorių kainodaros metodo, kurį taikant buvo nustatytas bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ atlygis, „Amazon“ paaiškino, kad likutinio pelno padalijimo metodas buvo pasirinktas dėl to, kad nepavyko rasti nė vieno pakankamai patikimo panašaus nekontroliuojamo sandorio, kad būtų galima taikyti PKLR metodą. Jeigu būtų taikytas mažiau patikimas PKLR metodas, būtų buvęs nustatytas didesnis metinis autorinis atlyginimas. Bendrovė „Amazon“ taip pat paaiškino, kad pirmame likutinio pelno padalijimo metodo etape SK ataskaitoje buvo taikomas SGMM siekiant nustatyti bendrovės „LuxOpCo“, kaip vertinamos šalies, atlygį įprastomis rinkos sąlygomis. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo pasirinkta vertinimui dėl to, kad „LuxOpCo“ atlieka neunikalias funkcijas, kitaip nei bendrovė „LuxSCS“, kuriai nuosavybės teise priklauso unikalūs pagrindiniai veiklos Europoje vertę didinantys veiksniai. Antrame likutinio pelno padalijimo metodo etape likutinis pelnas arba nuostolis yra paskirstomas šalims proporcingai jų funkcijoms ir rizikai. Logiška, kad kuo unikalesnės šalies funkcijos ir rizika, tuo didesnį atlygį ji gali gauti pagal likutinio pelno padalijimo metodą. SK ataskaitoje likutinis pelnas buvo paskirtas bendrovei „LuxSCS“ atsižvelgiant į jos unikalias funkcijas ir dideles rizikas, palyginti su bendrove „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(348)

Pirma, dėl sandorių kainodaros metodo, kurį taikant buvo nustatytas bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ atlygis, „Amazon“ paaiškino, kad likutinio pelno padalijimo metodas buvo pasirinktas dėl to, kad nepavyko rasti nė vieno pakankamai patikimo panašaus nekontroliuojamo sandorio, kad būtų galima taikyti PKLR metodą. Jeigu būtų taikytas mažiau patikimas PKLR metodas, būtų buvęs nustatytas didesnis metinis autorinis atlyginimas. Bendrovė „Amazon“ taip pat paaiškino, kad pirmame likutinio pelno padalijimo metodo etape SK ataskaitoje buvo taikomas SGMM siekiant nustatyti bendrovės „LuxOpCo“, kaip vertinamos šalies, atlygį įprastomis rinkos sąlygomis. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo pasirinkta vertinimui dėl to, kad „LuxOpCo“ atlieka neunikalias funkcijas, kitaip nei bendrovė „LuxSCS“, kuriai nuosavybės teise priklauso unikalūs pagrindiniai veiklos Europoje vertę didinantys veiksniai. Antrame likutinio pelno padalijimo metodo etape likutinis pelnas arba nuostolis yra paskirstomas šalims proporcingai jų funkcijoms ir rizikai. Logiška, kad kuo unikalesnės šalies funkcijos ir rizika, tuo didesnį atlygį ji gali gauti pagal likutinio pelno padalijimo metodą. SK ataskaitoje likutinis pelnas buvo paskirtas bendrovei „LuxSCS“ atsižvelgiant į jos unikalias funkcijas ir dideles rizikas, palyginti su bendrove „LuxOpCo“.

| (349) | Antra, dėl sandorių kainodaros metodikos ekonominio pagrindimo bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad bendrovė „LuxSCS“ nori paskatinti rangovus veikti taip, kad jie prisidėtų prie „Amazon“ pasaulinės strategijos sėkmės. Todėl, bendrovei „Amazon“ sudarius licencijos sutartį su trečiąja šalimi, būtų racionalu ir būtina suteikti licenciatui galimybę ir paskatas atlikti visas būtinas investicijas ir taip pat užtikrinti tinkamas paskatas licenciatui laikytis „Amazon“ asortimento didinimo ir geriausių kainų strategijos. |
| --- | --- |

(349)

Antra, dėl sandorių kainodaros metodikos ekonominio pagrindimo bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad bendrovė „LuxSCS“ nori paskatinti rangovus veikti taip, kad jie prisidėtų prie „Amazon“ pasaulinės strategijos sėkmės. Todėl, bendrovei „Amazon“ sudarius licencijos sutartį su trečiąja šalimi, būtų racionalu ir būtina suteikti licenciatui galimybę ir paskatas atlikti visas būtinas investicijas ir taip pat užtikrinti tinkamas paskatas licenciatui laikytis „Amazon“ asortimento didinimo ir geriausių kainų strategijos.

| (350) | Bendrovės „Amazon“ teigimu, autorinio atlyginimo metodika užtikrina pelningą bendrovės „LuxOpCo“ veiklą ir nekelia nuostolingumo grėsmės. Tokia grėsmė buvo reali, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas priimti ginčijamą mokesčių sprendimą, mažmeninės prekybos internetu rinka dar nebuvo susiformavusi, internetu prekiaujantys mažmenininkai veikė nuostolingai, o bendrovė „LuxOpCo“ vykdė veiklą rinkoje, kuriai buvo būdinga didelė konkurencija ir mažas pelningumas. Šiuo atžvilgiu licenciatui mokama grąža, kuri nustatoma jo sąnaudų pagrindu, skatina augimą, o ne trumpalaikio pelno siekimą. |
| --- | --- |

(350)

Bendrovės „Amazon“ teigimu, autorinio atlyginimo metodika užtikrina pelningą bendrovės „LuxOpCo“ veiklą ir nekelia nuostolingumo grėsmės. Tokia grėsmė buvo reali, nes tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas priimti ginčijamą mokesčių sprendimą, mažmeninės prekybos internetu rinka dar nebuvo susiformavusi, internetu prekiaujantys mažmenininkai veikė nuostolingai, o bendrovė „LuxOpCo“ vykdė veiklą rinkoje, kuriai buvo būdinga didelė konkurencija ir mažas pelningumas. Šiuo atžvilgiu licenciatui mokama grąža, kuri nustatoma jo sąnaudų pagrindu, skatina augimą, o ne trumpalaikio pelno siekimą.

| (351) | Bendrovės „LuxSCS“ atlygio struktūra buvo nustatyta prognozuojant Europoje vykdomos veiklos nestabilumą. Jeigu būtų susitarta dėl autorinio atlyginimo, skaičiuojamo kaip nustatyta apyvartos procentinė dalis, bendrovė „LuxOpCo“ keletą metų būtų veikusi nuostolingai (337). Bendrovė „Amazon“ šiuo atžvilgiu nurodė autorinio atlyginimo dydį, apskaičiuotą SK ataskaitoje (338). Pasak „Amazon“, dėl to būtų kilusi grėsmė bendrovės „LuxOpCo“ gebėjimui dirbti pelningai ilgalaikėje perspektyvoje. „Amazon“ taip pat pažymėjo, kad bendrovė „LuxOpCo“ nėra finansiškai pajėgi padengti tokius nuostolius (339). |
| --- | --- |

(351)

Bendrovės „LuxSCS“ atlygio struktūra buvo nustatyta prognozuojant Europoje vykdomos veiklos nestabilumą. Jeigu būtų susitarta dėl autorinio atlyginimo, skaičiuojamo kaip nustatyta apyvartos procentinė dalis, bendrovė „LuxOpCo“ keletą metų būtų veikusi nuostolingai (337). Bendrovė „Amazon“ šiuo atžvilgiu nurodė autorinio atlyginimo dydį, apskaičiuotą SK ataskaitoje (338). Pasak „Amazon“, dėl to būtų kilusi grėsmė bendrovės „LuxOpCo“ gebėjimui dirbti pelningai ilgalaikėje perspektyvoje. „Amazon“ taip pat pažymėjo, kad bendrovė „LuxOpCo“ nėra finansiškai pajėgi padengti tokius nuostolius (339).

337

338

339

| (352) | Trečia, susipažinusi su Liuksemburgo pateikta SK ataskaita po sprendimo pradėti procedūrą priėmimo, dėl pasirinkto pelno dydžio rodiklio Komisija paprašė Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ paaiškinti, ar pelno dydis, taikomas nustatant bendrovės „LuxOpCo“ atlygį įprastomis rinkos sąlygomis, buvo skaičiuojamas pagal prekių savikainą ir veiklos sąnaudas, kaip paaiškinta SK ataskaitoje aprašant finansinę analizę, ar pagal metinę grynąją apyvartą (340). Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad grąža, kurią gavo bendrovė „LuxOpCo“ buvo grindžiama pelno dydžiu, sudarančiu [4–6] proc. veiklos sąnaudų, išskyrus PPS (341). Bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad sandorių kainodaros ataskaitoje nurodytas 2,3–6,7 % intervalas ir 4,3 % mediana apėmė panašių bendrovių PPS. Nuoroda į metinių grynųjų pajamų procentinę dalį buvo įtraukta į lentelę, kurioje buvo pateikti palyginimo rezultatai, siekiant atkreipti dėmesį, kad nurodyti dydžiai yra svertinis vidurkis, kuris priklauso nuo metinės atitinkamų metų apyvartos. |
| --- | --- |

(352)

Trečia, susipažinusi su Liuksemburgo pateikta SK ataskaita po sprendimo pradėti procedūrą priėmimo, dėl pasirinkto pelno dydžio rodiklio Komisija paprašė Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ paaiškinti, ar pelno dydis, taikomas nustatant bendrovės „LuxOpCo“ atlygį įprastomis rinkos sąlygomis, buvo skaičiuojamas pagal prekių savikainą ir veiklos sąnaudas, kaip paaiškinta SK ataskaitoje aprašant finansinę analizę, ar pagal metinę grynąją apyvartą (340). Bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad grąža, kurią gavo bendrovė „LuxOpCo“ buvo grindžiama pelno dydžiu, sudarančiu [4–6] proc. veiklos sąnaudų, išskyrus PPS (341). Bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad sandorių kainodaros ataskaitoje nurodytas 2,3–6,7 % intervalas ir 4,3 % mediana apėmė panašių bendrovių PPS. Nuoroda į metinių grynųjų pajamų procentinę dalį buvo įtraukta į lentelę, kurioje buvo pateikti palyginimo rezultatai, siekiant atkreipti dėmesį, kad nurodyti dydžiai yra svertinis vidurkis, kuris priklauso nuo metinės atitinkamų metų apyvartos.

340

341

| (353) | Dėl PPS neįtraukimo į bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų bazę „Amazon“ paaiškino, kad panašių bendrovių PPS buvo nedidelė, o bendrovės „LuxOpCo“ PPS turėjo būti didelė. Jeigu ji būtų buvusi įskaičiuota į pelno dydį, tai būtų iškraipę rezultatą (342). Bet kuriuo atveju, bendrovės „Amazon“ teigimu, jeigu PPS nebūtų įtrauktos apskaičiuojant panašių įmonių, nustatytų SK ataskaitoje, pelno dydžio rodiklį, nustatytas intervalas būtų 3,7–7,6 %, o mediana – 4,9 % Bendrovė „Amazon“ pateikė lentelę, į kurią įtrauktos septynios SK ataskaitoje nurodytos bendrovės, kurių pelno dydis, taikomas veiklos sąnaudoms, buvo papildomai apskaičiuotas neatsižvelgiant į PPS. Buvo pateikti tik penkių iš septynių bendrovių duomenys. Keturių iš penkių bendrovių, kurių duomenys buvo pateikti, veiklos sąnaudų pelno dydis nebuvo gerokai didesnis už bendrų sąnaudų pelno dydį (343), o vienos bendrovės veiklos sąnaudų pelno dydis buvo maždaug penkis kartus didesnis nei bendrų sąnaudų pelno dydis (344). Todėl SK ataskaitoje bendrovės „Amazon“ pateiktoms finansinėms prognozėms buvo taikomas [4–6] proc. pelno dydis siekiant nustatyti atitinkamą įprastą bendrovės „LuxOpCo“ grąžą. Bendrovės „LuxOpCo“ grąža buvo apskaičiuota „LuxOpCo“ veiklos sąnaudas padauginus iš išlaidų, kurias turėtų patirti susijusios įmonės Europoje, tačiau ė skaičiavimo bazę nebuvo įtraukta PPS (žr. šio sprendimo 2 lentelę, kurioje pateiktas šis SK ataskaitoje nurodytas skaičiavimas (345)). |
| --- | --- |

(353)

Dėl PPS neįtraukimo į bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų bazę „Amazon“ paaiškino, kad panašių bendrovių PPS buvo nedidelė, o bendrovės „LuxOpCo“ PPS turėjo būti didelė. Jeigu ji būtų buvusi įskaičiuota į pelno dydį, tai būtų iškraipę rezultatą (342). Bet kuriuo atveju, bendrovės „Amazon“ teigimu, jeigu PPS nebūtų įtrauktos apskaičiuojant panašių įmonių, nustatytų SK ataskaitoje, pelno dydžio rodiklį, nustatytas intervalas būtų 3,7–7,6 %, o mediana – 4,9 % Bendrovė „Amazon“ pateikė lentelę, į kurią įtrauktos septynios SK ataskaitoje nurodytos bendrovės, kurių pelno dydis, taikomas veiklos sąnaudoms, buvo papildomai apskaičiuotas neatsižvelgiant į PPS. Buvo pateikti tik penkių iš septynių bendrovių duomenys. Keturių iš penkių bendrovių, kurių duomenys buvo pateikti, veiklos sąnaudų pelno dydis nebuvo gerokai didesnis už bendrų sąnaudų pelno dydį (343), o vienos bendrovės veiklos sąnaudų pelno dydis buvo maždaug penkis kartus didesnis nei bendrų sąnaudų pelno dydis (344). Todėl SK ataskaitoje bendrovės „Amazon“ pateiktoms finansinėms prognozėms buvo taikomas [4–6] proc. pelno dydis siekiant nustatyti atitinkamą įprastą bendrovės „LuxOpCo“ grąžą. Bendrovės „LuxOpCo“ grąža buvo apskaičiuota „LuxOpCo“ veiklos sąnaudas padauginus iš išlaidų, kurias turėtų patirti susijusios įmonės Europoje, tačiau ė skaičiavimo bazę nebuvo įtraukta PPS (žr. šio sprendimo 2 lentelę, kurioje pateiktas šis SK ataskaitoje nurodytas skaičiavimas (345)).

342

343

344

345

| (354) | Galiausiai Komisija pažymėjo, kad SK ataskaitoje nėra jokios nuorodos į apatinės ir viršutinės ribos mechanizmą, kuris aprašytas prašyme priimti sprendimą. Komisijai paklausus apie šią trūkstamą informaciją 2015 m. spalio 28 d. susitikime, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad taikant apatinę ir viršutinę ribą bendrovės „LuxOpCo“ atlygis išliko įprastų rinkos sąlygų intervale. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės „LuxOpCo“ pelno dydis vidutiniškai sudarė [3,5–4] proc. ir kiekvienais metais buvo 2,3–6,7 % kvartilių intervale (346). Šiame susitikime bendrovė „Amazon“ taip pat pažymėjo, kad taikant vienos technologijų PKLR metodą būtų gauti neobjektyvūs ir nestabilūs rezultatai. |
| --- | --- |

(354)

Galiausiai Komisija pažymėjo, kad SK ataskaitoje nėra jokios nuorodos į apatinės ir viršutinės ribos mechanizmą, kuris aprašytas prašyme priimti sprendimą. Komisijai paklausus apie šią trūkstamą informaciją 2015 m. spalio 28 d. susitikime, bendrovė „Amazon“ paaiškino, kad taikant apatinę ir viršutinę ribą bendrovės „LuxOpCo“ atlygis išliko įprastų rinkos sąlygų intervale. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės „LuxOpCo“ pelno dydis vidutiniškai sudarė [3,5–4] proc. ir kiekvienais metais buvo 2,3–6,7 % kvartilių intervale (346). Šiame susitikime bendrovė „Amazon“ taip pat pažymėjo, kad taikant vienos technologijų PKLR metodą būtų gauti neobjektyvūs ir nestabilūs rezultatai.

346

8.2.   ATSILIEPIMAS DĖL BENDROVĖS X PATEIKTOS INFORMACIJOS

ATSILIEPIMAS DĖL BENDROVĖS X PATEIKTOS INFORMACIJOS

| (355) | Bendrovė „Amazon“ abejoja, ar bendrovė X yra iš tiesų panaši į bendrovę „LuxOpCo“. Be to, bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad į bendrovės X pateiktą informaciją neturėtų būti atsižvelgiama vertinant ginčijamą mokesčių sprendimą, nes tokia informacija nebuvo žinoma nei bendrovei „Amazon“, nei Liuksemburgo institucijoms tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas priimti 2003 m. mokesčių sprendimą, arba pratęsiant jo galiojimą 2011 m. |
| --- | --- |

(355)

Bendrovė „Amazon“ abejoja, ar bendrovė X yra iš tiesų panaši į bendrovę „LuxOpCo“. Be to, bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad į bendrovės X pateiktą informaciją neturėtų būti atsižvelgiama vertinant ginčijamą mokesčių sprendimą, nes tokia informacija nebuvo žinoma nei bendrovei „Amazon“, nei Liuksemburgo institucijoms tuo metu, kai buvo pateiktas prašymas priimti 2003 m. mokesčių sprendimą, arba pratęsiant jo galiojimą 2011 m.

| (356) | Bet kuriuo atveju bendrovė „Amazon“ mano, kad bendrovės X pateikta informacija nepagrindžia išvados, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei LuxOpCo: buvo suteikta valstybės pagalba. Visų pirma, bendrovė „LuxOpCo“ pritaria bendrovei X, kad e. prekyba yra mažai pelninga veikla. Be nematerialiojo turto, licencijuojamo iš bendrovės „LuxSCS“, „LuxOpCo“ negalėtų išsilaikyti arba plėstis rinkoje. |
| --- | --- |

(356)

Bet kuriuo atveju bendrovė „Amazon“ mano, kad bendrovės X pateikta informacija nepagrindžia išvados, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei LuxOpCo: buvo suteikta valstybės pagalba. Visų pirma, bendrovė „LuxOpCo“ pritaria bendrovei X, kad e. prekyba yra mažai pelninga veikla. Be nematerialiojo turto, licencijuojamo iš bendrovės „LuxSCS“, „LuxOpCo“ negalėtų išsilaikyti arba plėstis rinkoje.

| (357) | Bendrovė „Amazon“ nurodo, kad jos verslo modelis grindžiamas technologinėmis naujovėmis – paieškos ir naršymo priemonėmis, užsakymų tvarkymu ir vykdymu, katalogo funkcijomis, klientų aptarnavimu ir duomenų tvarkymo ir analizės priemonėmis. |
| --- | --- |

(357)

Bendrovė „Amazon“ nurodo, kad jos verslo modelis grindžiamas technologinėmis naujovėmis – paieškos ir naršymo priemonėmis, užsakymų tvarkymu ir vykdymu, katalogo funkcijomis, klientų aptarnavimu ir duomenų tvarkymo ir analizės priemonėmis.

| (358) | Bendrovė „Amazon“ mano, kad klientų duomenys, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ licencijuoja bendrovei „LuxOpCo“, yra vienas pagrindinių rinkodaros elementų, o „Amazon“ programa „Prime“ apima gerokai daugiau nei nemokamas siuntimas, nes pagal ją teikiamos įvairiausios paslaugas ir ji grindžiama sudėtinga pagrindine technologija. |
| --- | --- |

(358)

Bendrovė „Amazon“ mano, kad klientų duomenys, kuriuos bendrovė „LuxSCS“ licencijuoja bendrovei „LuxOpCo“, yra vienas pagrindinių rinkodaros elementų, o „Amazon“ programa „Prime“ apima gerokai daugiau nei nemokamas siuntimas, nes pagal ją teikiamos įvairiausios paslaugas ir ji grindžiama sudėtinga pagrindine technologija.

| (359) | Bendrovė „Amazon“ mano, kad klientų pasitenkinimą labiausiai lemia technologijos ir klientų informacija, kurie priskiriami nematerialiajam turtui, kuriuo gali naudotis bendrovė „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(359)

Bendrovė „Amazon“ mano, kad klientų pasitenkinimą labiausiai lemia technologijos ir klientų informacija, kurie priskiriami nematerialiajam turtui, kuriuo gali naudotis bendrovė „LuxOpCo“.

| (360) | Klientų bazės ir prekės ženklo konsolidavimą ir plėtojimą lemia nematerialusis turtas. Bendrovė „Amazon“ mano, kad bendrovė X patvirtino, jog nematerialusis turtas, kuris yra nuolat plėtojamas ir tobulinamas, yra sėkmingos e. prekybos veiklos, kurią vykdo ir bendrovė „LuxOpCo“, garantas, o tai patvirtina bendrovės „LuxOpCo“ kaip vertinamos šalies pasirinkimą, nes „LuxSCS“ indėlis yra svarbesnis. |
| --- | --- |

(360)

Klientų bazės ir prekės ženklo konsolidavimą ir plėtojimą lemia nematerialusis turtas. Bendrovė „Amazon“ mano, kad bendrovė X patvirtino, jog nematerialusis turtas, kuris yra nuolat plėtojamas ir tobulinamas, yra sėkmingos e. prekybos veiklos, kurią vykdo ir bendrovė „LuxOpCo“, garantas, o tai patvirtina bendrovės „LuxOpCo“ kaip vertinamos šalies pasirinkimą, nes „LuxSCS“ indėlis yra svarbesnis.

| (361) | Bendrovė „Amazon“ mano, kad autorinio atlyginimo apskaičiavimo metodas, patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, užtikrina bendrovės „LuxOpCo“ ilgalaikį gyvybingumą, nes autorinis atlyginimas nėra per didelis ir leidžia bendrovei „LuxOpCo“ gauti sąnaudų grąžą. Be to, toks metodas skatina bendrovę „LuxOpCo“ kuri vertę naudojant nematerialųjį turtą ir kuo labiau plečiant verslą, didinant asortimentą ir užtikrinant geriausias kainas, o autorinio atlyginimo metodas skatina bendrovę „LuxSCS“ ilgalaikėje perspektyvoje toliau investuoti į nematerialųjį turtą. |
| --- | --- |

(361)

Bendrovė „Amazon“ mano, kad autorinio atlyginimo apskaičiavimo metodas, patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, užtikrina bendrovės „LuxOpCo“ ilgalaikį gyvybingumą, nes autorinis atlyginimas nėra per didelis ir leidžia bendrovei „LuxOpCo“ gauti sąnaudų grąžą. Be to, toks metodas skatina bendrovę „LuxOpCo“ kuri vertę naudojant nematerialųjį turtą ir kuo labiau plečiant verslą, didinant asortimentą ir užtikrinant geriausias kainas, o autorinio atlyginimo metodas skatina bendrovę „LuxSCS“ ilgalaikėje perspektyvoje toliau investuoti į nematerialųjį turtą.

| (362) | Galiausiai bendrovė „Amazon“ daro išvadą, kad bendrovės X teiginiai, jog apyvartos dalys, kurios turėtų būti investuojamos į technologijas, sudaro 4–8 % e. prekybos bendrovės pajamų, patvirtina, kad iš bendrovės „LuxOpCo“ autorinio atlyginimo, mokamo bendrovei „LuxSCS“, kuris 2006–2014 m. vidutiniškai sudaro [5–10] proc. bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos, arba [3–3,5] proc. BPA, ir kuriam priskiriamas didelis nematerialiojo turto komplektas, matyti, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokamą autorinį atlyginimą galima laikyti atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas ir jis nėra akivaizdus nukrypimas nuo patikimo apytikrio rezultato, kuris būtų gautas rinkoje. |
| --- | --- |

(362)

Galiausiai bendrovė „Amazon“ daro išvadą, kad bendrovės X teiginiai, jog apyvartos dalys, kurios turėtų būti investuojamos į technologijas, sudaro 4–8 % e. prekybos bendrovės pajamų, patvirtina, kad iš bendrovės „LuxOpCo“ autorinio atlyginimo, mokamo bendrovei „LuxSCS“, kuris 2006–2014 m. vidutiniškai sudaro [5–10] proc. bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos, arba [3–3,5] proc. BPA, ir kuriam priskiriamas didelis nematerialiojo turto komplektas, matyti, kad bendrovės „LuxOpCo“ mokamą autorinį atlyginimą galima laikyti atitinkančiu įprastas rinkos sąlygas ir jis nėra akivaizdus nukrypimas nuo patikimo apytikrio rezultato, kuris būtų gautas rinkoje.

8.3.   PATEIKTA MEDŽIAGA APIE „AMAZON“ TECHNOLOGIJOMIS GRINDŽIAMĄ E. MAŽMENINĖS PREKYBOS VEIKLĄ

PATEIKTA MEDŽIAGA APIE „AMAZON“ TECHNOLOGIJOMIS GRINDŽIAMĄ E. MAŽMENINĖS PREKYBOS VEIKLĄ

| (363) | Bendrovė „Amazon“ teigia, kad jos veiklos siekis yra būti „labiausiai į klientą orientuota bendrove pasaulyje, kurioje klientai gali rasti ir atrasti viską, ką norėtų pirkti internetu, ir ji stengiasi pasiūlyti savo klientams pačias mažiausias kainas. (347)“ Siekis pasiūlyti kuo didesnį produktų asortimentą mažiausiomis kainomis patogiausiu būdu yra bendrovės „Amazon“ veiklos pagrindas, o jo įgyvendinimas labai priklauso nuo technologijų. |
| --- | --- |

(363)

Bendrovė „Amazon“ teigia, kad jos veiklos siekis yra būti „labiausiai į klientą orientuota bendrove pasaulyje, kurioje klientai gali rasti ir atrasti viską, ką norėtų pirkti internetu, ir ji stengiasi pasiūlyti savo klientams pačias mažiausias kainas. (347)“ Siekis pasiūlyti kuo didesnį produktų asortimentą mažiausiomis kainomis patogiausiu būdu yra bendrovės „Amazon“ veiklos pagrindas, o jo įgyvendinimas labai priklauso nuo technologijų.

347

| (364) | Pasak bendrovės „Amazon“, ji yra „[...] technologijų bendrovė, kuri mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (348), o technologijos ne tik užtikrina „Amazon“ ir jos klientų sąveiką, bet ir yra kiekvieno veiklos proceso pagrindas. „Amazon“ technologijos leidžia bendrovei siūlyti konkurencingas kainas, potencialiems klientams siūlo juos galinčias sudominti prekes, vykdo mokėjimus, tvarko atsargas ir siunčia produktus klientams. Dėl bendrovės „Amazon“ veiklos masto įmonei būtinas aukštas automatizavimo lygis, kad ji galėtų valdyti atsargas, kainodarą ir užsakymų tvarkymą. Bendrovė „Amazon“ negalėjo įdarbinti pakankamai asmenų, kurie nustatytų milijonų atskirų produktų kainas arba turimų atsargų lygį. |
| --- | --- |

(364)

Pasak bendrovės „Amazon“, ji yra „[...] technologijų bendrovė, kuri mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (348), o technologijos ne tik užtikrina „Amazon“ ir jos klientų sąveiką, bet ir yra kiekvieno veiklos proceso pagrindas. „Amazon“ technologijos leidžia bendrovei siūlyti konkurencingas kainas, potencialiems klientams siūlo juos galinčias sudominti prekes, vykdo mokėjimus, tvarko atsargas ir siunčia produktus klientams. Dėl bendrovės „Amazon“ veiklos masto įmonei būtinas aukštas automatizavimo lygis, kad ji galėtų valdyti atsargas, kainodarą ir užsakymų tvarkymą. Bendrovė „Amazon“ negalėjo įdarbinti pakankamai asmenų, kurie nustatytų milijonų atskirų produktų kainas arba turimų atsargų lygį.

348

| (365) | Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad jos e. prekybos veikla turi būti vykdoma nepertraukiamai ir operatyviai reaguojant į užklausas, kad būtų išvengta klientų nepasitenkinimo. Dėl nuolatinės bendrovės plėtros jos technologijų infrastruktūra turi būti kintama ir lanksti, todėl bendrovės „Amazon“ programinės įrangos architektūra yra orientuota į paslaugas. Bendrovės „Amazon“ veiklai reikalingos funkcijos yra plėtojamos kaip komponentiniai vienetai, kurie gali būti derinami siekiant sąveikos ir bendradarbiavimo. Tokia architektūra turi daug pranašumų, kaip antai galimybę atlikti individualų optimizavimą ir vykdyti tam tikros programinės įrangos priežiūrą. Tokia architektūra taip pat padeda pristatyti naujas paslaugas ir patobulinimus. Jeigu bendrovė „Amazon“ nustotų prižiūrėti ir atnaujinti savo pagrindines technologijas, klientai tą pastebėtų, nes pasikeistų e. pirkimo patirtis, kuri lemia „Amazon“ komercinę sėkmę, ir „Amazon“ veikla būtų nesėkminga. |
| --- | --- |

(365)

Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad jos e. prekybos veikla turi būti vykdoma nepertraukiamai ir operatyviai reaguojant į užklausas, kad būtų išvengta klientų nepasitenkinimo. Dėl nuolatinės bendrovės plėtros jos technologijų infrastruktūra turi būti kintama ir lanksti, todėl bendrovės „Amazon“ programinės įrangos architektūra yra orientuota į paslaugas. Bendrovės „Amazon“ veiklai reikalingos funkcijos yra plėtojamos kaip komponentiniai vienetai, kurie gali būti derinami siekiant sąveikos ir bendradarbiavimo. Tokia architektūra turi daug pranašumų, kaip antai galimybę atlikti individualų optimizavimą ir vykdyti tam tikros programinės įrangos priežiūrą. Tokia architektūra taip pat padeda pristatyti naujas paslaugas ir patobulinimus. Jeigu bendrovė „Amazon“ nustotų prižiūrėti ir atnaujinti savo pagrindines technologijas, klientai tą pastebėtų, nes pasikeistų e. pirkimo patirtis, kuri lemia „Amazon“ komercinę sėkmę, ir „Amazon“ veikla būtų nesėkminga.

| (366) | Bendrovės „Amazon“ svetainės ir mobiliosios programėlės apima keletą funkcijų – kliento tapatybės informacijos gavimą ir išlaikymą, katalogo sukūrimą ir palaikymą, interneto ir mobiliųjų programėlių puslapių kūrimą ir demonstravimą, paiešką ir naršymą, užsakymų formavimą ir pateikimą, mokėjimų vykdymą, sąveiką su užsakymų vykdymo centrais, klientų atsiliepimus, personalizavimą ir bendruomenės funkcijas. |
| --- | --- |

(366)

Bendrovės „Amazon“ svetainės ir mobiliosios programėlės apima keletą funkcijų – kliento tapatybės informacijos gavimą ir išlaikymą, katalogo sukūrimą ir palaikymą, interneto ir mobiliųjų programėlių puslapių kūrimą ir demonstravimą, paiešką ir naršymą, užsakymų formavimą ir pateikimą, mokėjimų vykdymą, sąveiką su užsakymų vykdymo centrais, klientų atsiliepimus, personalizavimą ir bendruomenės funkcijas.

| (367) | Kitos technologijų priemonės yra svetainių administravimo priemonės, sąrankos saugykla, svetainės eksploatavimo ir analizavimo priemonės, pardavėjų ir prekybininkų valdymo programinė įranga, atsargų valdymo programinė įranga, katalogo programinė įranga ir kainodaros programinė įranga. Dėl pastarųjų bendrovė „Amazon“ nurodo, kad 99 % kainų yra nustatoma automatizuotai, nors yra ir išimtinių rankinio kainų nustatymo atvejų. Visus neautomatizuotus kainų pakeitimus Europoje turi patvirtinti bendrovės „LuxOpCo“ kainų Europoje vadovas. |
| --- | --- |

(367)

Kitos technologijų priemonės yra svetainių administravimo priemonės, sąrankos saugykla, svetainės eksploatavimo ir analizavimo priemonės, pardavėjų ir prekybininkų valdymo programinė įranga, atsargų valdymo programinė įranga, katalogo programinė įranga ir kainodaros programinė įranga. Dėl pastarųjų bendrovė „Amazon“ nurodo, kad 99 % kainų yra nustatoma automatizuotai, nors yra ir išimtinių rankinio kainų nustatymo atvejų. Visus neautomatizuotus kainų pakeitimus Europoje turi patvirtinti bendrovės „LuxOpCo“ kainų Europoje vadovas.

| (368) | Bendrovė „Amazon“ taip pat turi rinkodaros programinę įrangą, kuria siekiama nukreipti srautą į jos svetaines, vidaus ir išorės rinkodaros metodus, kaip antai paieškos rinkodarą (bendradarbiaujant su paieškos sistemomis, pavyzdžiui, „Google“), paieškos sistemų optimizavimo priemones, mokamas paieškos reklamos priemones ir el. pašto rinkodaros priemones. |
| --- | --- |

(368)

Bendrovė „Amazon“ taip pat turi rinkodaros programinę įrangą, kuria siekiama nukreipti srautą į jos svetaines, vidaus ir išorės rinkodaros metodus, kaip antai paieškos rinkodarą (bendradarbiaujant su paieškos sistemomis, pavyzdžiui, „Google“), paieškos sistemų optimizavimo priemones, mokamas paieškos reklamos priemones ir el. pašto rinkodaros priemones.

| (369) | Be to, bendrovė turi užsakymų vykdymo programinę įrangą, pavyzdžiui, skirtą Europos užsakymų vykdymo tinklui, prekių surinkimo ir pakavimo programinę įrangą ir klientų aptarnavimo programinę įrangą. |
| --- | --- |

(369)

Be to, bendrovė turi užsakymų vykdymo programinę įrangą, pavyzdžiui, skirtą Europos užsakymų vykdymo tinklui, prekių surinkimo ir pakavimo programinę įrangą ir klientų aptarnavimo programinę įrangą.

| (370) | Bendrovė „Amazon“ pati kuria savo e. mažmeninės prekybos veiklai svarbiausią programinę įrangą. „Amazon“ teigia, kad technologijų plėtojimo veiklą prižiūri JAV darbuotojų grupės. Visi svetainių ir programinės įrangos priemonių bandymai ir klaidų taisymas atliekamas JAV. Daugiau nei [60–65] proc. bendrovės [30 000–40 000] MTTP darbuotojų yra JAV. Iš [1 000–10 000] Europoje dirbančių MTTP darbuotojų [100–200] yra įsikūrę Liuksemburge. |
| --- | --- |

(370)

Bendrovė „Amazon“ pati kuria savo e. mažmeninės prekybos veiklai svarbiausią programinę įrangą. „Amazon“ teigia, kad technologijų plėtojimo veiklą prižiūri JAV darbuotojų grupės. Visi svetainių ir programinės įrangos priemonių bandymai ir klaidų taisymas atliekamas JAV. Daugiau nei [60–65] proc. bendrovės [30 000–40 000] MTTP darbuotojų yra JAV. Iš [1 000–10 000] Europoje dirbančių MTTP darbuotojų [100–200] yra įsikūrę Liuksemburge.

| (371) | Galiausiai bendrovė „Amazon“ teigia, kad kiekvienas tradicinės mažmeninės prekybos aspektas buvo iš naujo apsvarstytas, kad būtų veiksmingesnis, pigesnis ir labiau atitiktų klientų poreikius. Bendrovės „Amazon“ klientų patirtis, kuriama jos technologijų ir apsupta plačios e. prekybos aplinkos, leidžia „Amazon“ išskirti iš kitų konkurentų ir stiprina jos prekės ženklus. NET ir trumpas uždelsimas užsakant ar nedidelės užsakymų vykdymo problemos blogina klientų patirtį, kenkia „Amazon“ prekės ženklui ir mažina apyvartą, nes klientai nepateikia naujų užsakymų. |
| --- | --- |

(371)

Galiausiai bendrovė „Amazon“ teigia, kad kiekvienas tradicinės mažmeninės prekybos aspektas buvo iš naujo apsvarstytas, kad būtų veiksmingesnis, pigesnis ir labiau atitiktų klientų poreikius. Bendrovės „Amazon“ klientų patirtis, kuriama jos technologijų ir apsupta plačios e. prekybos aplinkos, leidžia „Amazon“ išskirti iš kitų konkurentų ir stiprina jos prekės ženklus. NET ir trumpas uždelsimas užsakant ar nedidelės užsakymų vykdymo problemos blogina klientų patirtį, kenkia „Amazon“ prekės ženklui ir mažina apyvartą, nes klientai nepateikia naujų užsakymų.

| (372) | Bendrovė „Amazon“ nurodo, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. jos nematerialiojo turto, susijusio su prekių ženklais, naudojimo trukmė buvo 10–15 metų. Skaičiuojama, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. klientų duomenų bazės naudojimo trukmė buvo 6–10 metų, o technologijų – nuo dviejų iki penkerių metų. |
| --- | --- |

(372)

Bendrovė „Amazon“ nurodo, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. jos nematerialiojo turto, susijusio su prekių ženklais, naudojimo trukmė buvo 10–15 metų. Skaičiuojama, kad nuo 2005 m. sausio 1 d. klientų duomenų bazės naudojimo trukmė buvo 6–10 metų, o technologijų – nuo dviejų iki penkerių metų.

8.4.   PATEIKTA MEDŽIAGA APIE DIDELES GRĖSMES „AMAZON“ VEIKLAI EUROPOJE

PATEIKTA MEDŽIAGA APIE DIDELES GRĖSMES „AMAZON“ VEIKLAI EUROPOJE

| (373) | 2017 m. vasario 27 d. pateiktoje medžiagoje „Amazon“ nurodė, kad bendrovės veiklai Europoje kyla šios trys pagrindinės grėsmės: |
| --- | --- |

(373)

2017 m. vasario 27 d. pateiktoje medžiagoje „Amazon“ nurodė, kad bendrovės veiklai Europoje kyla šios trys pagrindinės grėsmės:

| (374) | Konkurencija: veiklos praradimas dėl konkurentų yra pagrindinė bendrovės „Amazon“ veiklos grėsmė, nes e. prekyba yra labai konkurencinga. Konkurenciją iš esmės skatina inovacijos, o jų nediegę konkurentai pasitraukė iš rinkos. Bendrovė „Amazon“ susiduria su skirtingu spaudimu ir konkurentais įvairiose rinkose, taip pat konkurencijai kyla pavojus dėl vietos specifikos. |
| --- | --- |

(374)

Konkurencija: veiklos praradimas dėl konkurentų yra pagrindinė bendrovės „Amazon“ veiklos grėsmė, nes e. prekyba yra labai konkurencinga. Konkurenciją iš esmės skatina inovacijos, o jų nediegę konkurentai pasitraukė iš rinkos. Bendrovė „Amazon“ susiduria su skirtingu spaudimu ir konkurentais įvairiose rinkose, taip pat konkurencijai kyla pavojus dėl vietos specifikos.

| (375) | Klientų palankumas naujiems produktams, paslaugoms ir technologijoms: bendrovės „Amazon“ augimas ir plėtra apimant naujas kategorijas ir geografinius regionus yra susiję su rizika, kad klientams nepatiks nauji pasiūlymai ar produktai. Analogiškai bendrovė „Amazon“ prisiima svetainių darbo sutrikimų, dėl kurių ji gali patirti didelių išlaidų, riziką. |
| --- | --- |

(375)

Klientų palankumas naujiems produktams, paslaugoms ir technologijoms: bendrovės „Amazon“ augimas ir plėtra apimant naujas kategorijas ir geografinius regionus yra susiję su rizika, kad klientams nepatiks nauji pasiūlymai ar produktai. Analogiškai bendrovė „Amazon“ prisiima svetainių darbo sutrikimų, dėl kurių ji gali patirti didelių išlaidų, riziką.

| (376) | Galiausiai vietos ekonominės ir politinės sąlygos bei teisinės sistemos pokyčiai yra laikomi rizika arba gali kelti pavojų „Amazon“ veiklai Europoje. Bendrovei „Amazon“ kyla didelių sunkumų dėl neaktyvaus naudojimosi internetu ir kredito kortelėmis, nes nėra galimybės kurti augančio verslo. „Amazon“ verslo modelis gali tapti neįgyvendinamu dėl valdžios reguliavimo. |
| --- | --- |

(376)

Galiausiai vietos ekonominės ir politinės sąlygos bei teisinės sistemos pokyčiai yra laikomi rizika arba gali kelti pavojų „Amazon“ veiklai Europoje. Bendrovei „Amazon“ kyla didelių sunkumų dėl neaktyvaus naudojimosi internetu ir kredito kortelėmis, nes nėra galimybės kurti augančio verslo. „Amazon“ verslo modelis gali tapti neįgyvendinamu dėl valdžios reguliavimo.

8.5.   
  2017 M. GEGUŽĖS 29 D.
  „AMAZON“ PATEIKTA MEDŽIAGA

2017 M. GEGUŽĖS 29 D.
  „AMAZON“ PATEIKTA MEDŽIAGA

| (377) | 2017 m. gegužės 29 d. bendrovė „Amazon“ JAV mokesčių teismo procese pateikė pareiškimą ir naujai užsakytą sandorių kainodaros ataskaitą. |
| --- | --- |

(377)

2017 m. gegužės 29 d. bendrovė „Amazon“ JAV mokesčių teismo procese pateikė pareiškimą ir naujai užsakytą sandorių kainodaros ataskaitą.

| (378) | Bendrovės „Amazon“ teigimu, JAV mokesčių teismo sprendimu, kuriame numatyta taikyti PKLR metodą, apskaičiuotas autorinis atlyginimas už nematerialųjį turtą įprastomis rinkos sąlygomis sudarė [4,5–5] proc. BPA (349). |
| --- | --- |

(378)

Bendrovės „Amazon“ teigimu, JAV mokesčių teismo sprendimu, kuriame numatyta taikyti PKLR metodą, apskaičiuotas autorinis atlyginimas už nematerialųjį turtą įprastomis rinkos sąlygomis sudarė [4,5–5] proc. BPA (349).

349

| (379) | Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad visos JAV teismo proceso šalys pripažino, kad bendrovė „LuxSCS“ įsigijo teises į technologijas, prekės ženklus ir klientų informaciją. Todėl bendrovė „Amazon“ [4,5–5] proc. BPA autorinio atlyginimo dydį nurodo kaip atitinkamo autorinio užmokesčio įprastomis rinkos sąlygomis, kurį turėtų gauti bendrovė „LuxSCS“, orientyrą. Be to, bendrovės „Amazon“ teigimu, orientyras turėtų būti vertinamas kaip mažiausia riba, nes į šį autorinio atlyginimo dydį neįtrauktas prestižas ir nematerialiojo turto gerinimas pagal SPS po 2005–2006 m., kurį gavo bendrovė „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(379)

Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad visos JAV teismo proceso šalys pripažino, kad bendrovė „LuxSCS“ įsigijo teises į technologijas, prekės ženklus ir klientų informaciją. Todėl bendrovė „Amazon“ [4,5–5] proc. BPA autorinio atlyginimo dydį nurodo kaip atitinkamo autorinio užmokesčio įprastomis rinkos sąlygomis, kurį turėtų gauti bendrovė „LuxSCS“, orientyrą. Be to, bendrovės „Amazon“ teigimu, orientyras turėtų būti vertinamas kaip mažiausia riba, nes į šį autorinio atlyginimo dydį neįtrauktas prestižas ir nematerialiojo turto gerinimas pagal SPS po 2005–2006 m., kurį gavo bendrovė „LuxOpCo“.

| (380) | Todėl bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendras autorinio atlyginimo dydis, kurį bendrovė „LuxSCS“ gavo per nagrinėjamą 2006–2014 m. laikotarpį, iš tiesų buvo mažesnis nei JAV mokesčių teismo nustatytas autorinio atlyginimo dydis, t. y. [3–3,5] proc. BPA. Todėl, remiantis bendrovės „Amazon“ pastabomis dėl JAV mokesčių teismo sprendimo, bendrovė „LuxSCS“ gavo per mažą autorinį atlyginimą iš bendrovės „LuxOpCo“, todėl „Amazon“ mano, kad 2003 m. mokesčių sprendimu negalėjo būti suteiktas jos pranašumas bendrovei „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(380)

Todėl bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendras autorinio atlyginimo dydis, kurį bendrovė „LuxSCS“ gavo per nagrinėjamą 2006–2014 m. laikotarpį, iš tiesų buvo mažesnis nei JAV mokesčių teismo nustatytas autorinio atlyginimo dydis, t. y. [3–3,5] proc. BPA. Todėl, remiantis bendrovės „Amazon“ pastabomis dėl JAV mokesčių teismo sprendimo, bendrovė „LuxSCS“ gavo per mažą autorinį atlyginimą iš bendrovės „LuxOpCo“, todėl „Amazon“ mano, kad 2003 m. mokesčių sprendimu negalėjo būti suteiktas jos pranašumas bendrovei „LuxOpCo“.

| (381) | Bendrovė „Amazon“ laikėsi nuomonės, kad atliekant teisminį nagrinėjimą tikrinti faktai, įskaitant ekspertų išvadas, buvo išsamiai įvertinti vykstant JAV teismo procesui. JAV mokesčių teismo sprendimu buvo patvirtinta bendrovės „Amazon“ anksčiau pateikta informacija, visų pirma apie tai, kad technologijos yra viena iš pagrindinių „Amazon“ veiklos vertės didinimo priemonių, kuriai būtinos investicijos ir nuolatinės inovacijos, ir kad bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje integravimas atitiko verslo poreikius, o nagrinėjamu laikotarpiu Europos e. prekybos aplinkai buvo būdinga didelė konkurencija ir mažas pelningumas. |
| --- | --- |

(381)

Bendrovė „Amazon“ laikėsi nuomonės, kad atliekant teisminį nagrinėjimą tikrinti faktai, įskaitant ekspertų išvadas, buvo išsamiai įvertinti vykstant JAV teismo procesui. JAV mokesčių teismo sprendimu buvo patvirtinta bendrovės „Amazon“ anksčiau pateikta informacija, visų pirma apie tai, kad technologijos yra viena iš pagrindinių „Amazon“ veiklos vertės didinimo priemonių, kuriai būtinos investicijos ir nuolatinės inovacijos, ir kad bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje integravimas atitiko verslo poreikius, o nagrinėjamu laikotarpiu Europos e. prekybos aplinkai buvo būdinga didelė konkurencija ir mažas pelningumas.

| (382) | Bendrovė „Amazon“ pavedė [konsultantui Nr. 1] parengti naują sandorių kainodaros ataskaitą siekdama patikrinti ex post, ar bendrovės „LuxOpCo“ autorinis atlyginimas, sumokėtas bendrovei „LuxSCS“ pagal ginčijamą sprendimą, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą (toliau – 2017 m. ex post SK ataskaita) (350). Ataskaitoje nagrinėjamas autorinio atlyginimo dydis taikant du sandorių kainodaros metodus: PKLR metodą ir SGMM. |
| --- | --- |

(382)

Bendrovė „Amazon“ pavedė [konsultantui Nr. 1] parengti naują sandorių kainodaros ataskaitą siekdama patikrinti ex post, ar bendrovės „LuxOpCo“ autorinis atlyginimas, sumokėtas bendrovei „LuxSCS“ pagal ginčijamą sprendimą, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą (toliau – 2017 m. ex post SK ataskaita) (350). Ataskaitoje nagrinėjamas autorinio atlyginimo dydis taikant du sandorių kainodaros metodus: PKLR metodą ir SGMM.

ex post

ex post

350

| (383) | Atliekant PKLR analizę, bendrovės „LuxOpCo“ autorinio atlyginimo mokėjimai bendrovei „LuxSCS“ nagrinėjamu laikotarpiu buvo palyginti su autoriniu atlyginimu, nustatytu SK ataskaitoje ir JAV mokesčių teismo išvadoje. 2017 m. ex post SK ataskaitoje tvirtinama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ faktiškai sumokėjo bendrovei „LuxSCS“, buvo mažesnis už autorinį atlyginimą, SK ataskaitoje nustatytą remiantis [A] susitarimu (351). Be to, joje teigiama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ faktiškai sumokėjo bendrovei „LuxSCS“, buvo mažesnis už [4,5–5] proc. autorinį atlyginimą, nustatytą JAV mokesčių teismo išvadoje, taip pat taikant PKLR metodą (352). Šiuo atžvilgiu SK ataskaitoje paaiškinta, kad teismo išvadoje nurodyta, jog bendras BPA autorinio atlyginimo dydis yra pirminiai (arba pradiniai) autorinio užmokesčio už 2006 m. gegužės 1 d. turimą nematerialųjį turtą įprastomis rinkos sąlygomis dydžiai (353). |
| --- | --- |

(383)

Atliekant PKLR analizę, bendrovės „LuxOpCo“ autorinio atlyginimo mokėjimai bendrovei „LuxSCS“ nagrinėjamu laikotarpiu buvo palyginti su autoriniu atlyginimu, nustatytu SK ataskaitoje ir JAV mokesčių teismo išvadoje. 2017 m. ex post SK ataskaitoje tvirtinama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ faktiškai sumokėjo bendrovei „LuxSCS“, buvo mažesnis už autorinį atlyginimą, SK ataskaitoje nustatytą remiantis [A] susitarimu (351). Be to, joje teigiama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ faktiškai sumokėjo bendrovei „LuxSCS“, buvo mažesnis už [4,5–5] proc. autorinį atlyginimą, nustatytą JAV mokesčių teismo išvadoje, taip pat taikant PKLR metodą (352). Šiuo atžvilgiu SK ataskaitoje paaiškinta, kad teismo išvadoje nurodyta, jog bendras BPA autorinio atlyginimo dydis yra pirminiai (arba pradiniai) autorinio užmokesčio už 2006 m. gegužės 1 d. turimą nematerialųjį turtą įprastomis rinkos sąlygomis dydžiai (353).

ex post

351

352

353

| (384) | 2017 m. ex post SK ataskaitoje taip pat teigiama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, turėtų būti kelis kartus koreguojamas jį padidinant dėl Licencijos sutarties ir pradinės IN teisių perleidimo sutarties skirtumų. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje teigiama, kad „vienkartinis buvusio nematerialiojo turto perdavimas tarp bendrovės „LuxSCS“ ir JAV sandorio šalių“ skiriasi nuo Licencijos sutarties, nes bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti autorinį atlyginimą net tik už IN, buvusios Licencijos sutarties sudarymo metu, vertę, bet ir už „visą pagerinimą, plėtojimą ar tobulinimą, kurio visas sąnaudas padengia bendrovė „LuxSCS“ (354). Be to, autorinio atlyginimo dydis turėtų būti koreguojamas jį padidinant, kad būtų atsižvelgta į įvairų nematerialųjį turtą, kuriuo galėjo naudotis bendrovė „LuxOpCo“ ir kuris nebuvo vertinamas JAV mokesčių teismo išvadoje, laikinuosius skirtumus ir viršutinę bei apatinę ribą, kuri buvo taikoma bendrovės „LuxSCS“, kuri vykdė veiklą siekdama mažinti riziką ir užtikrinti stabilų bendrovės „LuxOpCo“ pajamų srautą pagal jos funkcijas ir rizikos profilį“, mokamam autoriniam atlyginimui (355). Buvo teigiama, kad autorinio atlyginimo nereikia koreguoti mažinant, nes nebuvo atsižvelgiama į bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į nematerialiojo turto plėtojimą, gerinimą ir išlaikymą (356). |
| --- | --- |

(384)

2017 m. ex post SK ataskaitoje taip pat teigiama, kad autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, turėtų būti kelis kartus koreguojamas jį padidinant dėl Licencijos sutarties ir pradinės IN teisių perleidimo sutarties skirtumų. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje teigiama, kad „vienkartinis buvusio nematerialiojo turto perdavimas tarp bendrovės „LuxSCS“ ir JAV sandorio šalių“ skiriasi nuo Licencijos sutarties, nes bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti autorinį atlyginimą net tik už IN, buvusios Licencijos sutarties sudarymo metu, vertę, bet ir už „visą pagerinimą, plėtojimą ar tobulinimą, kurio visas sąnaudas padengia bendrovė „LuxSCS“ (354). Be to, autorinio atlyginimo dydis turėtų būti koreguojamas jį padidinant, kad būtų atsižvelgta į įvairų nematerialųjį turtą, kuriuo galėjo naudotis bendrovė „LuxOpCo“ ir kuris nebuvo vertinamas JAV mokesčių teismo išvadoje, laikinuosius skirtumus ir viršutinę bei apatinę ribą, kuri buvo taikoma bendrovės „LuxSCS“, kuri vykdė veiklą siekdama mažinti riziką ir užtikrinti stabilų bendrovės „LuxOpCo“ pajamų srautą pagal jos funkcijas ir rizikos profilį“, mokamam autoriniam atlyginimui (355). Buvo teigiama, kad autorinio atlyginimo nereikia koreguoti mažinant, nes nebuvo atsižvelgiama į bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į nematerialiojo turto plėtojimą, gerinimą ir išlaikymą (356).

ex post

354

355

356

| (385) | Atlikus PKLR analizę, 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendras autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ sumokėjo bendrovei „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį, dydis buvo „tinkamas ir atitiko ekonominę realybę“. |
| --- | --- |

(385)

Atlikus PKLR analizę, 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendras autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ sumokėjo bendrovei „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį, dydis buvo „tinkamas ir atitiko ekonominę realybę“.

ex post

| (386) | Atliekant SGMM analizę, 2017 m. ex post SK ataskaitoje iš pradžių atlikta funkcinė analizė (357) siekiant nustatyti, kuri Licencijos sutarties šalis turi būti tikrinama, t. y. kuri šalis vykdo mažiau sudėtingas funkcijas. |
| --- | --- |

(386)

Atliekant SGMM analizę, 2017 m. ex post SK ataskaitoje iš pradžių atlikta funkcinė analizė (357) siekiant nustatyti, kuri Licencijos sutarties šalis turi būti tikrinama, t. y. kuri šalis vykdo mažiau sudėtingas funkcijas.

ex post

357

| (387) | Bendrovės „LuxOpCo“ funkcinė analizė buvo atlikta remiantis jos funkcija Europos vertės grandinėje 2014 m. birželio mėn., nes buvo manoma, kad po laipsniško bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojų skaičiaus didėjimo per visą analizuojamą laikotarpį bendrovės funkcinis profilis 2014 m. birželio mėn. atspindėtų didžiausią bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į vertės kūrimą tuo laikotarpiu. Remiantis 2017 m. ex post SK ataskaita, bendrovė „LuxOpCo“ labai rėmėsi priemonėmis ir technologijomis, kad galėtų valdyti susijusią veiklos riziką, ir savarankiškai nevaldė bei neprisiėmė didelės rizikos. Be to, bendrovės apyvartinių lėšų poreikis neviršijo apyvartinių lėšų, kurios reikalingos valdymo bendrovės funkcijoms vykdyti. Pagrindinė bendrovės „LuxOpCo“ veikla buvo produktų pirkimo, pardavimo, reklamavimo ir platinimo trečiųjų šalių klientams per Europos svetaines valdymo priežiūra. Ši veikla labai priklausė nuo nematerialiojo turto, kuris, be kita ko, buvo susijęs su prekių kainodara, atsargų valdymu, užsakymų vykdymo centrų veiklos parama, mokėjimų internetu tvarkymu, sukčiavimo atvejų nustatymu, klientų aptarnavimo veikla, logistika ir reklama, licencijuojama bendrovei „LuxOpCo“. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise nepriklausė, ji neplėtojo ir neinvestavo į jokio nematerialiojo turto plėtojimą. Vietoje to bendrovė „LuxOpCo“ turėjo tik standartinės verslo įrangos turto ir atsargų, susijusių su „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ susidūrė su įvairia strategine, finansine, operacine ir kita rizika, susijusia su jos kasdiene veikla. Dauguma rizikos veiksnių yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su technologijomis, kuriomis grindžiama „Amazon“ pasiūla arba jos pasaulinė strategija apimti naujas produktų kategorijas ir paslaugas. Siekdama veiksmingai valdyti ir kontroliuoti šią riziką, bendrovė „Amazon“ grupės lygmeniu įdiegė griežtą valdymo politiką. Galiausiai vykdydama technologijomis grindžiamą veiklą bendrovė „LuxOpCo“ savarankiškai neprisiėmė ir nevaldė didelės veiklos rizikos, o susijusią veiklos riziką valdė arba prisiėmė naudodamasi technologijomis. |
| --- | --- |

(387)

Bendrovės „LuxOpCo“ funkcinė analizė buvo atlikta remiantis jos funkcija Europos vertės grandinėje 2014 m. birželio mėn., nes buvo manoma, kad po laipsniško bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojų skaičiaus didėjimo per visą analizuojamą laikotarpį bendrovės funkcinis profilis 2014 m. birželio mėn. atspindėtų didžiausią bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į vertės kūrimą tuo laikotarpiu. Remiantis 2017 m. ex post SK ataskaita, bendrovė „LuxOpCo“ labai rėmėsi priemonėmis ir technologijomis, kad galėtų valdyti susijusią veiklos riziką, ir savarankiškai nevaldė bei neprisiėmė didelės rizikos. Be to, bendrovės apyvartinių lėšų poreikis neviršijo apyvartinių lėšų, kurios reikalingos valdymo bendrovės funkcijoms vykdyti. Pagrindinė bendrovės „LuxOpCo“ veikla buvo produktų pirkimo, pardavimo, reklamavimo ir platinimo trečiųjų šalių klientams per Europos svetaines valdymo priežiūra. Ši veikla labai priklausė nuo nematerialiojo turto, kuris, be kita ko, buvo susijęs su prekių kainodara, atsargų valdymu, užsakymų vykdymo centrų veiklos parama, mokėjimų internetu tvarkymu, sukčiavimo atvejų nustatymu, klientų aptarnavimo veikla, logistika ir reklama, licencijuojama bendrovei „LuxOpCo“. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise nepriklausė, ji neplėtojo ir neinvestavo į jokio nematerialiojo turto plėtojimą. Vietoje to bendrovė „LuxOpCo“ turėjo tik standartinės verslo įrangos turto ir atsargų, susijusių su „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ susidūrė su įvairia strategine, finansine, operacine ir kita rizika, susijusia su jos kasdiene veikla. Dauguma rizikos veiksnių yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su technologijomis, kuriomis grindžiama „Amazon“ pasiūla arba jos pasaulinė strategija apimti naujas produktų kategorijas ir paslaugas. Siekdama veiksmingai valdyti ir kontroliuoti šią riziką, bendrovė „Amazon“ grupės lygmeniu įdiegė griežtą valdymo politiką. Galiausiai vykdydama technologijomis grindžiamą veiklą bendrovė „LuxOpCo“ savarankiškai neprisiėmė ir nevaldė didelės veiklos rizikos, o susijusią veiklos riziką valdė arba prisiėmė naudodamasi technologijomis.

ex post

| (388) | Dėl bendrovės „LuxSCS“ 2017 m. ex post SK ataskaitoje pažymėta tik tai, kad bendrovė turi nematerialiojo turto, nes dalyvauja SPS. |
| --- | --- |

(388)

Dėl bendrovės „LuxSCS“ 2017 m. ex post SK ataskaitoje pažymėta tik tai, kad bendrovė turi nematerialiojo turto, nes dalyvauja SPS.

ex post

| (389) | Remiantis šia funkcine analize, 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendrovė „LuxOpCo“ yra pavyzdys vertės grandinė segmento, kuriam nuosavybės teise nepriklauso ir kuris nevaldo ir nekontroliuoja jokių IN teisių, tačiau vykdo funkcijas, dėl kurių jis yra panašus į „valdymo bendrovę“, kuri prižiūri logistiką, užsakymų vykdymą ir atsargas, susijusias su mažmenine prekyba internetu Europoje, taip pat susiduria su nedidele rizika ir nuosavybės teise valdo tik įprastą materialųjį turtą (358). Todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri turi nematerialiojo turto dėl dalyvavimo SPS, buvo laikoma sudėtingesnes funkcijas vykdančia įmone. 2017 m. ex post SK ataskaitoje šiuo atžvilgiu paaiškinta, kad „[t]iek iš funkcinės analizės, tiek iš faktinių aplinkybių matyti, kad bendrovės „LuxOpCo“ veikla buvo labai priklausoma nuo ir mažiau svarbi už ekonomiškai reikšmingą nematerialųjį turtą, kuris nepriklausė nuosavybės teise bendrovei „LuxOpCo“, tačiau pastaroji juo naudojosi pagal Licencijos sutartį, o bendrovė „LuxSCS“ teises į nematerialųjį turtą įgijo dalyvaudama SPS su tam tikromis grupėmis įmonėmis iki nagrinėjamo laikotarpio ir jo metu“ (359). |
| --- | --- |

(389)

Remiantis šia funkcine analize, 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendrovė „LuxOpCo“ yra pavyzdys vertės grandinė segmento, kuriam nuosavybės teise nepriklauso ir kuris nevaldo ir nekontroliuoja jokių IN teisių, tačiau vykdo funkcijas, dėl kurių jis yra panašus į „valdymo bendrovę“, kuri prižiūri logistiką, užsakymų vykdymą ir atsargas, susijusias su mažmenine prekyba internetu Europoje, taip pat susiduria su nedidele rizika ir nuosavybės teise valdo tik įprastą materialųjį turtą (358). Todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri turi nematerialiojo turto dėl dalyvavimo SPS, buvo laikoma sudėtingesnes funkcijas vykdančia įmone. 2017 m. ex post SK ataskaitoje šiuo atžvilgiu paaiškinta, kad „[t]iek iš funkcinės analizės, tiek iš faktinių aplinkybių matyti, kad bendrovės „LuxOpCo“ veikla buvo labai priklausoma nuo ir mažiau svarbi už ekonomiškai reikšmingą nematerialųjį turtą, kuris nepriklausė nuosavybės teise bendrovei „LuxOpCo“, tačiau pastaroji juo naudojosi pagal Licencijos sutartį, o bendrovė „LuxSCS“ teises į nematerialųjį turtą įgijo dalyvaudama SPS su tam tikromis grupėmis įmonėmis iki nagrinėjamo laikotarpio ir jo metu“ (359).

ex post

358

ex post

359

| (390) | 2017 m. ex post SK ataskaitoje paaiškinta, kad patikimas finansinis rodiklis turėtų atspindėti bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į visą vertės grandinę. Kadangi ataskaitoje bendrovė „LuxOpCo“ pristatoma kaip šalis, kuri „[...] savarankiškai nepriėmė sprendimų, kuriuos produktus parduoti, kaip įkainoti produktus arba kaip reklamuoti produktus, nes šios funkcijos yra įdiegtos technologijų priemonėse, įgytose pagal Licencijos sutartį“ (360), manoma, kad būtų netikslinga taikyti grynojo pelno rodiklį, nustatytą pagal apyvartą (361). 2017 m. ex post SK ataskaitoje pripažįstama, kad veiklos sąnaudos yra patikimiausias bendrovės „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų, prisiimamos rizikos ir naudojamo turto pelningumo rodiklis. Ataskaitoje taikomas pelningumo rodiklis, apskaičiuotas veiklos pelną (nuostolį) padalijus iš veiklos sąnaudų (362). |
| --- | --- |

(390)

2017 m. ex post SK ataskaitoje paaiškinta, kad patikimas finansinis rodiklis turėtų atspindėti bendrovės „LuxOpCo“ indėlį į visą vertės grandinę. Kadangi ataskaitoje bendrovė „LuxOpCo“ pristatoma kaip šalis, kuri „[...] savarankiškai nepriėmė sprendimų, kuriuos produktus parduoti, kaip įkainoti produktus arba kaip reklamuoti produktus, nes šios funkcijos yra įdiegtos technologijų priemonėse, įgytose pagal Licencijos sutartį“ (360), manoma, kad būtų netikslinga taikyti grynojo pelno rodiklį, nustatytą pagal apyvartą (361). 2017 m. ex post SK ataskaitoje pripažįstama, kad veiklos sąnaudos yra patikimiausias bendrovės „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų, prisiimamos rizikos ir naudojamo turto pelningumo rodiklis. Ataskaitoje taikomas pelningumo rodiklis, apskaičiuotas veiklos pelną (nuostolį) padalijus iš veiklos sąnaudų (362).

ex post

360

361

ex post

362

| (391) | Vėliau ataskaitoje pateikiama atnaujinta 2003 ir 2014 m. atlikta ekonominė analizė nustatant veiklos, panašios į bendrovės „LuxOpCo“ vykdomą veiklą, lyginamąją grąžą ir atliekant naują analizę, kad būtų nustatyta lyginamoji grąža. Remiantis šia analize buvo nustatyta, kad kiekvienais metais nuo 2006 m. iki 2014 m. birželio mėn. bendrovės „LuxOpCo“ atlygis neviršijo kvartilių intervalo, nustatyto pagal veiklos, panašios į bendrovės „LuxOpCo“ vykdomą veiklą, lyginamąją grąžą. Todėl 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendrovės „LuxOpCo“ atlygis atitiko įprastas rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(391)

Vėliau ataskaitoje pateikiama atnaujinta 2003 ir 2014 m. atlikta ekonominė analizė nustatant veiklos, panašios į bendrovės „LuxOpCo“ vykdomą veiklą, lyginamąją grąžą ir atliekant naują analizę, kad būtų nustatyta lyginamoji grąža. Remiantis šia analize buvo nustatyta, kad kiekvienais metais nuo 2006 m. iki 2014 m. birželio mėn. bendrovės „LuxOpCo“ atlygis neviršijo kvartilių intervalo, nustatyto pagal veiklos, panašios į bendrovės „LuxOpCo“ vykdomą veiklą, lyginamąją grąžą. Todėl 2017 m. ex post SK ataskaitoje daroma išvada, kad bendrovės „LuxOpCo“ atlygis atitiko įprastas rinkos sąlygas.

ex post

9.   GINČIJAMOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

GINČIJAMOS PRIEMONĖS VERTINIMAS

9.1.   PAGALBOS BUVIMAS

PAGALBOS BUVIMAS

| (392) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(392)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybių arba iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (393) | Pagal nusistovėjusią teismo praktiką priemonė gali būti kvalifikuojama kaip pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu tenkinamos visos šioje nuostatoje numatytos sąlygos. Pirma, turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas naudojant valstybinius išteklius. Antra, įsikišimas turi būti toks, kad galėtų padaryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Trečia, dėl įsikišimo įmonė, kuriai skirta priemonė, turi įgyti atrankųjį pranašumą. Ketvirta, dėl įsikišimo turi arba gali būti iškraipoma konkurencija (363). |
| --- | --- |

(393)

Pagal nusistovėjusią teismo praktiką priemonė gali būti kvalifikuojama kaip pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu tenkinamos visos šioje nuostatoje numatytos sąlygos. Pirma, turi būti valstybės įsikišimas arba įsikišimas naudojant valstybinius išteklius. Antra, įsikišimas turi būti toks, kad galėtų padaryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Trečia, dėl įsikišimo įmonė, kuriai skirta priemonė, turi įgyti atrankųjį pranašumą. Ketvirta, dėl įsikišimo turi arba gali būti iškraipoma konkurencija (363).

363

| (394) | Dėl pirmosios sąlygos pasakytina, kad ginčijamą mokesčių sprendimą priėmė Liuksemburgo mokesčių administratorius, kuris yra Liuksemburgo valstybės organas. Tuo sprendimu tas administratorius pripažino sandorių kainodaros tvarką, kuri nagrinėjamu laikotarpiu bendrovei „LuxOpCo“ leido kasmet nustatyti Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį. Vėliau bendrovė „LuxOpCo“ pagal šią tvarką pateikė metinę pelno mokesčio deklaraciją, kurią Liuksemburgo mokesčių administratorius savo ruožtu pripažino atitinkančia bendrovės Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį. Todėl ginčijama priemonė priskirtina Liuksemburgui. |
| --- | --- |

(394)

Dėl pirmosios sąlygos pasakytina, kad ginčijamą mokesčių sprendimą priėmė Liuksemburgo mokesčių administratorius, kuris yra Liuksemburgo valstybės organas. Tuo sprendimu tas administratorius pripažino sandorių kainodaros tvarką, kuri nagrinėjamu laikotarpiu bendrovei „LuxOpCo“ leido kasmet nustatyti Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį. Vėliau bendrovė „LuxOpCo“ pagal šią tvarką pateikė metinę pelno mokesčio deklaraciją, kurią Liuksemburgo mokesčių administratorius savo ruožtu pripažino atitinkančia bendrovės Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį. Todėl ginčijama priemonė priskirtina Liuksemburgui.

| (395) | Dėl priemonės finansavimo naudojant valstybinius išteklius pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir neperduodami valstybės ištekliai, šios įmonės, kuriai tai taikoma, finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, gali būti valstybės pagalba (364). Kaip bus parodyta 9.2 ir 9.3 skirsniuose, ginčijamu mokesčių sprendimu sumažinamas bendrovės „LuxOpCo“ Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis, palyginti su panašioje padėtyje esančiomis mokesčius mokančiomis įmonėmis. Kadangi ginčijamu mokesčių sprendimu atsisakoma mokestinių pajamų, kurias Liuksemburgas būtų turėjęs teisę gauti iš bendrovės „LuxOpCo“, reikėtų pripažinti, kad dėl jo prarandami valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(395)

Dėl priemonės finansavimo naudojant valstybinius išteklius pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką priemonė, pagal kurią valstybės institucijos leidžia neapmokestinti kai kurių įmonių, todėl, nors iš tikrųjų ir neperduodami valstybės ištekliai, šios įmonės, kuriai tai taikoma, finansinė padėtis tampa geresnė negu kitų mokesčių mokėtojų, gali būti valstybės pagalba (364). Kaip bus parodyta 9.2 ir 9.3 skirsniuose, ginčijamu mokesčių sprendimu sumažinamas bendrovės „LuxOpCo“ Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis, palyginti su panašioje padėtyje esančiomis mokesčius mokančiomis įmonėmis. Kadangi ginčijamu mokesčių sprendimu atsisakoma mokestinių pajamų, kurias Liuksemburgas būtų turėjęs teisę gauti iš bendrovės „LuxOpCo“, reikėtų pripažinti, kad dėl jo prarandami valstybiniai ištekliai.

364

| (396) | Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad bendrovė „LuxOpCo“ priklauso „Amazon“ grupei – tarptautinei įmonių grupei, kuri vykdo veiklą keliose valstybėse narėse. Bendrovė „LuxOpCo“„Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklą Europoje vykdo per ES svetaines. Su šia veikla susiję produktai ir paslaugos naudojami valstybių narių tarpusavio prekybai, todėl bet koks valstybės įsikišimas jos atžvilgiu gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą (365). Be to, bendrovei „Amazon“ taikydamas palankią apmokestinimo tvarką, Liuksemburgas galėjo atitraukti investicijas nuo valstybių narių, kurios negali taikyti arba netaikys analogiškai palankios apmokestinimo tvarkos bendrovėms, kurios priklauso tarptautinei įmonių grupei. Kadangi ginčijamas mokesčių sprendimas sustiprina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis ES vidaus prekyboje, manoma, kad jis paveikė tokią prekybą (366). |
| --- | --- |

(396)

Dėl antrosios valstybės pagalbos sąlygos pasakytina, kad bendrovė „LuxOpCo“ priklauso „Amazon“ grupei – tarptautinei įmonių grupei, kuri vykdo veiklą keliose valstybėse narėse. Bendrovė „LuxOpCo“„Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklą Europoje vykdo per ES svetaines. Su šia veikla susiję produktai ir paslaugos naudojami valstybių narių tarpusavio prekybai, todėl bet koks valstybės įsikišimas jos atžvilgiu gali paveikti Sąjungos vidaus prekybą (365). Be to, bendrovei „Amazon“ taikydamas palankią apmokestinimo tvarką, Liuksemburgas galėjo atitraukti investicijas nuo valstybių narių, kurios negali taikyti arba netaikys analogiškai palankios apmokestinimo tvarkos bendrovėms, kurios priklauso tarptautinei įmonių grupei. Kadangi ginčijamas mokesčių sprendimas sustiprina pagalbos gavėjo konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis įmonėmis, konkuruojančiomis ES vidaus prekyboje, manoma, kad jis paveikė tokią prekybą (366).

365

366

| (397) | Panašiai, valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia arba galinčia iškraipyti konkurenciją, jeigu dėl jos gali pagerėti įmonės konkurencinė padėtis kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu (367). Tiek, kiek ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovė „LuxOpCo“ atleidžiama nuo pelno mokesčių, kurios ji būtų privalėjusi sumokėti, pagalba, suteikta priėmus tokį sprendimą, yra veiklos pagalba, nes dėl jos bendrovė „LuxOpCo“ nepatiria išlaidų, kurias įprastai patirtų vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą. Teisingumo Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad veiklos pagalba iškraipo konkurenciją (368), todėl bet kokia bendrovei „Amazon“ teikiama pagalba turėtų būti laikoma kaip iškraipanti konkurenciją arba kelianti jos iškraipymo grėsmę, nes stiprinama „Amazon“ finansinė padėtis rinkoje, kurioje ji vykdo veiklą. Bendrovės „Amazon“ atveju pasakytina, kad ji vykdo mažmeninės prekybos internetu veiklą ir konkuruoja tiek su kitais internete prekiaujančiais mažmenininkais, tiek su fizines parduotuves turinčiais mažmenininkais, kurie vykdo veiklą Liuksemburge ir visoje Europos Sąjungoje. Bendrovės „Amazon“ pateiktoje [konsultanto Nr. 3] ataskaitoje mažmeninės prekybos internetu veikla apibūdinta kaip veikla, kuriai būdinga stipri konkurencija ir mažas pelningumas. Atleidus bendrovę „Amazon“ nuo mokėtino mokesčio, kurį bendrovė būtų turėjusi sumokėti ir kurį turi mokėti konkuruojančios įmonės, ginčijamu mokesčių sprendimu atlaisvinamos lėšos, kurias bendrovė „Amazon“ gali investuoti į vykdomą veiklą, o tai savo ruožtu daro įtaką sąlygoms, kuriomis ji gali siūlyti savo produktus ir paslaugas vartotojams, taip iškraipant konkurenciją rinkoje. Todėl yra tenkinama ir ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga. |
| --- | --- |

(397)

Panašiai, valstybės taikoma priemonė laikoma iškraipančia arba galinčia iškraipyti konkurenciją, jeigu dėl jos gali pagerėti įmonės konkurencinė padėtis kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu (367). Tiek, kiek ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovė „LuxOpCo“ atleidžiama nuo pelno mokesčių, kurios ji būtų privalėjusi sumokėti, pagalba, suteikta priėmus tokį sprendimą, yra veiklos pagalba, nes dėl jos bendrovė „LuxOpCo“ nepatiria išlaidų, kurias įprastai patirtų vykdydama kasdienę valdymo ar įprastą veiklą. Teisingumo Teismas nuosekliai laikėsi nuomonės, kad veiklos pagalba iškraipo konkurenciją (368), todėl bet kokia bendrovei „Amazon“ teikiama pagalba turėtų būti laikoma kaip iškraipanti konkurenciją arba kelianti jos iškraipymo grėsmę, nes stiprinama „Amazon“ finansinė padėtis rinkoje, kurioje ji vykdo veiklą. Bendrovės „Amazon“ atveju pasakytina, kad ji vykdo mažmeninės prekybos internetu veiklą ir konkuruoja tiek su kitais internete prekiaujančiais mažmenininkais, tiek su fizines parduotuves turinčiais mažmenininkais, kurie vykdo veiklą Liuksemburge ir visoje Europos Sąjungoje. Bendrovės „Amazon“ pateiktoje [konsultanto Nr. 3] ataskaitoje mažmeninės prekybos internetu veikla apibūdinta kaip veikla, kuriai būdinga stipri konkurencija ir mažas pelningumas. Atleidus bendrovę „Amazon“ nuo mokėtino mokesčio, kurį bendrovė būtų turėjusi sumokėti ir kurį turi mokėti konkuruojančios įmonės, ginčijamu mokesčių sprendimu atlaisvinamos lėšos, kurias bendrovė „Amazon“ gali investuoti į vykdomą veiklą, o tai savo ruožtu daro įtaką sąlygoms, kuriomis ji gali siūlyti savo produktus ir paslaugas vartotojams, taip iškraipant konkurenciją rinkoje. Todėl yra tenkinama ir ketvirtoji valstybės pagalbos sąlyga.

367

368

| (398) | Dėl trečiosios valstybės pagalbos sąlygos mokesčių sprendimo paskirtis – atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes iš anksto nustatyti įprastos apmokestinimo tvarkos taikymą konkrečiam atvejui. Tačiau priimant mokesčių sprendimą, kaip ir tvirtinant bet kurią kitą mokesčių priemonę, būtina laikytis valstybės pagalbos taisyklių. Jeigu mokesčių sprendimu patvirtinamas rezultatas, kuris aiškiai neatitinka rezultato, kuris būtų gautas įprastai taikant įprastinę apmokestinimo sistemą, ir tai nepateisinama, ir jeigu taikant tą atrankiąją tvarką sumažėja mokesčių mokėtojo mokestinis įsipareigojimas valstybėje narėje, palyginti su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, tuo sprendimu mokesčių mokėtojui bus suteikiamas atrankusis pranašumas. Komisija 9.2 ir 9.3 skirsniuose įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ suteikiamas atrankusis pranašumas sumažinant jos pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, palyginti su panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančiomis mokesčius mokančiomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(398)

Dėl trečiosios valstybės pagalbos sąlygos mokesčių sprendimo paskirtis – atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes iš anksto nustatyti įprastos apmokestinimo tvarkos taikymą konkrečiam atvejui. Tačiau priimant mokesčių sprendimą, kaip ir tvirtinant bet kurią kitą mokesčių priemonę, būtina laikytis valstybės pagalbos taisyklių. Jeigu mokesčių sprendimu patvirtinamas rezultatas, kuris aiškiai neatitinka rezultato, kuris būtų gautas įprastai taikant įprastinę apmokestinimo sistemą, ir tai nepateisinama, ir jeigu taikant tą atrankiąją tvarką sumažėja mokesčių mokėtojo mokestinis įsipareigojimas valstybėje narėje, palyginti su bendrovėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, tuo sprendimu mokesčių mokėtojui bus suteikiamas atrankusis pranašumas. Komisija 9.2 ir 9.3 skirsniuose įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ suteikiamas atrankusis pranašumas sumažinant jos pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, palyginti su panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančiomis mokesčius mokančiomis įmonėmis.

| (399) | Komisija 9.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ suteikiamas ekonominis pranašumas. Jis suteikiamas patvirtinus sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią negaunamas įprastų rinkos sąlygų principą atitinkantis patikimas rezultatas ir dėlto sumažėja bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, pagal kurią nustatomas jos pelno mokesčio įsipareigojimas. Komisija 9.3.1 skirsnyje pripažins, kad toks pranašumas yra atrankusis, nes yra suteikiamas tik bendrovei „Amazon“. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką atskiros pagalbos priemonės, kokia yra ginčijamas mokesčių sprendimas, atveju „nustačius ekonominę naudą iš principo galima preziumuoti jos atrankinį pobūdį“ (369) ir priemonės atrankumo nereikia vertinti atliekant Teisingumo Teismo trijų etapų atrankumo analizę, skirtą valstybės pagalbos schemoms (370). |
| --- | --- |

(399)

Komisija 9.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „Amazon“ suteikiamas ekonominis pranašumas. Jis suteikiamas patvirtinus sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią negaunamas įprastų rinkos sąlygų principą atitinkantis patikimas rezultatas ir dėlto sumažėja bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, pagal kurią nustatomas jos pelno mokesčio įsipareigojimas. Komisija 9.3.1 skirsnyje pripažins, kad toks pranašumas yra atrankusis, nes yra suteikiamas tik bendrovei „Amazon“. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką atskiros pagalbos priemonės, kokia yra ginčijamas mokesčių sprendimas, atveju „nustačius ekonominę naudą iš principo galima preziumuoti jos atrankinį pobūdį“ (369) ir priemonės atrankumo nereikia vertinti atliekant Teisingumo Teismo trijų etapų atrankumo analizę, skirtą valstybės pagalbos schemoms (370).

369

370

| (400) | Vis dėlto, siekdama išsamumo, Komisija ginčijamą mokesčių sprendimą išnagrinės atlikdama ir trijų etapų atrankumo analizę, kad įrodytų, jog jis yra atrankusis ir pagal tokią analizę. Komisija 9.3.2.1 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes jis yra palankus bendrovei „Amazon“, palyginti su kitomis mokesčius mokančiomis įmonėmis, Liuksemburge apmokestinamomis pelno mokesčiu, kurių apmokestinamasis pelnas atspindi įprastomis rinkos sąlygomis suderėtas kainas. Be to, Komisija 9.3.2.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes jis yra palankus bendrovei „Amazon“, palyginti su kitomis mokesčius mokančiomis įmonėmis, priklausančiomis tarptautinei įmonių grupei, kurios sudaro grupės vidaus sandorius ir pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį turi nustatyti grupės vidaus sandorių kainas taip, kad jos atspindėtų įprastomis rinkos sąlygomis nepriklausomų šalių suderėtas rinkoje nustatytas kainas. |
| --- | --- |

(400)

Vis dėlto, siekdama išsamumo, Komisija ginčijamą mokesčių sprendimą išnagrinės atlikdama ir trijų etapų atrankumo analizę, kad įrodytų, jog jis yra atrankusis ir pagal tokią analizę. Komisija 9.3.2.1 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes jis yra palankus bendrovei „Amazon“, palyginti su kitomis mokesčius mokančiomis įmonėmis, Liuksemburge apmokestinamomis pelno mokesčiu, kurių apmokestinamasis pelnas atspindi įprastomis rinkos sąlygomis suderėtas kainas. Be to, Komisija 9.3.2.2 skirsnyje įrodys, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes jis yra palankus bendrovei „Amazon“, palyginti su kitomis mokesčius mokančiomis įmonėmis, priklausančiomis tarptautinei įmonių grupei, kurios sudaro grupės vidaus sandorius ir pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį turi nustatyti grupės vidaus sandorių kainas taip, kad jos atspindėtų įprastomis rinkos sąlygomis nepriklausomų šalių suderėtas rinkoje nustatytas kainas.

9.2.   PRANAŠUMAS

PRANAŠUMAS

| (401) | Kai valstybės patvirtina priemone pagerinama įmonės grynoji finansinė padėtis, suteikiamas pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (371). Nustatant, ar esama pranašumo, reikia atsižvelgti į pačios priemonės poveikį (372). Kalbant apie mokesčių priemones, pranašumas gali būti suteikiamas įvairiais būdais sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač sumažinus mokesčio bazę arba mokėtino mokesčio sumą (373). |
| --- | --- |

(401)

Kai valstybės patvirtina priemone pagerinama įmonės grynoji finansinė padėtis, suteikiamas pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (371). Nustatant, ar esama pranašumo, reikia atsižvelgti į pačios priemonės poveikį (372). Kalbant apie mokesčių priemones, pranašumas gali būti suteikiamas įvairiais būdais sumažinus įmonės mokesčių naštą, ypač sumažinus mokesčio bazę arba mokėtino mokesčio sumą (373).

371

372

373

| (402) | Ginčijamu mokesčių sprendimu yra patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikta galimybė savo apmokestinamąjį pelną pelno mokesčio tikslais apskaičiuoti kasmet, ir pagal per nagrinėjamą laikotarpį tai buvo nustatomas jos Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis. Teisingumo Teismas anksčiau yra nustatęs, kad „[s]iekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas,<...>, suteikia [pagalbos gavėjams] pranašumo, reikia palyginti, <...>, šią tvarką su įprasta apmokestinimo tvarka, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu“ (374). Todėl mokesčių sprendimu, kuriuo mokesčių mokėtojui suteikiama galimybė savo grupės vidaus sandoriams taikyti sandorių kainas, neatitinkančias kainų, kurios būtų taikomos savarankiškoms įmonėms, įprastomis rinkos sąlygomis rengiančioms derybas panašiomis aplinkybėmis, laisvai konkuruojant, tam mokesčių mokėtojui suteikiamas pranašumas, nes sumažinamos bendrovės apmokestinamosios pajamos, taigi ir jos mokesčio bazė, taikytina pagal įprastą pelno mokesčio sistemą. Principas, kuriuo remiantis už grupės vidaus sandorius turėtų būti atlyginama taip, tarsi jie būtų buvę vykdomi savarankiškų bendrovių, veikiančių panašiomis aplinkybėmis, paprastai vadinamas „įprastų rinkos sąlygų principu“. |
| --- | --- |

(402)

Ginčijamu mokesčių sprendimu yra patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikta galimybė savo apmokestinamąjį pelną pelno mokesčio tikslais apskaičiuoti kasmet, ir pagal per nagrinėjamą laikotarpį tai buvo nustatomas jos Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis. Teisingumo Teismas anksčiau yra nustatęs, kad „[s]iekiant įvertinti, ar apmokestinamųjų pajamų nustatymas,<...>, suteikia [pagalbos gavėjams] pranašumo, reikia palyginti, <...>, šią tvarką su įprasta apmokestinimo tvarka, pagrįsta laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu“ (374). Todėl mokesčių sprendimu, kuriuo mokesčių mokėtojui suteikiama galimybė savo grupės vidaus sandoriams taikyti sandorių kainas, neatitinkančias kainų, kurios būtų taikomos savarankiškoms įmonėms, įprastomis rinkos sąlygomis rengiančioms derybas panašiomis aplinkybėmis, laisvai konkuruojant, tam mokesčių mokėtojui suteikiamas pranašumas, nes sumažinamos bendrovės apmokestinamosios pajamos, taigi ir jos mokesčio bazė, taikytina pagal įprastą pelno mokesčio sistemą. Principas, kuriuo remiantis už grupės vidaus sandorius turėtų būti atlyginama taip, tarsi jie būtų buvę vykdomi savarankiškų bendrovių, veikiančių panašiomis aplinkybėmis, paprastai vadinamas „įprastų rinkos sąlygų principu“.

374

| (403) | Įprastų rinkos sąlygų principo esmė – užtikrinti, kad asocijuotųjų bendrovių sudaryti sandoriai (kontroliuojami sandoriai) mokesčių tikslais būtų įkainojami tokiomis pat sąlygomis, kaip ir panašūs sandoriai, savarankiškų bendrovių sudaryti įprastomis rinkos sąlygomis (nekontroliuojami sandoriai). Kai dvi asocijuotosios bendrovės savo grupės vidaus sandoriams nustato arba taiko sąlygas, kurios skiriasi nuo sąlygų, kurias panašiems nekontroliuojamiems sandoriams nustatytų savarankiškos bendrovės, taikant įprastų rinkos sąlygų principą reikalaujama atlikti tinkamą sandorių kainodaros patikslinimą ir neutralizuoti tokius skirtumus, ir taip užtikrinti, kad integruotoms (grupės) bendrovėms mokesčių tikslais nebūtų taikoma palankesnė tvarka nei neintegruotoms (savarankiškoms) bendrovėms (375). Tokiu būdu nustatomas asocijuotųjų bendrovių pelnas, gaunamas joms vykdant grupės vidaus sandorius, ir galiausiai jam taikoma tvarka, kuri nėra palankesnė už tvarką, taikytiną, kai pelnas gaunamas iš sandorių, įprastomis rinkos sąlygomis įvykdytų savarankiškų bendrovių. Iš tikrųjų, jų apmokestinamosios pajamos nustatomos pagal savarankiškų bendrovių rinkoje taikomas kainas arba, kaip nurodė Teisingumo Teismas, remiantis „laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu“ (376). Jeigu mokesčių administratorius asocijuotosioms grupės bendrovėms leidžia jų grupės vidaus sandoriams taikyti kainas, mažesnes nei rinkos kainos, toms įmonėms suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama mokesčio bazė. |
| --- | --- |

(403)

Įprastų rinkos sąlygų principo esmė – užtikrinti, kad asocijuotųjų bendrovių sudaryti sandoriai (kontroliuojami sandoriai) mokesčių tikslais būtų įkainojami tokiomis pat sąlygomis, kaip ir panašūs sandoriai, savarankiškų bendrovių sudaryti įprastomis rinkos sąlygomis (nekontroliuojami sandoriai). Kai dvi asocijuotosios bendrovės savo grupės vidaus sandoriams nustato arba taiko sąlygas, kurios skiriasi nuo sąlygų, kurias panašiems nekontroliuojamiems sandoriams nustatytų savarankiškos bendrovės, taikant įprastų rinkos sąlygų principą reikalaujama atlikti tinkamą sandorių kainodaros patikslinimą ir neutralizuoti tokius skirtumus, ir taip užtikrinti, kad integruotoms (grupės) bendrovėms mokesčių tikslais nebūtų taikoma palankesnė tvarka nei neintegruotoms (savarankiškoms) bendrovėms (375). Tokiu būdu nustatomas asocijuotųjų bendrovių pelnas, gaunamas joms vykdant grupės vidaus sandorius, ir galiausiai jam taikoma tvarka, kuri nėra palankesnė už tvarką, taikytiną, kai pelnas gaunamas iš sandorių, įprastomis rinkos sąlygomis įvykdytų savarankiškų bendrovių. Iš tikrųjų, jų apmokestinamosios pajamos nustatomos pagal savarankiškų bendrovių rinkoje taikomas kainas arba, kaip nurodė Teisingumo Teismas, remiantis „laisvos konkurencijos sąlygomis veikiančios įmonės pajamų ir išlaidų skirtumu“ (376). Jeigu mokesčių administratorius asocijuotosioms grupės bendrovėms leidžia jų grupės vidaus sandoriams taikyti kainas, mažesnes nei rinkos kainos, toms įmonėms suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama mokesčio bazė.

375

376

| (404) | Atsakant į Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ argumentą, kad, kadangi sandorių kainodara nėra tikslieji mokslai (377), Komisijos atliekamas sandorių kainodaros tvarkos, patvirtintos ginčijamu mokesčių sprendimu, vertinimas turėtų neišvengiamai būti ribotas, Komisija primena, jog tai, kad sandorių kainodara yra apytikslė, turi būti vertinama atsižvelgiant į sandorių kainodaros tikslą. Sandorių kainodaros tikslas – remiantis patikima informacija pagrįstai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą (378). Siekti to tikslo būtų neįmanoma, jeigu sandorių kainodaros tvarkai, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, pateisinti būtų galima nurodyti, kad sandorių kainodaros analizė yra apytikslė. |
| --- | --- |

(404)

Atsakant į Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ argumentą, kad, kadangi sandorių kainodara nėra tikslieji mokslai (377), Komisijos atliekamas sandorių kainodaros tvarkos, patvirtintos ginčijamu mokesčių sprendimu, vertinimas turėtų neišvengiamai būti ribotas, Komisija primena, jog tai, kad sandorių kainodara yra apytikslė, turi būti vertinama atsižvelgiant į sandorių kainodaros tikslą. Sandorių kainodaros tikslas – remiantis patikima informacija pagrįstai įvertinti įprastomis rinkos sąlygomis pasiekiamą rezultatą (378). Siekti to tikslo būtų neįmanoma, jeigu sandorių kainodaros tvarkai, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, pateisinti būtų galima nurodyti, kad sandorių kainodaros analizė yra apytikslė.

377

378

| (405) | Panašiai, jeigu būtų sutikta su Liuksemburgo argumentu, kad Komisija, atlikdama tokį vertinimą, nederamai imasi to, ko turėtų imtis Liuksemburgo mokesčių administratorius, t. y. aiškina nacionalinę mokesčių teisę (379), apskritai mokesčių priemonės ir konkrečiai sandorių kainodaros sprendimai nebebūtų tikrinami laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Teisingumo Teismas jau seniai patvirtino, kad su tiesioginiu apmokestinimu, dėl kurio vienų įmonių finansinė padėtis tampa palankesnė nei kitų įmonių, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, susijusiomis priemonėmis gali būti teikiama valstybės pagalba, kaip tai daroma tiesioginėmis subsidijomis (380). Pasak Teisingumo Teismo, bet kuri priemonė, valstybių narių patvirtina tiesioginio apmokestinimo srityje, privalo atitikti Sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos – šios nuostatos valstybėms narėms yra privalomos ir, palyginti su nacionalinės teisės aktais, joms teikiama pirmenybė (381). Tai tikrai taikoma ir sandorių kainodaros sprendimams, kurių forma – išankstinė kainodaros tvarka, nes jais patvirtinami pavienių įmonių mokesčio bazės, taigi ir apmokestinamųjų pajamų, vertinimo metodai. Kai, taikant tokį metodą, bent kiek sumažinama mokesčio bazė, atsiranda ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(405)

Panašiai, jeigu būtų sutikta su Liuksemburgo argumentu, kad Komisija, atlikdama tokį vertinimą, nederamai imasi to, ko turėtų imtis Liuksemburgo mokesčių administratorius, t. y. aiškina nacionalinę mokesčių teisę (379), apskritai mokesčių priemonės ir konkrečiai sandorių kainodaros sprendimai nebebūtų tikrinami laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Teisingumo Teismas jau seniai patvirtino, kad su tiesioginiu apmokestinimu, dėl kurio vienų įmonių finansinė padėtis tampa palankesnė nei kitų įmonių, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, susijusiomis priemonėmis gali būti teikiama valstybės pagalba, kaip tai daroma tiesioginėmis subsidijomis (380). Pasak Teisingumo Teismo, bet kuri priemonė, valstybių narių patvirtina tiesioginio apmokestinimo srityje, privalo atitikti Sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos – šios nuostatos valstybėms narėms yra privalomos ir, palyginti su nacionalinės teisės aktais, joms teikiama pirmenybė (381). Tai tikrai taikoma ir sandorių kainodaros sprendimams, kurių forma – išankstinė kainodaros tvarka, nes jais patvirtinami pavienių įmonių mokesčio bazės, taigi ir apmokestinamųjų pajamų, vertinimo metodai. Kai, taikant tokį metodą, bent kiek sumažinama mokesčio bazė, atsiranda ekonominis pranašumas.

379

380

381

| (406) | Taigi, siekdama nustatyti, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, Komisija privalo įrodyti, kad taikant tuo sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais, yra sumažinta. Komisija laikosi nuomonės, kad dėl ginčijamo mokesčių sprendimo būtent toks rezultatas ir gaunamas. |
| --- | --- |

(406)

Taigi, siekdama nustatyti, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, Komisija privalo įrodyti, kad taikant tuo sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais, yra sumažinta. Komisija laikosi nuomonės, kad dėl ginčijamo mokesčių sprendimo būtent toks rezultatas ir gaunamas.

| (407) | Pirmiausia, Komisija laikosi nuomonės, jog sandorių kainodaros tvarka yra parengta remiantis netiksliu ir nepagrįstu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o bendrovei „LuxOpCo“ tenka tik įprastos valdymo funkcijos. Remiantis Komisijai pateikta informacija, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, naudojo turtą ir prisiėmė iš esmės visą riziką, kylančią plėtojant, gerinant, valdant ir naudojant nematerialųjį turtą. Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat vykdė funkcijas, naudojo turtą ir prisiėmė iš esmės visą riziką, strategiškai ir gyvybiškai svarbią iš „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje gaunant pelną. O bendrovė „LuxSCS“ nevykdė jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu arba bendrovės „Amazon“ veikla Europoje; daugiausia, ką ji darė,– vykdė tam tikras ribotas bendrąsias administracines funkcijas, kad būtų išlaikyta jos teisinė nematerialiojo turto nuosavybė (382). Kadangi ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią atlygis bendrovei „LuxOpCo“ priskiriamas tik dėl įtariamų įprastų jos vykdomų funkcijų, o visas tą atlygį viršijantis bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas kaip autorinis atlyginimas priskiriamas bendrovei „LuxSCS“, taikant ginčijamą mokesčių sprendimą gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, taigi bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pajamų mokesčio tikslais. Šis aiškinimas plėtojamas 9.2.1 skirsnyje. |
| --- | --- |

(407)

Pirmiausia, Komisija laikosi nuomonės, jog sandorių kainodaros tvarka yra parengta remiantis netiksliu ir nepagrįstu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o bendrovei „LuxOpCo“ tenka tik įprastos valdymo funkcijos. Remiantis Komisijai pateikta informacija, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, naudojo turtą ir prisiėmė iš esmės visą riziką, kylančią plėtojant, gerinant, valdant ir naudojant nematerialųjį turtą. Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat vykdė funkcijas, naudojo turtą ir prisiėmė iš esmės visą riziką, strategiškai ir gyvybiškai svarbią iš „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje gaunant pelną. O bendrovė „LuxSCS“ nevykdė jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu arba bendrovės „Amazon“ veikla Europoje; daugiausia, ką ji darė,– vykdė tam tikras ribotas bendrąsias administracines funkcijas, kad būtų išlaikyta jos teisinė nematerialiojo turto nuosavybė (382). Kadangi ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią atlygis bendrovei „LuxOpCo“ priskiriamas tik dėl įtariamų įprastų jos vykdomų funkcijų, o visas tą atlygį viršijantis bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas kaip autorinis atlyginimas priskiriamas bendrovei „LuxSCS“, taikant ginčijamą mokesčių sprendimą gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, taigi bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pajamų mokesčio tikslais. Šis aiškinimas plėtojamas 9.2.1 skirsnyje.

382

| (408) | Be to, atsižvelgdama į papildomą aiškinimą ir nedarydama poveikio ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktai išvadai, Komisija daro išvadą, kad net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su netiksliu ir nepagrįstu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka vis tiek yra pagrįsta netinkamai pasirinkta metodika, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, taigi kartu bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais. Papildomas aiškinimas plėtojamas 9.2.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(408)

Be to, atsižvelgdama į papildomą aiškinimą ir nedarydama poveikio ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktai išvadai, Komisija daro išvadą, kad net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su netiksliu ir nepagrįstu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka vis tiek yra pagrįsta netinkamai pasirinkta metodika, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, taigi kartu bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais. Papildomas aiškinimas plėtojamas 9.2.2 skirsnyje.

9.2.1.   PIRMINIS EKONOMINIO PRANAŠUMO NUSTATYMAS

| (409) | Įprastų rinkos sąlygų principo esmė – atspindėti tikras ekonomines kontroliuojamų mokesčių mokėtojų ypatingų sąlygų aplinkybes ir kaip atskaitos kriterijų taikyti sąlygas, taikomas panašiems savarankiškų šalių sandoriams, taigi, atliekant sandorių kainodaros analizę, pirmiausia reikia nustatyti mokesčių mokėtojo, prašančio priimti sandorių kainodaros sprendimą, ir jo asocijuotųjų bendrovių, dalyvaujančių vykdant analizuojamą sandorį (arba sandorius), tarpusavio komercines ir finansines sąlygas. Kaip pripažįstama SK ataskaitoje, grupės vidaus sandoris, įkainotas pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, yra bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudaryta Licencijos sutartis. |
| --- | --- |

(409)

Įprastų rinkos sąlygų principo esmė – atspindėti tikras ekonomines kontroliuojamų mokesčių mokėtojų ypatingų sąlygų aplinkybes ir kaip atskaitos kriterijų taikyti sąlygas, taikomas panašiems savarankiškų šalių sandoriams, taigi, atliekant sandorių kainodaros analizę, pirmiausia reikia nustatyti mokesčių mokėtojo, prašančio priimti sandorių kainodaros sprendimą, ir jo asocijuotųjų bendrovių, dalyvaujančių vykdant analizuojamą sandorį (arba sandorius), tarpusavio komercines ir finansines sąlygas. Kaip pripažįstama SK ataskaitoje, grupės vidaus sandoris, įkainotas pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, yra bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudaryta Licencijos sutartis.

| (410) | Nustačius atitinkamą grupės vidaus sandorį, kitas sandorių kainodaros analizės veiksmas būtų palyginti tų sandorių sąlygas ir savarankiškų bendrovių panašių sandorių sąlygas (t. y. palyginamumo analizė), kad grupės vidaus sandorį būtų galima įkainoti. Dviem savarankiškoms bendrovėms tarpusavyje vykdant sandorius, kaina paprastai atitiks kiekvienos bendrovės vykdomas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Todėl, nustatant, ar kontroliuojami ir nekontroliuojami sandoriai arba bendrovės yra panašūs, būtina atlikti funkcijų analizę. Šia funkcijų analize siekiama nustatyti ir palyginti sandorio (-ių), kurį (-iuos) siekiama įkainoti, šalių ekonomiškai svarbią veiklą, prisiimamą atsakomybę, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką (383). |
| --- | --- |

(410)

Nustačius atitinkamą grupės vidaus sandorį, kitas sandorių kainodaros analizės veiksmas būtų palyginti tų sandorių sąlygas ir savarankiškų bendrovių panašių sandorių sąlygas (t. y. palyginamumo analizė), kad grupės vidaus sandorį būtų galima įkainoti. Dviem savarankiškoms bendrovėms tarpusavyje vykdant sandorius, kaina paprastai atitiks kiekvienos bendrovės vykdomas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Todėl, nustatant, ar kontroliuojami ir nekontroliuojami sandoriai arba bendrovės yra panašūs, būtina atlikti funkcijų analizę. Šia funkcijų analize siekiama nustatyti ir palyginti sandorio (-ių), kurį (-iuos) siekiama įkainoti, šalių ekonomiškai svarbią veiklą, prisiimamą atsakomybę, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką (383).

383

| (411) | Komisija nemano, kad taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, atitinkantis patikimą apytikslį rinkoje gaunamų rezultatų įvertį, nes tvarka yra pagrįsta netinkama funkcijų analize. Ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatyta Licencijos sutarties sandorių kaina – t. y. metinis autorinis atlyginimas, bendrovės „LuxOpCo“ mokėtinas bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto licenciją, – yra nustatyta kaip bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas likutinis pelnas, viršijantis įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį už tos bendrovės esą vykdomas įprastas funkcijas. Tačiau sandorių kainodaros ataskaitoje (ja ta sandorių kainodaros tvarka buvo pagrįsta) nenagrinėta, kaip tuo, kaip bendrovė „LuxSCS“ vykdo savo funkcijas, naudoja turtą ir prisiima riziką, pateisinamas viso likutinio bendrovės „LuxOpCo“ pelno priskyrimas (mokant autorinį atlyginimą) bendrovei „LuxSCS“ (384). Todėl ginčijamas mokesčių sprendimas yra pagrįstas netikslia ir nepagrįsta prielaida, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o bendrovė „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, susijusias su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdymu. |
| --- | --- |

(411)

Komisija nemano, kad taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, atitinkantis patikimą apytikslį rinkoje gaunamų rezultatų įvertį, nes tvarka yra pagrįsta netinkama funkcijų analize. Ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatyta Licencijos sutarties sandorių kaina – t. y. metinis autorinis atlyginimas, bendrovės „LuxOpCo“ mokėtinas bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto licenciją, – yra nustatyta kaip bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas likutinis pelnas, viršijantis įprastomis rinkos sąlygomis mokamą atlygį už tos bendrovės esą vykdomas įprastas funkcijas. Tačiau sandorių kainodaros ataskaitoje (ja ta sandorių kainodaros tvarka buvo pagrįsta) nenagrinėta, kaip tuo, kaip bendrovė „LuxSCS“ vykdo savo funkcijas, naudoja turtą ir prisiima riziką, pateisinamas viso likutinio bendrovės „LuxOpCo“ pelno priskyrimas (mokant autorinį atlyginimą) bendrovei „LuxSCS“ (384). Todėl ginčijamas mokesčių sprendimas yra pagrįstas netikslia ir nepagrįsta prielaida, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o bendrovė „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, susijusias su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdymu.

384

| (412) | Pasak „Amazon“, bendrovė „LuxSCS“ turi nuosavybės teise, išlaiko ir plėtoja unikalų ir sunkiai įvertinamą pagrindinį vertę didinantį veiksnį, t. y. nematerialųjį turtą, ir tas turtas labai svarbus mažmeninės prekybos veiklai Europoje. O bendrovė „LuxOpCo“ neturi nuosavybės teise, nevaldo ir nekontroliuoja jokių intelektinės nuosavybės teisių, jos funkcijų profilis panašus į valdymo bendrovės, vykdančios pirkimo, pardavimo, rinkodaros ir produktų platinimo klientams per ES svetaines priežiūrą (385). Remdamasi [Patarėjo Nr. 3] ataskaita „Amazon“ taip pat tvirtina, kad mažmeninės prekybos internetu veikla yra panaši į fizinės mažmeninės prekybos veiklą ir kad didžioji dauguma mažmenininkų (ir prekiaujančių internetu, ir prekiaujančių fizinėse parduotuvėse) sąnaudų yra kintamosios sąnaudos. Todėl masto ekonomijos poveikis pelningumui yra ribotas. Dėl to veiksnio, o kartu ir dėl to, kad mažmeninei prekybai, vykdomai internetu, yra būdinga intensyvi konkurencija, būtų buvę pagrįsta bendrovei „LuxOpCo“ skirti ribotą grąžą, kaip patvirtintoji ginčijamu mokesčių sprendimu. |
| --- | --- |

(412)

Pasak „Amazon“, bendrovė „LuxSCS“ turi nuosavybės teise, išlaiko ir plėtoja unikalų ir sunkiai įvertinamą pagrindinį vertę didinantį veiksnį, t. y. nematerialųjį turtą, ir tas turtas labai svarbus mažmeninės prekybos veiklai Europoje. O bendrovė „LuxOpCo“ neturi nuosavybės teise, nevaldo ir nekontroliuoja jokių intelektinės nuosavybės teisių, jos funkcijų profilis panašus į valdymo bendrovės, vykdančios pirkimo, pardavimo, rinkodaros ir produktų platinimo klientams per ES svetaines priežiūrą (385). Remdamasi [Patarėjo Nr. 3] ataskaita „Amazon“ taip pat tvirtina, kad mažmeninės prekybos internetu veikla yra panaši į fizinės mažmeninės prekybos veiklą ir kad didžioji dauguma mažmenininkų (ir prekiaujančių internetu, ir prekiaujančių fizinėse parduotuvėse) sąnaudų yra kintamosios sąnaudos. Todėl masto ekonomijos poveikis pelningumui yra ribotas. Dėl to veiksnio, o kartu ir dėl to, kad mažmeninei prekybai, vykdomai internetu, yra būdinga intensyvi konkurencija, būtų buvę pagrįsta bendrovei „LuxOpCo“ skirti ribotą grąžą, kaip patvirtintoji ginčijamu mokesčių sprendimu.

385

| (413) | Todėl Komisija nesutinka su šia funkcijų analize, ir išsamiau tai paaiškins 9.2.1.1 bei 9.2.1.2 skirsniuose. |
| --- | --- |

(413)

Todėl Komisija nesutinka su šia funkcijų analize, ir išsamiau tai paaiškins 9.2.1.1 bei 9.2.1.2 skirsniuose.

| (414) | Jeigu ginčijamam mokesčių sprendimui parengti Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų atlikęs tinkamą funkcijų analizę, jis būtų turėjęs padaryti išvadą, kad bendrovė „LuxSCS“ nevykdo jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu, į kurį ji tik turi juridinę teisę pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Visų pirma, bendrovė „LuxSCS“ nevykdė ir nekontroliavo jokios veiklos, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, valdymu, apsauga ir naudojimu, – pagal Licencijos sutartį tas funkcijas ji tik perdavė bendrovei „LuxOpCo“, be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdys bendrovės „LuxOpCo“ su tuo susijusios veiklos priežiūrą. Bendrovė „LuxSCS“ neturi jokių darbuotojų, kurie galėtų kontroliuoti tas funkcijas, ji taip pat nepatiria su tų funkcijų valdymu susijusių sąnaudų. |
| --- | --- |

(414)

Jeigu ginčijamam mokesčių sprendimui parengti Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų atlikęs tinkamą funkcijų analizę, jis būtų turėjęs padaryti išvadą, kad bendrovė „LuxSCS“ nevykdo jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu, į kurį ji tik turi juridinę teisę pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS. Visų pirma, bendrovė „LuxSCS“ nevykdė ir nekontroliavo jokios veiklos, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, valdymu, apsauga ir naudojimu, – pagal Licencijos sutartį tas funkcijas ji tik perdavė bendrovei „LuxOpCo“, be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdys bendrovės „LuxOpCo“ su tuo susijusios veiklos priežiūrą. Bendrovė „LuxSCS“ neturi jokių darbuotojų, kurie galėtų kontroliuoti tas funkcijas, ji taip pat nepatiria su tų funkcijų valdymu susijusių sąnaudų.

| (415) | Veikiau būtent bendrovė „LuxOpCo“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, naudoja visą su tomis funkcijomis susijusį turtą ir prisiima iš esmės visą su tuo susijusią riziką. Be to, būtent bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse, vykdo unikalias ir vertingas bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdymo funkcijas, strategiškai ir gyvybiškai svarbias, kad iš to verslo būtų gaunamas pelnas, naudoja visą su tomis funkcijomis susijusį turtą ir prisiima iš esmės visą su tuo susijusią riziką. |
| --- | --- |

(415)

Veikiau būtent bendrovė „LuxOpCo“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, naudoja visą su tomis funkcijomis susijusį turtą ir prisiima iš esmės visą su tuo susijusią riziką. Be to, būtent bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse, vykdo unikalias ir vertingas bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdymo funkcijas, strategiškai ir gyvybiškai svarbias, kad iš to verslo būtų gaunamas pelnas, naudoja visą su tomis funkcijomis susijusį turtą ir prisiima iš esmės visą su tuo susijusią riziką.

9.2.1.1.   
  Bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizė

Bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizė

| (416) | Bendrovė „Amazon“ teigia, kad „bendrovei „LuxSCS“ buvo suteikti įgaliojimai priimti sprendimus ir dalyvauti įgyvendinant SPS, ji turėjo nuosavų finansinių priemonių ir gebėjo prisiimti jai kylančią riziką. Turėdama nematerialųjį turtą ir finansuodama jo plėtojimą (o kartais ir jo įsigijimą) bendrovė „LuxSCS“ atliko svarbų vaidmenį kontroliuojant nematerialiojo turto plėtojimą, išlaikymą ir apsaugą [...] (386). |
| --- | --- |

(416)

Bendrovė „Amazon“ teigia, kad „bendrovei „LuxSCS“ buvo suteikti įgaliojimai priimti sprendimus ir dalyvauti įgyvendinant SPS, ji turėjo nuosavų finansinių priemonių ir gebėjo prisiimti jai kylančią riziką. Turėdama nematerialųjį turtą ir finansuodama jo plėtojimą (o kartais ir jo įsigijimą) bendrovė „LuxSCS“ atliko svarbų vaidmenį kontroliuojant nematerialiojo turto plėtojimą, išlaikymą ir apsaugą [...] (386).

386

| (417) | Komisija neginčija, kad bendrovė „LuxSCS“, būdama IN teisių perleidimo sutarties ir SPS šalimi, yra teisinė teisių naudoti, toliau plėtoti ir gerinti nematerialųjį turtą „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais savininkė. Komisija taip pat neginčija, kad pagal SPS bendrovės A9 ir ATI bendrovei „LuxSCS“ buvo nustačiusios vykdyti kelias funkcijas ir priskyrusios kelių rūšių riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu. Tačiau, dėl Licencijos sutarties tos funkcijos ir rizika buvo išimtinai ir neatšaukiamai licencijomis perduotos bendrovei „LuxOpCo“, ir ši bendrovė tas funkcijas veiksmingai vykdė ir riziką prisiėmė per visą nematerialiojo turto naudojimo laiką (387). |
| --- | --- |

(417)

Komisija neginčija, kad bendrovė „LuxSCS“, būdama IN teisių perleidimo sutarties ir SPS šalimi, yra teisinė teisių naudoti, toliau plėtoti ir gerinti nematerialųjį turtą „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais savininkė. Komisija taip pat neginčija, kad pagal SPS bendrovės A9 ir ATI bendrovei „LuxSCS“ buvo nustačiusios vykdyti kelias funkcijas ir priskyrusios kelių rūšių riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu. Tačiau, dėl Licencijos sutarties tos funkcijos ir rizika buvo išimtinai ir neatšaukiamai licencijomis perduotos bendrovei „LuxOpCo“, ir ši bendrovė tas funkcijas veiksmingai vykdė ir riziką prisiėmė per visą nematerialiojo turto naudojimo laiką (387).

387

| (418) | Iš jokios Komisijai pateiktos informacijos nematyti, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė arba turėjo pajėgumų vykdyti kokias nors aktyvias ir svarbias funkcijas, kurios būtų susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu bei naudojimu ir dėl kurių būtų galima pagrįsti tai, kad beveik visas bendrovės „LuxOpCo“ pelnas, gautas valdant bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje, priskiriamas bendrovei „LuxSCS“ (419–429 konstatuojamosios dalys). Taip pat negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdyti tas funkcijas pavedė kitai šaliai, be to, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo pajėgumų kontroliuoti, kaip tos funkcijos vykdomos, ar imtis jų vykdymo priežiūros (427–428 konstatuojamosios dalys). Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nenaudojo jokio vertingo turto, susijusio su ta veikla, – būdama nematerialiojo turto teisine savininke, ji tik pasyviai jį turėjo 431–435 konstatuojamosios dalys). Galiausiai, bendrovė „LuxSCS“ neprisiėmė su tuo susijusios rizikos ir neturėjo pajėgumų prisiimti ir kontroliuoti tą riziką (436–445 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(418)

Iš jokios Komisijai pateiktos informacijos nematyti, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė arba turėjo pajėgumų vykdyti kokias nors aktyvias ir svarbias funkcijas, kurios būtų susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu bei naudojimu ir dėl kurių būtų galima pagrįsti tai, kad beveik visas bendrovės „LuxOpCo“ pelnas, gautas valdant bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje, priskiriamas bendrovei „LuxSCS“ (419–429 konstatuojamosios dalys). Taip pat negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdyti tas funkcijas pavedė kitai šaliai, be to, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo pajėgumų kontroliuoti, kaip tos funkcijos vykdomos, ar imtis jų vykdymo priežiūros (427–428 konstatuojamosios dalys). Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nenaudojo jokio vertingo turto, susijusio su ta veikla, – būdama nematerialiojo turto teisine savininke, ji tik pasyviai jį turėjo 431–435 konstatuojamosios dalys). Galiausiai, bendrovė „LuxSCS“ neprisiėmė su tuo susijusios rizikos ir neturėjo pajėgumų prisiimti ir kontroliuoti tą riziką (436–445 konstatuojamosios dalys).

9.2.1.1.1.   Bendrovės „LuxSCS“ vykdomos funkcijos

Bendrovės „LuxSCS“ vykdomos funkcijos

| (419) | Bendrovė „LuxSCS“ yra nematerialiojo turto teisinė savininkė ir sutartimi nustatytas licenciaras. Tačiau pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti ir valdyti nematerialųjį turtą visą to turto naudojimo laiką (388), be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ tuo atžvilgiu turėtų valdyti bendrovės „LuxOpCo“ veiklą arba vykdyti jos priežiūrą. Pagal tą sutartį bendrovei „LuxOpCo“ taip pat teko atsakomybė asocijuotosioms grupės bendrovėms suteikti sublicencijas bei tai valdyti (389) ir visos teisės užkirsti kelią nematerialiojo turto intelektinės nuosavybės pažeidimams (390). Galiausiai, bendrovei „LuxOpCo“ teko atsakomybė užtikrinti, kad būtų laikomasi visų taikytinų įstatymų, taisyklių ir kitų teisės aktų, įskaitant eksporto ir privatumo sričių įstatymus ir kitus teisės aktus, kurių gali reikėti laikytis naudojant nematerialųjį turtą (391). |
| --- | --- |

(419)

Bendrovė „LuxSCS“ yra nematerialiojo turto teisinė savininkė ir sutartimi nustatytas licenciaras. Tačiau pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti ir valdyti nematerialųjį turtą visą to turto naudojimo laiką (388), be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ tuo atžvilgiu turėtų valdyti bendrovės „LuxOpCo“ veiklą arba vykdyti jos priežiūrą. Pagal tą sutartį bendrovei „LuxOpCo“ taip pat teko atsakomybė asocijuotosioms grupės bendrovėms suteikti sublicencijas bei tai valdyti (389) ir visos teisės užkirsti kelią nematerialiojo turto intelektinės nuosavybės pažeidimams (390). Galiausiai, bendrovei „LuxOpCo“ teko atsakomybė užtikrinti, kad būtų laikomasi visų taikytinų įstatymų, taisyklių ir kitų teisės aktų, įskaitant eksporto ir privatumo sričių įstatymus ir kitus teisės aktus, kurių gali reikėti laikytis naudojant nematerialųjį turtą (391).

388

389

390

391

| (420) | Vadinasi, dėl tos išimtinės licencijos bendrovė „LuxSCS“ nebeturėjo teisės nematerialųjį turtą ekonominiu požiūriu naudoti bendrovės „Amazon“ veiklai Europoje, todėl ji negalėjo vykdyti jokių aktyvių ir svarbių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu arba naudojimu (392). Taigi, nors nematerialiojo turto ir bet kokių su juo susijusių antrinių kūrinių teisinė nuosavybė per atitinkamą laikotarpį tebepriklausė bendrovei „LuxSCS“ (393), pirmiau minėtas aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, vykdė bendrovė „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(420)

Vadinasi, dėl tos išimtinės licencijos bendrovė „LuxSCS“ nebeturėjo teisės nematerialųjį turtą ekonominiu požiūriu naudoti bendrovės „Amazon“ veiklai Europoje, todėl ji negalėjo vykdyti jokių aktyvių ir svarbių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu arba naudojimu (392). Taigi, nors nematerialiojo turto ir bet kokių su juo susijusių antrinių kūrinių teisinė nuosavybė per atitinkamą laikotarpį tebepriklausė bendrovei „LuxSCS“ (393), pirmiau minėtas aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, vykdė bendrovė „LuxOpCo“.

392

393

| (421) | NET jeigu bendrovė „LuxSCS“ būtų turėjusi teisę vykdyti tokias funkcijas, nagrinėjamu laikotarpiu ji neturėjo pajėgumų jų vykdyti, valdyti arba kontroliuoti. Bendrovė neturėjo darbuotojų, kaip patvirtinta ginčijamu mokesčių sprendimu, – tuo patvirtinta 2003 m. spalio 31 d. bendrovės „Amazon“ rašte padaryta išvada, kad, kadangi bendrovės „LuxSCS“ veikla buvo labai ribota, bendrovė „LuxSCS“ nevykdė „komercinės veiklos“ (394) ir neturėjo mokėti mokesčių Liuksemburge (395). Iš tikrųjų, kaip patvirtinama SK ataskaita ir 2006 m. balandžio 20 d. bendrovės „Amazon“ raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo vykdyti jokios kitos veiklos per nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus nematerialiojo turto ir savo patronuojamųjų įmonių akcijų (396) paprasčiausią turėjimą ir pasyviųjų pajamų gavimą tų patronuojamųjų įmonių autorinio atlyginimo ir palūkanų pavidalu (397). |
| --- | --- |

(421)

NET jeigu bendrovė „LuxSCS“ būtų turėjusi teisę vykdyti tokias funkcijas, nagrinėjamu laikotarpiu ji neturėjo pajėgumų jų vykdyti, valdyti arba kontroliuoti. Bendrovė neturėjo darbuotojų, kaip patvirtinta ginčijamu mokesčių sprendimu, – tuo patvirtinta 2003 m. spalio 31 d. bendrovės „Amazon“ rašte padaryta išvada, kad, kadangi bendrovės „LuxSCS“ veikla buvo labai ribota, bendrovė „LuxSCS“ nevykdė „komercinės veiklos“ (394) ir neturėjo mokėti mokesčių Liuksemburge (395). Iš tikrųjų, kaip patvirtinama SK ataskaita ir 2006 m. balandžio 20 d. bendrovės „Amazon“ raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo vykdyti jokios kitos veiklos per nagrinėjamąjį laikotarpį, išskyrus nematerialiojo turto ir savo patronuojamųjų įmonių akcijų (396) paprasčiausią turėjimą ir pasyviųjų pajamų gavimą tų patronuojamųjų įmonių autorinio atlyginimo ir palūkanų pavidalu (397).

394

395

396

397

| (422) | Neturėdama darbuotojų bendrovė „LuxSCS“ tokias funkcijas pati būtų galėjusi vykdyti tik vienu būdu – per vienintelį valdytoją arba per savo visuotinius susirinkimus. Tačiau iš vienintelio valdytojo nutarimų ir bendrovės visuotinių susirinkimų protokolų, apibendrintų 14 lentelėje, nematyti jokių bendrovės „LuxSCS“ aktyvių arba svarbių sprendimų priėmimo nematerialiojo turto atžvilgiu veiksmų, susijusių su pirmiau minėtomis funkcijomis, taip pat nematyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį būtų vykdyta kokia nors veiksminga tokių funkcijų kontrolė ar priežiūra. Veikiau, priimtus nutarimus ir sprendimus daugiausia sudarė administracinės ir akcininkams tenkančios užduotys – sąskaitų tvirtinimas, dividendų išmokų gavimas, kapitalo didinimo tvirtinimas ir patronuojamųjų įmonių finansavimas, o keliais atvejais tai buvo bendrovės „LuxOpCo“ ir kitų bendrovės „LuxSCS“ patronuojamųjų įmonių vadovų skyrimo tvirtinimas. Be to, Intelektinės nuosavybės iniciatyviniame komitete (tai pagrindinis nematerialiojo turto valdymo Europoje diskusijų forumas) nebuvo nė vieno bendrovės „LuxSCS“ atstovo (398), ir tuo patvirtinama, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ neatliko jokio aktyvaus vaidmens, susijusio su pirmiau minėtomis funkcijomis ir su joms būdinga rizika (399). |
| --- | --- |

(422)

Neturėdama darbuotojų bendrovė „LuxSCS“ tokias funkcijas pati būtų galėjusi vykdyti tik vienu būdu – per vienintelį valdytoją arba per savo visuotinius susirinkimus. Tačiau iš vienintelio valdytojo nutarimų ir bendrovės visuotinių susirinkimų protokolų, apibendrintų 14 lentelėje, nematyti jokių bendrovės „LuxSCS“ aktyvių arba svarbių sprendimų priėmimo nematerialiojo turto atžvilgiu veiksmų, susijusių su pirmiau minėtomis funkcijomis, taip pat nematyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį būtų vykdyta kokia nors veiksminga tokių funkcijų kontrolė ar priežiūra. Veikiau, priimtus nutarimus ir sprendimus daugiausia sudarė administracinės ir akcininkams tenkančios užduotys – sąskaitų tvirtinimas, dividendų išmokų gavimas, kapitalo didinimo tvirtinimas ir patronuojamųjų įmonių finansavimas, o keliais atvejais tai buvo bendrovės „LuxOpCo“ ir kitų bendrovės „LuxSCS“ patronuojamųjų įmonių vadovų skyrimo tvirtinimas. Be to, Intelektinės nuosavybės iniciatyviniame komitete (tai pagrindinis nematerialiojo turto valdymo Europoje diskusijų forumas) nebuvo nė vieno bendrovės „LuxSCS“ atstovo (398), ir tuo patvirtinama, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ neatliko jokio aktyvaus vaidmens, susijusio su pirmiau minėtomis funkcijomis ir su joms būdinga rizika (399).

398

399

| (423) | NET, pasirodo, sprendimus sudaryti IN teisių perleidimo sutartį ir SPS priėmė ne bendrovė „LuxSCS“, – tai buvo tik paprasčiausias vienintelio valdytojo atliktas „Amazon“ grupės bendrovių JAV priimto sprendimo patvirtinimas. Tą patį galima pasakyti apie sprendimą su bendrove „LuxOpCo“ sudaryti Licencijos sutartį, nes iš nutarimo matyti, kad vienintelio valdytojo sprendimas patvirtinti ir vykdyti šį susitarimą bendrovės „LuxSCS“ vardu buvo priimtas vykstant bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje 2006 m. restruktūrizavimui (400), o tą jau buvo nusprendusi „Amazon“ grupė. Bet kuriuo atveju, tokie sprendimai nėra aktyvūs sprendimai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, tai tik sprendimai, kuriais įgyvendinamas „ribotas skaičius teisinių susitarimų, būtinų, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“ (401). |
| --- | --- |

(423)

NET, pasirodo, sprendimus sudaryti IN teisių perleidimo sutartį ir SPS priėmė ne bendrovė „LuxSCS“, – tai buvo tik paprasčiausias vienintelio valdytojo atliktas „Amazon“ grupės bendrovių JAV priimto sprendimo patvirtinimas. Tą patį galima pasakyti apie sprendimą su bendrove „LuxOpCo“ sudaryti Licencijos sutartį, nes iš nutarimo matyti, kad vienintelio valdytojo sprendimas patvirtinti ir vykdyti šį susitarimą bendrovės „LuxSCS“ vardu buvo priimtas vykstant bendrovės „Amazon“ veiklos Europoje 2006 m. restruktūrizavimui (400), o tą jau buvo nusprendusi „Amazon“ grupė. Bet kuriuo atveju, tokie sprendimai nėra aktyvūs sprendimai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, tai tik sprendimai, kuriais įgyvendinamas „ribotas skaičius teisinių susitarimų, būtinų, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“ (401).

400

401

| (424) | Tai, kad bendrovė „LuxSCS“ teisiškai neturėjo teisės vykdyti tokių funkcijų pagal Licencijos sutartį, ir tai, kad ji neturėjo tam pajėgumų, taip pat reiškia, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji iš tikrųjų nevykdė jokių jai pagal SPS paskirtų funkcijų (402). Kitaip sakant, bendrovė „LuxSCS“ nedalyvavo plėtojant nematerialųjį turtą, ji taip pat nedalyvavo vykdant su tuo susijusią biudžeto rengimo ir planavimo veiklą (1 ir 4 funkcijos, nurodytos 13 lentelėje; toje lentelėje pateiktos SPS B priede nurodytos funkcijos). Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nedalyvavo vykdant pardavimo ir rinkodaros veiklą, strateginį planavimą ir kokybės kontrolę, taip pat teikiant patikinimą (2, 3 ir 6 funkcijos, pateiktos 13 lentelėje). |
| --- | --- |

(424)

Tai, kad bendrovė „LuxSCS“ teisiškai neturėjo teisės vykdyti tokių funkcijų pagal Licencijos sutartį, ir tai, kad ji neturėjo tam pajėgumų, taip pat reiškia, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji iš tikrųjų nevykdė jokių jai pagal SPS paskirtų funkcijų (402). Kitaip sakant, bendrovė „LuxSCS“ nedalyvavo plėtojant nematerialųjį turtą, ji taip pat nedalyvavo vykdant su tuo susijusią biudžeto rengimo ir planavimo veiklą (1 ir 4 funkcijos, nurodytos 13 lentelėje; toje lentelėje pateiktos SPS B priede nurodytos funkcijos). Bendrovė „LuxSCS“ taip pat nedalyvavo vykdant pardavimo ir rinkodaros veiklą, strateginį planavimą ir kokybės kontrolę, taip pat teikiant patikinimą (2, 3 ir 6 funkcijos, pateiktos 13 lentelėje).

402

| (425) | Bendrovė „LuxSCS“ taip pat neatliko jokio aktyvaus vaidmens valdant strateginį technologijų įsigijimą (5 funkcija, pateikta 13 lentelėje) (403), nors pagal SPS buvo įvykdyta keletas tokių įsigijimų. Iš tikrųjų, remiantis bendrovės „Amazon“ pateikta informacija apie bendrovės „LuxSCS“ priimtus sprendimus, susijusius su kitais IN teisių perleidimo sandoriais, sudarytais nuo 2005 m., jos vienintelis valdytojas tik patvirtino už IN teisių perleidimo įmoką įsigytų technologijų svarbą (404). Šie sprendimai buvo tik paprasčiausias administracinis veiklos reorganizavimas, o ne aktyvus ir papildomos vertės teikiantis įsigytos technologijos valdymas. |
| --- | --- |

(425)

Bendrovė „LuxSCS“ taip pat neatliko jokio aktyvaus vaidmens valdant strateginį technologijų įsigijimą (5 funkcija, pateikta 13 lentelėje) (403), nors pagal SPS buvo įvykdyta keletas tokių įsigijimų. Iš tikrųjų, remiantis bendrovės „Amazon“ pateikta informacija apie bendrovės „LuxSCS“ priimtus sprendimus, susijusius su kitais IN teisių perleidimo sandoriais, sudarytais nuo 2005 m., jos vienintelis valdytojas tik patvirtino už IN teisių perleidimo įmoką įsigytų technologijų svarbą (404). Šie sprendimai buvo tik paprasčiausias administracinis veiklos reorganizavimas, o ne aktyvus ir papildomos vertės teikiantis įsigytos technologijos valdymas.

403

404

| (426) | Galiausiai, nors SPS B priede kaip galutinė funkcija nurodyta galimybė vykdyti „darbuotojų, rangovų ir subrangovų, atliekančių bet kuriuos iš nurodytų veiksmų, atranką, įdarbinimą ir priežiūrą“ (7 funkcija, pateikta 13 lentelėje), nėra jokių požymių, kad bendrovė „LuxSCS“ turėtų būti laikoma kokias nors jai pagal SPS paskirtas funkcijas veiksmingai perdavusi kitai šaliai, veikiančiai pagal bendrovės „LuxSCS“ nurodymus ir jos kontroliuojamai (t. y. subrangovui) (405). Nei vienintelio valdytojo nutarimuose, nei visuotinių vadovybės susirinkimų protokoluose nenurodyta, kad tuo atžvilgiu buvo priimti kokie nors aktyvūs sprendimai. Be to, SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose nenurodyta jokių išlaidų, kurias bendrovė „LuxSCS“ būtų tiesiogiai patyrusi plėtodama nematerialųjį turtą ir kurias būtų galima įtraukti į sąnaudų pasidalijimo fondą (406), pavyzdžiui, tai galėtų būti mokesčiai už trečiosioms šalims pavestos veiklos vykdymą. Plėtojimo sąnaudas nurodė tik A9, ATI ir jų valdomi sutartimi nustatyti nematerialiojo turto plėtojimo centrai (407). Šios su plėtojimo sąnaudomis susijusios funkcijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo vykdomos tų bendrovių arba jų vardu. Todėl negalima laikyti, kad tas funkcijas vykdė bendrovė „LuxSCS“ (408). |
| --- | --- |

(426)

Galiausiai, nors SPS B priede kaip galutinė funkcija nurodyta galimybė vykdyti „darbuotojų, rangovų ir subrangovų, atliekančių bet kuriuos iš nurodytų veiksmų, atranką, įdarbinimą ir priežiūrą“ (7 funkcija, pateikta 13 lentelėje), nėra jokių požymių, kad bendrovė „LuxSCS“ turėtų būti laikoma kokias nors jai pagal SPS paskirtas funkcijas veiksmingai perdavusi kitai šaliai, veikiančiai pagal bendrovės „LuxSCS“ nurodymus ir jos kontroliuojamai (t. y. subrangovui) (405). Nei vienintelio valdytojo nutarimuose, nei visuotinių vadovybės susirinkimų protokoluose nenurodyta, kad tuo atžvilgiu buvo priimti kokie nors aktyvūs sprendimai. Be to, SPS metinėse apibendrinamosiose ataskaitose nenurodyta jokių išlaidų, kurias bendrovė „LuxSCS“ būtų tiesiogiai patyrusi plėtodama nematerialųjį turtą ir kurias būtų galima įtraukti į sąnaudų pasidalijimo fondą (406), pavyzdžiui, tai galėtų būti mokesčiai už trečiosioms šalims pavestos veiklos vykdymą. Plėtojimo sąnaudas nurodė tik A9, ATI ir jų valdomi sutartimi nustatyti nematerialiojo turto plėtojimo centrai (407). Šios su plėtojimo sąnaudomis susijusios funkcijos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo vykdomos tų bendrovių arba jų vardu. Todėl negalima laikyti, kad tas funkcijas vykdė bendrovė „LuxSCS“ (408).

405

406

407

408

| (427) | Vadinasi, vertinant bendrovės „LuxSCS“ indėlį įgyvendinant bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartį, negalima atsižvelgti į jokias plėtojimo ar kitokias su nematerialiuoju turtu susijusias funkcijas, vykdytas bendrovių A9, ATI ir jų subrangovų pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS (arba su tomis funkcijomis susijusią riziką). Veikiau, tos funkcijos turėtų būti laikomos bendrovių A9 ir ATI indėliu pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS (409). Tie susitarimai, už kuriuos, pasak JAV Mokesčių teismo, buvo atlyginta rinkos sąlygomis IN teisių perleidimo įmokomis ir SPS įmokomis, nėra šio sprendimo dalykas, nes ginčijamas mokesčių sprendimas jiems netaikomas. Todėl A9, ATI ir jų subrangovų vykdytos funkcijos yra nesvarbios vertinant bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį (o ši yra ginčijamo mokesčių sprendimo dalykas) mokėtą atlygį. |
| --- | --- |

(427)

Vadinasi, vertinant bendrovės „LuxSCS“ indėlį įgyvendinant bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartį, negalima atsižvelgti į jokias plėtojimo ar kitokias su nematerialiuoju turtu susijusias funkcijas, vykdytas bendrovių A9, ATI ir jų subrangovų pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS (arba su tomis funkcijomis susijusią riziką). Veikiau, tos funkcijos turėtų būti laikomos bendrovių A9 ir ATI indėliu pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS (409). Tie susitarimai, už kuriuos, pasak JAV Mokesčių teismo, buvo atlyginta rinkos sąlygomis IN teisių perleidimo įmokomis ir SPS įmokomis, nėra šio sprendimo dalykas, nes ginčijamas mokesčių sprendimas jiems netaikomas. Todėl A9, ATI ir jų subrangovų vykdytos funkcijos yra nesvarbios vertinant bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį (o ši yra ginčijamo mokesčių sprendimo dalykas) mokėtą atlygį.

409

| (428) | Bet kuriuo atveju, net jeigu būtų galima laikyti, kad bendrovė „LuxSCS“ subrangovui pavedė vykdyti jai tenkančias nematerialiojo turto plėtojimo funkcijas ir perdavė jam riziką pagal SPS, kaip nustatyta tame susitarime (410), tačiau to negalėjo būti, ji nebūtų turėjusi pajėgumų vykdyti tų funkcijų vykdymo priežiūros, jau nekalbant apie tų funkcijų vykdymo ir su jomis susijusios rizikos kontrolę, nes neturėjo darbuotojų (411). Įprastomis rinkos sąlygomis vykdant savarankiškų šalių sandorius būtų tikimasi, kad licenciaras, tam tikras su intelektine nuosavybe susijusias funkcijas pavedantis trečiosioms šalims, licencijos sutarties vykdymą užtikrins atidžiai vykdydamas priežiūrą (412). Be to, net jeigu bendrovės „LuxSCS“ funkcijos pagal SPS turėtų būti laikomos pavestos vykdyti asocijuotajai bendrovei, šiuo atveju konkrečiai bendrovei „LuxOpCo“, tokia bendrovė turėtų teisę į rinkos sąlygomis mokamą atlygį už suteiktas paslaugas, o tas atlygis galėtų būti mokamas kaip mokestis už paslaugas arba, kalbant apie bendrovę „LuxOpCo“, kaip sumažintas autorinio atlyginimo dydis (413). Kad ir ką teigtų bendrovė „Amazon“ (414), licencijos mokestis, patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, nebuvo sumažintas pagal bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, matant, kad bendrovė „LuxSCS“ nepatyrė jokių tiesioginių su ta veikla susijusių sąnaudų, išskyrus tam tikras nedideles išorės sąnaudas, susijusias su jos turimos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymu, o tai buvo atliekama kontroliuojant bendrovei „LuxOpCo“ (415). |
| --- | --- |

(428)

Bet kuriuo atveju, net jeigu būtų galima laikyti, kad bendrovė „LuxSCS“ subrangovui pavedė vykdyti jai tenkančias nematerialiojo turto plėtojimo funkcijas ir perdavė jam riziką pagal SPS, kaip nustatyta tame susitarime (410), tačiau to negalėjo būti, ji nebūtų turėjusi pajėgumų vykdyti tų funkcijų vykdymo priežiūros, jau nekalbant apie tų funkcijų vykdymo ir su jomis susijusios rizikos kontrolę, nes neturėjo darbuotojų (411). Įprastomis rinkos sąlygomis vykdant savarankiškų šalių sandorius būtų tikimasi, kad licenciaras, tam tikras su intelektine nuosavybe susijusias funkcijas pavedantis trečiosioms šalims, licencijos sutarties vykdymą užtikrins atidžiai vykdydamas priežiūrą (412). Be to, net jeigu bendrovės „LuxSCS“ funkcijos pagal SPS turėtų būti laikomos pavestos vykdyti asocijuotajai bendrovei, šiuo atveju konkrečiai bendrovei „LuxOpCo“, tokia bendrovė turėtų teisę į rinkos sąlygomis mokamą atlygį už suteiktas paslaugas, o tas atlygis galėtų būti mokamas kaip mokestis už paslaugas arba, kalbant apie bendrovę „LuxOpCo“, kaip sumažintas autorinio atlyginimo dydis (413). Kad ir ką teigtų bendrovė „Amazon“ (414), licencijos mokestis, patvirtintas ginčijamu mokesčių sprendimu, nebuvo sumažintas pagal bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, matant, kad bendrovė „LuxSCS“ nepatyrė jokių tiesioginių su ta veikla susijusių sąnaudų, išskyrus tam tikras nedideles išorės sąnaudas, susijusias su jos turimos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymu, o tai buvo atliekama kontroliuojant bendrovei „LuxOpCo“ (415).

410

411

412

413

414

415

| (429) | Vienintelės funkcijos, kurias galima laikyti per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytomis bendrovės „LuxSCS“, buvo funkcijos, susijusios su jos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymas, tačiau net ir tos funkcijos buvo vykdomos kontroliuojant bendrovei „LuxOpCo“ (416). Remiantis detaliai išskirstytomis bendrovės „LuxSCS“ kitomis veiklos išlaidomis, pateiktomis 10 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ patyrė tam tikrų išorės išlaidų, susijusių su domenu, apskaita ir mokesčiai už teisines paslaugas (bendrąsias įmonių teisės) (417). „Amazon“ paaiškino, kad tie mokesčiai yra susiję su: i) Liuksemburgo išlaidų dalimi, priskiriama bendrovei „LuxSCS“; ii) išmokomis, susijusiomis su bendrovei „LuxSCS“ priklausančio nematerialiojo turto teisine apsauga, pavyzdžiui, su patentų paraiškų mokesčiais ir panašiomis išmokomis, paraiškų įregistruoti prekių ženklus mokesčiais ir panašiomis išmokomis, paraiškų įregistruoti prekių ženklus mokesčiais ir panašiomis išmokomis; iii) mokesčiais ir išmokomis, susijusiomis su domeno vardais ir intelektinės nuosavybės paieška (418). Tik tos išlaidos gali būti laikomos bendrovės „LuxSCS“ atlygiu pagal Licencijos sutartį, nes tos išlaidos, atrodo, atspindi funkcijas, kurias bendrovė „LuxSCS“ galbūt iš tikrųjų vykdė per nagrinėjamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(429)

Vienintelės funkcijos, kurias galima laikyti per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytomis bendrovės „LuxSCS“, buvo funkcijos, susijusios su jos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymas, tačiau net ir tos funkcijos buvo vykdomos kontroliuojant bendrovei „LuxOpCo“ (416). Remiantis detaliai išskirstytomis bendrovės „LuxSCS“ kitomis veiklos išlaidomis, pateiktomis 10 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ patyrė tam tikrų išorės išlaidų, susijusių su domenu, apskaita ir mokesčiai už teisines paslaugas (bendrąsias įmonių teisės) (417). „Amazon“ paaiškino, kad tie mokesčiai yra susiję su: i) Liuksemburgo išlaidų dalimi, priskiriama bendrovei „LuxSCS“; ii) išmokomis, susijusiomis su bendrovei „LuxSCS“ priklausančio nematerialiojo turto teisine apsauga, pavyzdžiui, su patentų paraiškų mokesčiais ir panašiomis išmokomis, paraiškų įregistruoti prekių ženklus mokesčiais ir panašiomis išmokomis, paraiškų įregistruoti prekių ženklus mokesčiais ir panašiomis išmokomis; iii) mokesčiais ir išmokomis, susijusiomis su domeno vardais ir intelektinės nuosavybės paieška (418). Tik tos išlaidos gali būti laikomos bendrovės „LuxSCS“ atlygiu pagal Licencijos sutartį, nes tos išlaidos, atrodo, atspindi funkcijas, kurias bendrovė „LuxSCS“ galbūt iš tikrųjų vykdė per nagrinėjamą laikotarpį.

416

417

418

9.2.1.1.2.   Bendrovės „LuxSCS“ naudojamas turtas

Bendrovės „LuxSCS“ naudojamas turtas

| (430) | Taikant sandorių kainodarą, grupės vidaus sandorio šaliai turto grąža gali būti paskirta tik tiek, kiek ta šalis kontroliuoja to turto naudojimą ir prisiima su tuo naudojimu susijusią riziką. Taigi, turto savininkas konkretų turtą turi iš tikrųjų naudoti. Todėl lemiamas kiekvienos funkcijų analizės veiksnys yra ne pasyviai nuosavybės teise kurios nors analizuojamo grupės vidaus sandorio šalies turimas turtas, bet turtas, kuris yra iš tikrųjų naudojamas (419). Vien tai, kad turto atžvilgiu esama teisinės nuosavybės, tačiau turtas nenaudojamas kurioms nors funkcijoms vykdyti ar rizikai prisiimti, nenulemia jokio atlygio, didesnio nei paties turto vertė (420). Ir vien turto teisinė nuosavybė arba licencija savaime nereiškia, kad savininkas iš tikrųjų plėtoja, gerina, valdo arba naudoja tą turtą. |
| --- | --- |

(430)

Taikant sandorių kainodarą, grupės vidaus sandorio šaliai turto grąža gali būti paskirta tik tiek, kiek ta šalis kontroliuoja to turto naudojimą ir prisiima su tuo naudojimu susijusią riziką. Taigi, turto savininkas konkretų turtą turi iš tikrųjų naudoti. Todėl lemiamas kiekvienos funkcijų analizės veiksnys yra ne pasyviai nuosavybės teise kurios nors analizuojamo grupės vidaus sandorio šalies turimas turtas, bet turtas, kuris yra iš tikrųjų naudojamas (419). Vien tai, kad turto atžvilgiu esama teisinės nuosavybės, tačiau turtas nenaudojamas kurioms nors funkcijoms vykdyti ar rizikai prisiimti, nenulemia jokio atlygio, didesnio nei paties turto vertė (420). Ir vien turto teisinė nuosavybė arba licencija savaime nereiškia, kad savininkas iš tikrųjų plėtoja, gerina, valdo arba naudoja tą turtą.

419

420

| (431) | Kalbant apie nematerialųjį turtą, bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendrovė „LuxSCS“ naudoja tą turtą suteikdama jo licencijas bendrovei „LuxOpCo“. Tačiau, pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį turtą visą jo naudojimo laiką „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais, be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ ir toliau gali naudoti nematerialųjį turtą arba valdyti ir kontroliuoti to turto naudojimą. |
| --- | --- |

(431)

Kalbant apie nematerialųjį turtą, bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendrovė „LuxSCS“ naudoja tą turtą suteikdama jo licencijas bendrovei „LuxOpCo“. Tačiau, pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį turtą visą jo naudojimo laiką „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais, be jokios išlygos, kad bendrovė „LuxSCS“ ir toliau gali naudoti nematerialųjį turtą arba valdyti ir kontroliuoti to turto naudojimą.

| (432) | Bet kuriuo atveju, kadangi bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų nenaudojo ir neturėjo pajėgumų naudoti nematerialųjį turtą, kaip aiškinama 421–427 konstatuojamosiose dalyse, negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ nematerialųjį turtą naudojo sandorių kainodaros tikslais vykdydama Licencijos sutartį. |
| --- | --- |

(432)

Bet kuriuo atveju, kadangi bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų nenaudojo ir neturėjo pajėgumų naudoti nematerialųjį turtą, kaip aiškinama 421–427 konstatuojamosiose dalyse, negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ nematerialųjį turtą naudojo sandorių kainodaros tikslais vykdydama Licencijos sutartį.

| (433) | Taip pat negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ patyrė kokių nors išlaidų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu (421). Kaip nustatyta 10 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį, be išorės mokesčių ir išmokų, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje, kurie, atrodo, yra susiję su jos turima nematerialiojo turto teisine nuosavybe, ir tam tikrų vienkartinių išlaidų, susijusių su atsargų pardavimu tarp bendrovių, vykstant 2006 m. restruktūrizavimui, nepatyrė jokių išlaidų, išskyrus IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas. Be to, bet kokios sąnaudos, kurias bendrovė „LuxSCS“ tikrai patyrė, buvo finansuotos jos pirminio pajamų šaltinio, t. y. autorinio atlyginimo, gauto iš bendrovės „LuxOpCo“, lėšomis (422). |
| --- | --- |

(433)

Taip pat negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ patyrė kokių nors išlaidų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu (421). Kaip nustatyta 10 lentelėje, bendrovė „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį, be išorės mokesčių ir išmokų, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje, kurie, atrodo, yra susiję su jos turima nematerialiojo turto teisine nuosavybe, ir tam tikrų vienkartinių išlaidų, susijusių su atsargų pardavimu tarp bendrovių, vykstant 2006 m. restruktūrizavimui, nepatyrė jokių išlaidų, išskyrus IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas. Be to, bet kokios sąnaudos, kurias bendrovė „LuxSCS“ tikrai patyrė, buvo finansuotos jos pirminio pajamų šaltinio, t. y. autorinio atlyginimo, gauto iš bendrovės „LuxOpCo“, lėšomis (422).

421

422

| (434) | Bendrovė „LuxSCS“ taip pat neturi jokio kito turto, kuriuo, kaip būtų galima teigti, prisidedama plėtojant, gerinant, valdant arba naudojant nematerialųjį turtą (423). Nors nematerialusis turtas, gautas įsigijus intelektinę nuosavybę, nuo 2011 m. kapitalizuojamas bendrovės „LuxSCS“ balanse, tą įsigijimą valdė ir kontroliavo ne bendrovė „LuxSCS“, bet „Amazon“ bendrovės JAV ir bendrovė „LuxOpCo“ (424), kaip aiškinama 425 konstatuojamojoje dalyje. Kitas jos balanse esantis turtas yra pirmiausia turimas jai veikiant kaip vienintelė bendrovės „LuxOpCo“ ir dar vienos kitos grupės įmonės, t. y. „Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxembourg“, akcininkė. Jis nesusijęs su Licencijos sutartimi, esančia ginčijamo mokesčių sprendimo ir šio sprendimo dalyku. |
| --- | --- |

(434)

Bendrovė „LuxSCS“ taip pat neturi jokio kito turto, kuriuo, kaip būtų galima teigti, prisidedama plėtojant, gerinant, valdant arba naudojant nematerialųjį turtą (423). Nors nematerialusis turtas, gautas įsigijus intelektinę nuosavybę, nuo 2011 m. kapitalizuojamas bendrovės „LuxSCS“ balanse, tą įsigijimą valdė ir kontroliavo ne bendrovė „LuxSCS“, bet „Amazon“ bendrovės JAV ir bendrovė „LuxOpCo“ (424), kaip aiškinama 425 konstatuojamojoje dalyje. Kitas jos balanse esantis turtas yra pirmiausia turimas jai veikiant kaip vienintelė bendrovės „LuxOpCo“ ir dar vienos kitos grupės įmonės, t. y. „Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxembourg“, akcininkė. Jis nesusijęs su Licencijos sutartimi, esančia ginčijamo mokesčių sprendimo ir šio sprendimo dalyku.

423

424

| (435) | Galiausiai, nors bendrovė „LuxSCS“ paskolas bendrovei „LuxOpCo“ teikė naudodama pelną, sukauptą iš pastarosios gaunant autorinį atlyginimą pagal Licencijos sutartį (425), paskolų teikimas nėra vertingas indėlis plėtojant, gerinant, valdant ir naudojant nematerialųjį turtą. Kaip aiškinama 183 konstatuojamojoje dalyje ir 177–179 išnašose, tų paskolų suma iš tikrųjų, atrodo, padidėjo, atsižvelgiant į perviršinę autorinio atlyginimo dalį (426), nes bendrovė „LuxOpCo“ dalį autorinio atlyginimo pasiliko ir nepanaudojo išpirkimo ir SPS sąnaudoms, pagal SPS sumokėtoms bendrovėms A9 ir ATI (427). |
| --- | --- |

(435)

Galiausiai, nors bendrovė „LuxSCS“ paskolas bendrovei „LuxOpCo“ teikė naudodama pelną, sukauptą iš pastarosios gaunant autorinį atlyginimą pagal Licencijos sutartį (425), paskolų teikimas nėra vertingas indėlis plėtojant, gerinant, valdant ir naudojant nematerialųjį turtą. Kaip aiškinama 183 konstatuojamojoje dalyje ir 177–179 išnašose, tų paskolų suma iš tikrųjų, atrodo, padidėjo, atsižvelgiant į perviršinę autorinio atlyginimo dalį (426), nes bendrovė „LuxOpCo“ dalį autorinio atlyginimo pasiliko ir nepanaudojo išpirkimo ir SPS sąnaudoms, pagal SPS sumokėtoms bendrovėms A9 ir ATI (427).

425

426

427

9.2.1.1.3.   Bendrovės „LuxSCS“ prisiimama rizika

Bendrovės „LuxSCS“ prisiimama rizika

| (436) | Pradžios taškas nustatant, ar grupės vidaus sandorio šalis prisiėmė ekonomiškai svarbią riziką, yra sutartyje nustatytas rizikos paskirstymas to sandorio šalims. Tačiau pagal sutartį tokią riziką prisiimanti šalis turėtų galėti, viena vertus, kontroliuoti tą riziką (veiklos pajėgumai) (428) ir, kita vertus, finansiškai prisiimti tą riziką (finansiniai pajėgumai) (429). Šiomis aplinkybėmis kontroliavimas turėtų būti suprantamas kaip gebėjimas priimti sprendimus imtis rizikos ir ją valdyti (430). Todėl labai svarbu nustatyti, kaip sandorio šalys veikia tos rizikos valdymo atžvilgiu, ir visų pirma, kuri šalis arba šalys vykdo kontrolės funkcijas ir rizikos mažinimo funkcijas, kuri šalis arba šalys patiria teigiamus arba neigiamus rizikos rezultatų padarinius, ir kuri šalis arba šalys turi finansinių gebėjimų prisiimti tą riziką (431). Kai grupės vidaus sutartimi įformintame susitarime rizikos paskirstymas neatitinka pagrindinės ekonominės tikrovės, sandorių kainodaros tikslais reikėtų atsižvelgti į šalių faktinį elgesį, o ne į sutartimi įformintą susitarimą (432). |
| --- | --- |

(436)

Pradžios taškas nustatant, ar grupės vidaus sandorio šalis prisiėmė ekonomiškai svarbią riziką, yra sutartyje nustatytas rizikos paskirstymas to sandorio šalims. Tačiau pagal sutartį tokią riziką prisiimanti šalis turėtų galėti, viena vertus, kontroliuoti tą riziką (veiklos pajėgumai) (428) ir, kita vertus, finansiškai prisiimti tą riziką (finansiniai pajėgumai) (429). Šiomis aplinkybėmis kontroliavimas turėtų būti suprantamas kaip gebėjimas priimti sprendimus imtis rizikos ir ją valdyti (430). Todėl labai svarbu nustatyti, kaip sandorio šalys veikia tos rizikos valdymo atžvilgiu, ir visų pirma, kuri šalis arba šalys vykdo kontrolės funkcijas ir rizikos mažinimo funkcijas, kuri šalis arba šalys patiria teigiamus arba neigiamus rizikos rezultatų padarinius, ir kuri šalis arba šalys turi finansinių gebėjimų prisiimti tą riziką (431). Kai grupės vidaus sutartimi įformintame susitarime rizikos paskirstymas neatitinka pagrindinės ekonominės tikrovės, sandorių kainodaros tikslais reikėtų atsižvelgti į šalių faktinį elgesį, o ne į sutartimi įformintą susitarimą (432).

428

429

430

431

432

| (437) | Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendrovė „LuxSCS“ prisiima riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu pagal sutartimi įformintą susitarimą, jos sudarytą su asocijuotosiomis grupės bendrovėmis, būtent pagal IN teisių perleidimo sutartį, SPS ir Licencijos sutartį, taip pat su tuo, kad ji turi nematerialųjį turtą nuosavybės teise (433). Šį tvirtinimą reikia atmesti dėl kelių priežasčių. |
| --- | --- |

(437)

Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad bendrovė „LuxSCS“ prisiima riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu pagal sutartimi įformintą susitarimą, jos sudarytą su asocijuotosiomis grupės bendrovėmis, būtent pagal IN teisių perleidimo sutartį, SPS ir Licencijos sutartį, taip pat su tuo, kad ji turi nematerialųjį turtą nuosavybės teise (433). Šį tvirtinimą reikia atmesti dėl kelių priežasčių.

433

| (438) | Pirma, bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų su pirmiau minėtomis funkcijomis susijusią riziką perdavė bendrovei „LuxOpCo“. Pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ ne tik suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį turtą visą jo naudojimo laiką bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais (434), bet ir bendrovė „LuxOpCo“ sutartimi prisiėmė bendrovei „LuxSCS“ pagal SPS priskirtą riziką (435). |
| --- | --- |

(438)

Pirma, bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų su pirmiau minėtomis funkcijomis susijusią riziką perdavė bendrovei „LuxOpCo“. Pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ ne tik suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ekonominio naudojimo Europoje licenciją ir teisę toliau plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį turtą visą jo naudojimo laiką bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje tikslais (434), bet ir bendrovė „LuxOpCo“ sutartimi prisiėmė bendrovei „LuxSCS“ pagal SPS priskirtą riziką (435).

434

435

| (439) | Antra, kalbant apie SPS, nors jo B priede nurodyta kelių rūšių rizika, priskirtina bendrovei „LuxSCS“ (13 lentelė), ta rizika būdinga jai priskirtinų funkcijų vykdymui, kaip nurodyta tame pat priede. Kadangi bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų nevykdė jokių pagal SPS jai priskirtų funkcijų, kaip aiškinama 424–427 konstatuojamosiose dalyse, negalima teigti, kad ji veiksmingai prisiėmė kokią nors su tomis funkcijomis susijusią riziką. Taip pat nėra jokių kokios nors verslo logikos, kuria remiantis rizika būtų taip paskirstyta, įrodymų. Kadangi bendrovė „LuxOpCo“, turėdama išimtinę licenciją, perėmė visas su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje susijusias funkcijas, bendrovė „LuxSCS“ negalėtų valdyti ir kontroliuoti su ta veikla susijusios rizikos (436). |
| --- | --- |

(439)

Antra, kalbant apie SPS, nors jo B priede nurodyta kelių rūšių rizika, priskirtina bendrovei „LuxSCS“ (13 lentelė), ta rizika būdinga jai priskirtinų funkcijų vykdymui, kaip nurodyta tame pat priede. Kadangi bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų nevykdė jokių pagal SPS jai priskirtų funkcijų, kaip aiškinama 424–427 konstatuojamosiose dalyse, negalima teigti, kad ji veiksmingai prisiėmė kokią nors su tomis funkcijomis susijusią riziką. Taip pat nėra jokių kokios nors verslo logikos, kuria remiantis rizika būtų taip paskirstyta, įrodymų. Kadangi bendrovė „LuxOpCo“, turėdama išimtinę licenciją, perėmė visas su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje susijusias funkcijas, bendrovė „LuxSCS“ negalėtų valdyti ir kontroliuoti su ta veikla susijusios rizikos (436).

436

| (440) | Trečia, taip pat nėra įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų priėmusi kokius nors aktyvius sprendimus trečiosioms šalims pavesti jai pagal SPS paskirtas rizikos valdymo funkcijas arba kad bendrovė „LuxSCS“ būtų galėjusi kontroliuoti ir prižiūrėti tokią trečiosioms šalims pavestą veiklą, jeigu ji būtų tai padariusi (437). Panašiai, nė į vienos rūšies riziką, prisiimtą A9, ATI arba jų subrangovų, vykdant SPS, nebuvo galima atsižvelgti kaip į bendrovės „LuxSCS“ prisiimtą riziką, susijusią su licencijos suteikimo susitarimu, sudarytu bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“. Kaip paaiškinta 426 ir 427 konstatuojamosiose dalyse, kitos SPS šalys, siekdamos numatytos SPS naudos, veikia ne kaip bendrovės „LuxSC“ tarpininkės, bet kaip savarankiški subjektai. Tą riziką į apskaitą reikėtų įtraukti kaip tų šalių indėlį įgyvendinant SPS, ir ta rizika negali daryti poveikio bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį mokamam atlygiui. |
| --- | --- |

(440)

Trečia, taip pat nėra įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų priėmusi kokius nors aktyvius sprendimus trečiosioms šalims pavesti jai pagal SPS paskirtas rizikos valdymo funkcijas arba kad bendrovė „LuxSCS“ būtų galėjusi kontroliuoti ir prižiūrėti tokią trečiosioms šalims pavestą veiklą, jeigu ji būtų tai padariusi (437). Panašiai, nė į vienos rūšies riziką, prisiimtą A9, ATI arba jų subrangovų, vykdant SPS, nebuvo galima atsižvelgti kaip į bendrovės „LuxSCS“ prisiimtą riziką, susijusią su licencijos suteikimo susitarimu, sudarytu bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“. Kaip paaiškinta 426 ir 427 konstatuojamosiose dalyse, kitos SPS šalys, siekdamos numatytos SPS naudos, veikia ne kaip bendrovės „LuxSC“ tarpininkės, bet kaip savarankiški subjektai. Tą riziką į apskaitą reikėtų įtraukti kaip tų šalių indėlį įgyvendinant SPS, ir ta rizika negali daryti poveikio bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį mokamam atlygiui.

437

| (441) | Ketvirta, tai, kad bendrovė „LuxSCS“ neprisiėmė rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu, patvirtina ir faktas, kad nei bendrovės „LuxSCS“ vienintelio valdytojo nutarimuose, nei jos visuotinio susirinkimo protokoluose nėra nurodyta jokių svarbių sprendimų dėl bendrovės „LuxSCS“ vykdomo rizikos valdymo, kurie būtų susiję su rizika, siejama su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu (438). Bet kuriuo atveju bendrovė „LuxSCS“ neturėjo darbuotojų, per nagrinėjamą laikotarpį galėjusių vykdyti tokias rizikos valdymo funkcijas. Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo veiklos pajėgumų, kad galėtų valdyti kokią nors sutartimi jai priskirtą riziką (439). |
| --- | --- |

(441)

Ketvirta, tai, kad bendrovė „LuxSCS“ neprisiėmė rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu, patvirtina ir faktas, kad nei bendrovės „LuxSCS“ vienintelio valdytojo nutarimuose, nei jos visuotinio susirinkimo protokoluose nėra nurodyta jokių svarbių sprendimų dėl bendrovės „LuxSCS“ vykdomo rizikos valdymo, kurie būtų susiję su rizika, siejama su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu (438). Bet kuriuo atveju bendrovė „LuxSCS“ neturėjo darbuotojų, per nagrinėjamą laikotarpį galėjusių vykdyti tokias rizikos valdymo funkcijas. Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo veiklos pajėgumų, kad galėtų valdyti kokią nors sutartimi jai priskirtą riziką (439).

438

439

| (442) | Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia, kad bendrovei „LuxSCS“ teko verslo rizika, susijusi su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje, nes mažmeninė prekyba internetu yra pagrįsta technologija (t. y. nematerialiojo turto elementu) ir labai nuo jos priklauso (440), o bendrovė „LuxSCS“ technologiją bendrovei „LuxOpCo“ teikia pagal Licencijos sutartį. To teiginio nepagrindžia pagal Licencijos sutartį nustatytas sutartinis rizikos paskirstymas – pagal jį bendrovė „LuxSCS“ neprisiima jokios rizikos, susijusios su nematerialiojo turto naudojimu. Veikiau, būtent bendrovė „LuxOpCo“ (jai nematerialusis turtas licencijomis išimtinai ir neatšaukiamai suteiktas) yra atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje, priėmimą, ir būtent ji, remdamasi tuo sutartiniu paskirstymu, iš tikrųjų priima tuos sprendimus (441). Todėl negalima sakyti, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų prisiėmusi kokią nors svarbią veiklos riziką, susijusią su nematerialiojo turto naudojimu to verslo vykdymo tikslais. Pavyzdžiui, bendrovei „LuxSCS“ nereikėjo prisiimti vartojimo kreditų rizikos arba blogų skolų rizikos, nes ji tiesiogiai nebuvo susijusi su klientų atliekamu mokėjimu; jai nereikėjo prisiimti sandėliavimo rizikos, nes ji neturėjo jokių atsargų; jai taip pat nereikėjo prisiimti jokios garantijos rizikos ar atsakomybės už parduotus produktus rizikos, nes ji neprekiavo jokiais produktais. Apibendrinant galima sakyti, kad bendrovė „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį nevykdė jokių funkcijų, susijusių su ta rizika, ji taip pat nekontroliavo tokių funkcijų. |
| --- | --- |

(442)

Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia, kad bendrovei „LuxSCS“ teko verslo rizika, susijusi su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje, nes mažmeninė prekyba internetu yra pagrįsta technologija (t. y. nematerialiojo turto elementu) ir labai nuo jos priklauso (440), o bendrovė „LuxSCS“ technologiją bendrovei „LuxOpCo“ teikia pagal Licencijos sutartį. To teiginio nepagrindžia pagal Licencijos sutartį nustatytas sutartinis rizikos paskirstymas – pagal jį bendrovė „LuxSCS“ neprisiima jokios rizikos, susijusios su nematerialiojo turto naudojimu. Veikiau, būtent bendrovė „LuxOpCo“ (jai nematerialusis turtas licencijomis išimtinai ir neatšaukiamai suteiktas) yra atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veikla Europoje, priėmimą, ir būtent ji, remdamasi tuo sutartiniu paskirstymu, iš tikrųjų priima tuos sprendimus (441). Todėl negalima sakyti, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų prisiėmusi kokią nors svarbią veiklos riziką, susijusią su nematerialiojo turto naudojimu to verslo vykdymo tikslais. Pavyzdžiui, bendrovei „LuxSCS“ nereikėjo prisiimti vartojimo kreditų rizikos arba blogų skolų rizikos, nes ji tiesiogiai nebuvo susijusi su klientų atliekamu mokėjimu; jai nereikėjo prisiimti sandėliavimo rizikos, nes ji neturėjo jokių atsargų; jai taip pat nereikėjo prisiimti jokios garantijos rizikos ar atsakomybės už parduotus produktus rizikos, nes ji neprekiavo jokiais produktais. Apibendrinant galima sakyti, kad bendrovė „LuxSCS“ per nagrinėjamą laikotarpį nevykdė jokių funkcijų, susijusių su ta rizika, ji taip pat nekontroliavo tokių funkcijų.

440

441

| (443) | Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia (442), kad bendrovė „LuxSCS“ prisiėmė finansinę riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, visų pirma riziką, kylančią dėl jos SPS nustatytos prievolės mokėti jai tenkančią plėtojimo išlaidų dalį, apskaičiuojamą proporcingai pagal pardavimo pajamų, kurias bendrovė „Amazon“ gauna Europoje, dalį, palyginti su bendrovės „Amazon“ pasaulinėmis pardavimo pajamomis (443). Pagal sutartimi įformintus susitarimus, kaip nustatyta Licencijos sutartyje ir kaip aiškinama 438 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė bendrovei „LuxSCS“ likusi aiški rizika buvo susijusi su tuo, kad jai reikėjo laikytis savo SPS nustatytos prievolės bendrovei „Amazon US“ sumokėti IN teisių perleidimo įmoką ir padengti SPS sąnaudas. Nors bendrovė „LuxSCS“ gali negalėti padegti tų sąnaudų, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ bankrutuotų arba dėl kitų priežasčių ilgai negebėtų bendrovei „LuxSCS“ mokėti tokio dydžio autorinio atlyginimo, kokio užtektų toms išlaidoms padengti, ši sutartimi įforminta rizika, atrodo, bendrovei „LuxSCS“ buvo nustatyta tik dėl to, kad tai buvo „būtina Liuksemburgo struktūros veikimui užtikrinti“ (444). Tai neatitinka ekonominės tikrovės. Jeigu sutartimi įformintas susitarimas ir, visų pirma, autorinio atlyginimo nustatymo metodika būtų atitikę ekonominę tikrovę ir tikrąjį rizikos paskirstymą šalims (445), bendrovė „LuxSCS“ būtų gavusi atlygį tik už jai tenkančias ribotas funkcijas (446), ir jai nebūtų tekę prisiimti jokios nuostolių rizikos (447). Kaip aiškinama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxSCS“ nepriėmė jokių aktyvių sprendimų dėl konkrečios rizikos apribojimo arba valdymo, ji taip pat negalėjo kontroliuoti tokios rizikos. Bet kuriuo atveju, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ būtų bankrutavusi arba dėl kitų priežasčių būtų ilgai negebėjusi bendrovei „LuxSCS“ mokėti autorinio atlyginimo pagal Licencijos sutartį, bendrovė „LuxSCS“ konkrečiu atveju būtų galėjusi nutraukti Licencijos sutartį ir nematerialiojo turto licencijas perduoti kitai su ja susijusiai arba savarankiškai šaliai, taigi taip būtų apribota jos sutartimi įforminta rizika (448). |
| --- | --- |

(443)

Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia (442), kad bendrovė „LuxSCS“ prisiėmė finansinę riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, visų pirma riziką, kylančią dėl jos SPS nustatytos prievolės mokėti jai tenkančią plėtojimo išlaidų dalį, apskaičiuojamą proporcingai pagal pardavimo pajamų, kurias bendrovė „Amazon“ gauna Europoje, dalį, palyginti su bendrovės „Amazon“ pasaulinėmis pardavimo pajamomis (443). Pagal sutartimi įformintus susitarimus, kaip nustatyta Licencijos sutartyje ir kaip aiškinama 438 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė bendrovei „LuxSCS“ likusi aiški rizika buvo susijusi su tuo, kad jai reikėjo laikytis savo SPS nustatytos prievolės bendrovei „Amazon US“ sumokėti IN teisių perleidimo įmoką ir padengti SPS sąnaudas. Nors bendrovė „LuxSCS“ gali negalėti padegti tų sąnaudų, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ bankrutuotų arba dėl kitų priežasčių ilgai negebėtų bendrovei „LuxSCS“ mokėti tokio dydžio autorinio atlyginimo, kokio užtektų toms išlaidoms padengti, ši sutartimi įforminta rizika, atrodo, bendrovei „LuxSCS“ buvo nustatyta tik dėl to, kad tai buvo „būtina Liuksemburgo struktūros veikimui užtikrinti“ (444). Tai neatitinka ekonominės tikrovės. Jeigu sutartimi įformintas susitarimas ir, visų pirma, autorinio atlyginimo nustatymo metodika būtų atitikę ekonominę tikrovę ir tikrąjį rizikos paskirstymą šalims (445), bendrovė „LuxSCS“ būtų gavusi atlygį tik už jai tenkančias ribotas funkcijas (446), ir jai nebūtų tekę prisiimti jokios nuostolių rizikos (447). Kaip aiškinama ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxSCS“ nepriėmė jokių aktyvių sprendimų dėl konkrečios rizikos apribojimo arba valdymo, ji taip pat negalėjo kontroliuoti tokios rizikos. Bet kuriuo atveju, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ būtų bankrutavusi arba dėl kitų priežasčių būtų ilgai negebėjusi bendrovei „LuxSCS“ mokėti autorinio atlyginimo pagal Licencijos sutartį, bendrovė „LuxSCS“ konkrečiu atveju būtų galėjusi nutraukti Licencijos sutartį ir nematerialiojo turto licencijas perduoti kitai su ja susijusiai arba savarankiškai šaliai, taigi taip būtų apribota jos sutartimi įforminta rizika (448).

442

443

444

445

446

447

448

| (444) | Svarbiausia tai, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ nevykdė jokių funkcijų, susijusių su pagrindiniais įvesties parametrais, reikalingais apskaičiuojant IN teisių perleidimo arba SPS sąnaudas, ir nekontroliavo jų bei neturėjo pajėgumų juos kontroliuoti. Tų įmokų dydis nustatomas, viena vertus, pagal sąnaudų, patirtų dėl IN teisių perleidimo ir nematerialiojo turto plėtojimo (plėtojimo sąnaudos), dydį ir, kita vertus, pagal pardavimo Europoje mastą (449). Plėtojimo sąnaudas nustatė ir kontroliavo būtent bendrovės ATI ir A9, o pardavimo Europoje mastą kontroliavo bendrovė „LuxOpCo“. Kalbant apie pardavimo mastą, būtent bendrovė „LuxOpCo“ priėmė visus strateginius sprendimus dėl bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos Europoje (450), ir tai turėjo poveikį Europoje gaunamų pajamų dydžiui. Taigi, tik bendrovė „LuxOpCo“ galėjo daryti įtaką savo gebėjimui mokėti autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“, o autorinio atlyginimo dydis priklausė nuo pelno, gaunamo iš bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, dydžio. |
| --- | --- |

(444)

Svarbiausia tai, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ nevykdė jokių funkcijų, susijusių su pagrindiniais įvesties parametrais, reikalingais apskaičiuojant IN teisių perleidimo arba SPS sąnaudas, ir nekontroliavo jų bei neturėjo pajėgumų juos kontroliuoti. Tų įmokų dydis nustatomas, viena vertus, pagal sąnaudų, patirtų dėl IN teisių perleidimo ir nematerialiojo turto plėtojimo (plėtojimo sąnaudos), dydį ir, kita vertus, pagal pardavimo Europoje mastą (449). Plėtojimo sąnaudas nustatė ir kontroliavo būtent bendrovės ATI ir A9, o pardavimo Europoje mastą kontroliavo bendrovė „LuxOpCo“. Kalbant apie pardavimo mastą, būtent bendrovė „LuxOpCo“ priėmė visus strateginius sprendimus dėl bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos Europoje (450), ir tai turėjo poveikį Europoje gaunamų pajamų dydžiui. Taigi, tik bendrovė „LuxOpCo“ galėjo daryti įtaką savo gebėjimui mokėti autorinį atlyginimą bendrovei „LuxSCS“, o autorinio atlyginimo dydis priklausė nuo pelno, gaunamo iš bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, dydžio.

449

450

| (445) | Be to, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo finansinių pajėgumų savarankiškai finansuoti IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, nes finansuoti tas sąnaudas ji galėjo tik dėl to, kad gavo finansavimą, bendrovės „LuxOpCo“ teikiamą autorinio atlyginimo išmokų forma (451). Išmokos pinigais, bendrovės „LuxOpCo“ šiuo atžvilgiu faktiškai atliktos bendrovei „LuxSCS“, atrodo, buvo pakankamos būtinoms bendrovės „LuxSCS“ atliekamoms išmokoms padengti, įskaitant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, o su „LuxSCS“ pajamomis susijusi pinigų suma, viršijanti IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, buvo laikoma ir valdoma bendrovės „LuxOpCo“ (452). Beveik [400–500] mln. EUR dydžio pradinis bendrovės „LuxSCS“ kapitalas šiomis aplinkybėmis yra nesvarbus. Kaip aiškinama 443 konstatuojamojoje dalyje, jeigu susitarimas būtų sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis, bendrovei „LuxSCS“ nereikėtų padengti nuostolių, taigi jos kapitalui rizika nekiltų. Jos pradinio kapitalo ne tik nepakako IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms padengti, nes vien SPS įmokos 2006–2013 m. sudarė [1 000–1 500] mln. EUR (453), bet ir tą kapitalą bendrovei „LuxSCS“ akcininkai suteikė 2005 m., o tai buvo anksčiau, nei bendrovė „LuxOpCo“ pradėjo vykdyti veiklą ir bendrovei „LuxSCS“ mokėti autorinį atlyginimą, ir anksčiau, nei prasidėjo nagrinėjamas laikotarpis, kurį aprėpia ginčijamas mokesčių sprendimas ir šis sprendimas. Bet kuriuo atveju, bendrovė „LuxSCS“ veiksmingai nevykdė jokių svarbių funkcijų ir neprisiėmė jokios esminės rizikos, susijusios su nematerialiojo turto gerinimu, didinimu, valdymu arba naudojimu – nei bendrovių ATI ir A9 pagal SPS vykdomos veiklos, nei bendrovės „LuxOpCo“ vykdomos nematerialiojo turto plėtojimo veiklos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(445)

Be to, bendrovė „LuxSCS“ neturėjo finansinių pajėgumų savarankiškai finansuoti IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, nes finansuoti tas sąnaudas ji galėjo tik dėl to, kad gavo finansavimą, bendrovės „LuxOpCo“ teikiamą autorinio atlyginimo išmokų forma (451). Išmokos pinigais, bendrovės „LuxOpCo“ šiuo atžvilgiu faktiškai atliktos bendrovei „LuxSCS“, atrodo, buvo pakankamos būtinoms bendrovės „LuxSCS“ atliekamoms išmokoms padengti, įskaitant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, o su „LuxSCS“ pajamomis susijusi pinigų suma, viršijanti IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas, buvo laikoma ir valdoma bendrovės „LuxOpCo“ (452). Beveik [400–500] mln. EUR dydžio pradinis bendrovės „LuxSCS“ kapitalas šiomis aplinkybėmis yra nesvarbus. Kaip aiškinama 443 konstatuojamojoje dalyje, jeigu susitarimas būtų sudarytas įprastomis rinkos sąlygomis, bendrovei „LuxSCS“ nereikėtų padengti nuostolių, taigi jos kapitalui rizika nekiltų. Jos pradinio kapitalo ne tik nepakako IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms padengti, nes vien SPS įmokos 2006–2013 m. sudarė [1 000–1 500] mln. EUR (453), bet ir tą kapitalą bendrovei „LuxSCS“ akcininkai suteikė 2005 m., o tai buvo anksčiau, nei bendrovė „LuxOpCo“ pradėjo vykdyti veiklą ir bendrovei „LuxSCS“ mokėti autorinį atlyginimą, ir anksčiau, nei prasidėjo nagrinėjamas laikotarpis, kurį aprėpia ginčijamas mokesčių sprendimas ir šis sprendimas. Bet kuriuo atveju, bendrovė „LuxSCS“ veiksmingai nevykdė jokių svarbių funkcijų ir neprisiėmė jokios esminės rizikos, susijusios su nematerialiojo turto gerinimu, didinimu, valdymu arba naudojimu – nei bendrovių ATI ir A9 pagal SPS vykdomos veiklos, nei bendrovės „LuxOpCo“ vykdomos nematerialiojo turto plėtojimo veiklos atžvilgiu.

451

452

453

| (446) | Vadinasi, negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ veiksmingai prisiėmė riziką, siejamą su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, be to, ji neturėjo finansinių pajėgumų tokiai rizikai prisiimti. |
| --- | --- |

(446)

Vadinasi, negalima teigti, kad bendrovė „LuxSCS“ veiksmingai prisiėmė riziką, siejamą su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, be to, ji neturėjo finansinių pajėgumų tokiai rizikai prisiimti.

9.2.1.1.4.   Išvada dėl bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizės

Išvada dėl bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizės

| (447) | Iš bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizės matyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji neturėjo teisės vykdyti jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nevykdė tokių funkcijų, nepavedė jų vykdyti trečiosioms šalims ir neturėjo pajėgumų jas vykdyti arba pavesti vykdyti trečiosioms šalims. Iš analizės taip pat matyti, kad per tą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ nenaudojo jokio su ta veikla susijusio turto, jai tik priklausė nematerialiojo turto nuosavybės teisė ir licencija, remiantis SPS, be to, ji neprisiėmė su ta veikla susijusios rizikos, nevykdė jos veiksmingos kontrolės ir neturėjo veiklos bei finansinių pajėgumų tai rizikai prisiimti ar ją kontroliuoti. Iš tikrųjų galima teigti tik tai, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė tam tikras funkcijas, būtinas jos turimai teisinei nematerialiojo turto nuosavybei išlaikyti, kaip nurodyta 428 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(447)

Iš bendrovės „LuxSCS“ funkcijų analizės matyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji neturėjo teisės vykdyti jokių unikalių ir vertingų funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nevykdė tokių funkcijų, nepavedė jų vykdyti trečiosioms šalims ir neturėjo pajėgumų jas vykdyti arba pavesti vykdyti trečiosioms šalims. Iš analizės taip pat matyti, kad per tą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ nenaudojo jokio su ta veikla susijusio turto, jai tik priklausė nematerialiojo turto nuosavybės teisė ir licencija, remiantis SPS, be to, ji neprisiėmė su ta veikla susijusios rizikos, nevykdė jos veiksmingos kontrolės ir neturėjo veiklos bei finansinių pajėgumų tai rizikai prisiimti ar ją kontroliuoti. Iš tikrųjų galima teigti tik tai, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė tam tikras funkcijas, būtinas jos turimai teisinei nematerialiojo turto nuosavybei išlaikyti, kaip nurodyta 428 konstatuojamojoje dalyje.

9.2.1.2.   
  Bendrovės „LuxOpCo“ funkcijų analizė

Bendrovės „LuxOpCo“ funkcijų analizė

| (448) | 9.2.1.2.1 skirsnyje Komisija vertins bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu. 9.2.1.2.2 skirsnyje Komisija vertins bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje vykdymu. 9.2.1.2.3 skirsnyje Komisija vertins turtą, bendrovės „LuxOpCo“ naudotą vykdant abiejų grupių funkcijas. 9.2.1.2.4 skirsnyje Komisija vertins riziką, bendrovės „LuxOpCo“ prisiimtą vykdant abiejų grupių funkcijas. |
| --- | --- |

(448)

9.2.1.2.1 skirsnyje Komisija vertins bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu. 9.2.1.2.2 skirsnyje Komisija vertins bendrovės „LuxOpCo“ vykdytas funkcijas, susijusias su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje vykdymu. 9.2.1.2.3 skirsnyje Komisija vertins turtą, bendrovės „LuxOpCo“ naudotą vykdant abiejų grupių funkcijas. 9.2.1.2.4 skirsnyje Komisija vertins riziką, bendrovės „LuxOpCo“ prisiimtą vykdant abiejų grupių funkcijas.

9.2.1.2.1.   Bendrovės „LuxOpCo“ funkcijos, susijusios su nematerialiuoju turtu

Bendrovės „LuxOpCo“ funkcijos, susijusios su nematerialiuoju turtu

| (449) | Bendrovė „Amazon“ teigia, kad „bendrovė „LuxOpCo“ per vertinamą laikotarpį neprisidėjo kuriant, įsigyjant, valdant, diegiant [nematerialųjį turtą] arba nustatant jo strateginę kryptį“ (454). Remiantis Komisijos patikrinta informacija tas teiginys privalo būti atmestas. Bendrovei „LuxOpCo“ ne tik buvo Licencijos sutartimi patikėta vykdyti unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, bet ir bendrovės „LuxOpCo“ per nagrinėjamąjį laikotarpį faktiškai vykdytos funkcijos aprėpė gerokai daugiau nei tik paprasčiausias naudojimas – jos apėmė ir technologijos plėtojimą, tobulinimą bei valdymą pasitelkiant nepriklausomas Europos technologines ir verslo inovacijas, klientų duomenų kūrimą ir valdymą, bendrovės „Amazon“ prekių ženklo plėtojimą ir išlaikymą Europoje. |
| --- | --- |

(449)

Bendrovė „Amazon“ teigia, kad „bendrovė „LuxOpCo“ per vertinamą laikotarpį neprisidėjo kuriant, įsigyjant, valdant, diegiant [nematerialųjį turtą] arba nustatant jo strateginę kryptį“ (454). Remiantis Komisijos patikrinta informacija tas teiginys privalo būti atmestas. Bendrovei „LuxOpCo“ ne tik buvo Licencijos sutartimi patikėta vykdyti unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, bet ir bendrovės „LuxOpCo“ per nagrinėjamąjį laikotarpį faktiškai vykdytos funkcijos aprėpė gerokai daugiau nei tik paprasčiausias naudojimas – jos apėmė ir technologijos plėtojimą, tobulinimą bei valdymą pasitelkiant nepriklausomas Europos technologines ir verslo inovacijas, klientų duomenų kūrimą ir valdymą, bendrovės „Amazon“ prekių ženklo plėtojimą ir išlaikymą Europoje.

454

| (450) | Kaip paaiškinta 419 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ir visos kitos bendrovės „LuxSCS“ turimos intelektinės nuosavybės ekonominio naudojimo Europoje licenciją (455) ir teisę toliau plėtoti, gerinti (456), išlaikyti (457) ir apsaugoti (458) nematerialųjį turtą visą to turto naudojimo laiką (459). Bendrovei „LuxSCS“ lieka nematerialiojo turto ir antrinių kūrinių, sukurtų bendrovės „LuxOpCo“ ir jos sublicenciatų, nuosavybės teisė (460). Bendrovei „LuxOpCo“ taip pat suteikta išimtinė ir neatšaukiama teisė spręsti, ar ir kam galima sublicencijuoti nematerialųjį turtą (461). Šiuo atžvilgiu bendrovė „LuxOpCo“ valdė sublicencijavimo ryšius, visų pirma su AMEU ir ASE. |
| --- | --- |

(450)

Kaip paaiškinta 419 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikė išimtinę ir neatšaukiamą nematerialiojo turto ir visos kitos bendrovės „LuxSCS“ turimos intelektinės nuosavybės ekonominio naudojimo Europoje licenciją (455) ir teisę toliau plėtoti, gerinti (456), išlaikyti (457) ir apsaugoti (458) nematerialųjį turtą visą to turto naudojimo laiką (459). Bendrovei „LuxSCS“ lieka nematerialiojo turto ir antrinių kūrinių, sukurtų bendrovės „LuxOpCo“ ir jos sublicenciatų, nuosavybės teisė (460). Bendrovei „LuxOpCo“ taip pat suteikta išimtinė ir neatšaukiama teisė spręsti, ar ir kam galima sublicencijuoti nematerialųjį turtą (461). Šiuo atžvilgiu bendrovė „LuxOpCo“ valdė sublicencijavimo ryšius, visų pirma su AMEU ir ASE.

455

456

457

458

459

460

461

| (451) | Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxOpCo“ aktyviai vykdė pirmiau paminėtas užduotis – ir bendrai, ir konkrečiai pagal kiekvieną iš trijų sudedamųjų nematerialiojo turto dalių: technologiją, duomenų apsaugą ir prekių ženklus, kaip paaiškinta 452–472 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(451)

Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxOpCo“ aktyviai vykdė pirmiau paminėtas užduotis – ir bendrai, ir konkrečiai pagal kiekvieną iš trijų sudedamųjų nematerialiojo turto dalių: technologiją, duomenų apsaugą ir prekių ženklus, kaip paaiškinta 452–472 konstatuojamosiose dalyse.

a)   Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas

| (452) | Kalbant apie bendrai vykdytą veiklą, bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokoluose užfiksuota veikla, tiesiogiai susijusi su nematerialiojo turto plėtojimu, išlaikymu ir valdymu, visų pirma tai pasakytina apie ES intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto įsteigimą (462) (šio komiteto vaidmuo – „teikti technines bei verslo gaires ir pagalbą priimant strateginius sprendimus, susijusius su visų rūšių ir tipų intelektinės nuosavybės, kurią turi bendrovės patronuojančioji bendrovė „Amazon Europe Holding Technologies SCS“, gerinimu“) arba kelių licencijų suteikimo susitarimų sudarymą su trečiosiomis šalimis (463). |
| --- | --- |

(452)

Kalbant apie bendrai vykdytą veiklą, bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokoluose užfiksuota veikla, tiesiogiai susijusi su nematerialiojo turto plėtojimu, išlaikymu ir valdymu, visų pirma tai pasakytina apie ES intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto įsteigimą (462) (šio komiteto vaidmuo – „teikti technines bei verslo gaires ir pagalbą priimant strateginius sprendimus, susijusius su visų rūšių ir tipų intelektinės nuosavybės, kurią turi bendrovės patronuojančioji bendrovė „Amazon Europe Holding Technologies SCS“, gerinimu“) arba kelių licencijų suteikimo susitarimų sudarymą su trečiosiomis šalimis (463).

462

463

| (453) | Bendrovės „Amazon“ ES politikos ir procedūrų vadove Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto paskirtis nurodyta tokia: „ES intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas įsteigtas tam, kad teiktų technines ir veiklos gaires, susijusias su bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės plėtojimu ir diegimu Europoje“. Tame vadove taip pat nurodyta, kad „[k]omitetas rengia posėdžius <...> bendrovės „Amazon“ ES intelektinės nuosavybės portfeliui, verslo strategijai (tiek, kiek ji susijusi su intelektinės nuosavybės plėtojimu ir diegimu) persvarstyti ir bet kokiems kitiems klausimams, susijusiems su intelektine nuosavybe ir nustatomiems komiteto nuožiūra, spręsti“. Remiantis tuo vadovu, kiekviename Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto posėdyje turi dalyvauti šie atstovai: „[k]omiteto nariai, t. y.: ES paslaugų viceprezidentas; ES teisinių reikalų direktorius (jį samdo bendrovė „Amazon ES Sarl“); bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės konsultantas (TBD), Veiklos Europoje viceprezidentas. Komitete gali būti papildomų narių, dirbančių Liuksemburge arba kitur, įskaitant ES plėtojimo centro darbuotojų atstovą“ (464). Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas posėdžius rengia bent kartą per metus, kad pasikeistų informacija, aptartų ir priimtų sprendimus dėl intelektinės nuosavybės valdymo ir apsaugos Europoje. |
| --- | --- |

(453)

Bendrovės „Amazon“ ES politikos ir procedūrų vadove Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto paskirtis nurodyta tokia: „ES intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas įsteigtas tam, kad teiktų technines ir veiklos gaires, susijusias su bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės plėtojimu ir diegimu Europoje“. Tame vadove taip pat nurodyta, kad „[k]omitetas rengia posėdžius <...> bendrovės „Amazon“ ES intelektinės nuosavybės portfeliui, verslo strategijai (tiek, kiek ji susijusi su intelektinės nuosavybės plėtojimu ir diegimu) persvarstyti ir bet kokiems kitiems klausimams, susijusiems su intelektine nuosavybe ir nustatomiems komiteto nuožiūra, spręsti“. Remiantis tuo vadovu, kiekviename Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto posėdyje turi dalyvauti šie atstovai: „[k]omiteto nariai, t. y.: ES paslaugų viceprezidentas; ES teisinių reikalų direktorius (jį samdo bendrovė „Amazon ES Sarl“); bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės konsultantas (TBD), Veiklos Europoje viceprezidentas. Komitete gali būti papildomų narių, dirbančių Liuksemburge arba kitur, įskaitant ES plėtojimo centro darbuotojų atstovą“ (464). Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas posėdžius rengia bent kartą per metus, kad pasikeistų informacija, aptartų ir priimtų sprendimus dėl intelektinės nuosavybės valdymo ir apsaugos Europoje.

464

| (454) | „Amazon“ primygtinai tvirtino, kad „Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas buvo patariamasis organas <...>. Jis nepriiminėjo jokių sprendimų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu ar gerinimu“, taip pat kad dėl to nereikėtų pernelyg išpūsti jo svarbos. Tačiau tai, jog komitetas buvo patariamasis organas, nereiškia, kad jo rekomendacijos nedarė poveikio nematerialiojo turto plėtojimui, išlaikymui ir valdymui. Iš tikrųjų, pasak pačios bendrovės „Amazon“, Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto veiklą sudarė: „i) rekomendacijų dėl oficialiai teikiamų dokumentų, kuriais siekiama apsaugoti nematerialųjį turtą (taigi ir bendrovės „LuxOpCo“ išimtines teises, suteiktas pagal bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą licencijos sutartį), teikimas, ii) su nematerialiuoju turtu susijusių Europoje vykstančių teismo procesų būklės apžvelgimas, iii) mokymo, kaip naudoti technologiją ir kitą nematerialųjį turtą, teikimas darbuotojams Europoje“ (465). |
| --- | --- |

(454)

„Amazon“ primygtinai tvirtino, kad „Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas buvo patariamasis organas <...>. Jis nepriiminėjo jokių sprendimų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu ar gerinimu“, taip pat kad dėl to nereikėtų pernelyg išpūsti jo svarbos. Tačiau tai, jog komitetas buvo patariamasis organas, nereiškia, kad jo rekomendacijos nedarė poveikio nematerialiojo turto plėtojimui, išlaikymui ir valdymui. Iš tikrųjų, pasak pačios bendrovės „Amazon“, Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto veiklą sudarė: „i) rekomendacijų dėl oficialiai teikiamų dokumentų, kuriais siekiama apsaugoti nematerialųjį turtą (taigi ir bendrovės „LuxOpCo“ išimtines teises, suteiktas pagal bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą licencijos sutartį), teikimas, ii) su nematerialiuoju turtu susijusių Europoje vykstančių teismo procesų būklės apžvelgimas, iii) mokymo, kaip naudoti technologiją ir kitą nematerialųjį turtą, teikimas darbuotojams Europoje“ (465).

465

| (455) | Taigi, Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas buvo galimybė bendrovių „LuxOpCo“ ir ASE veiklos ir technologijos sričių vadovams susitikti ir aptarti bei rekomenduoti su Europoje esančiu nematerialiuoju turtu susijusius veiksmus, pateiktus jiems bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės teisininkų. Faktinius sprendimus dėl nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo, valdymo ir naudojimo priimdavo to komiteto nariai, atstovaujantys bendrovėms „LuxOpCo“ ir ASE ir veikiantys kaip sprendimus priimantys vadovai, atsakingi už bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje (466). |
| --- | --- |

(455)

Taigi, Intelektinės nuosavybės iniciatyvinis komitetas buvo galimybė bendrovių „LuxOpCo“ ir ASE veiklos ir technologijos sričių vadovams susitikti ir aptarti bei rekomenduoti su Europoje esančiu nematerialiuoju turtu susijusius veiksmus, pateiktus jiems bendrovės „Amazon“ intelektinės nuosavybės teisininkų. Faktinius sprendimus dėl nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo, valdymo ir naudojimo priimdavo to komiteto nariai, atstovaujantys bendrovėms „LuxOpCo“ ir ASE ir veikiantys kaip sprendimus priimantys vadovai, atsakingi už bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje (466).

466

b)   Technologijos

| (456) | Technologijos, pagal Licencijos sutartį bendrovei „LuxOpCo“ suteiktos bendrovės „LuxSCS“, yra esamos bendrovės „Amazon US“ technologijos, nuolat atnaujinamos. Vis dėlto, vien tai, kad esama technologinės sistemos, tinkamos taikyti JAV, nereiškia, kad ją bus galima sklandžiai taikyti ir Europoje. Dėl JAV ir Europoje esamų skirtingų produktų kategorijų kelios bendrovės „Amazon US“ programinės įrangos, kuri bendrovei „LuxSCS“ buvo suteikta pagal licenciją ir kuri vėliau pagal Licencijos sutartį buvo išimtinai sublicencijuota bendrovei „LuxOpCo“, funkcijos Europoje negalėjo būti tiesiogiai taikomos (467). Kad ES svetainės galėtų veikti, reikėjo kitokios programinės įrangos (468), o kadangi „Amazon“ svetainės skyrėsi viena nuo kitos, buvo būtina programinė įranga, sukurta geografinėse teritorijose (469). Kad bendrovės „Amazon“ veikla Europoje būtų sėkmingai vykdoma, technologijas reikėjo toliau plėtoti, gerinti ir valdyti, ir visa tai per nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo atlikti bendrovė „LuxOpCo“, padedama savo patronuojamųjų įmonių (470). |
| --- | --- |

(456)

Technologijos, pagal Licencijos sutartį bendrovei „LuxOpCo“ suteiktos bendrovės „LuxSCS“, yra esamos bendrovės „Amazon US“ technologijos, nuolat atnaujinamos. Vis dėlto, vien tai, kad esama technologinės sistemos, tinkamos taikyti JAV, nereiškia, kad ją bus galima sklandžiai taikyti ir Europoje. Dėl JAV ir Europoje esamų skirtingų produktų kategorijų kelios bendrovės „Amazon US“ programinės įrangos, kuri bendrovei „LuxSCS“ buvo suteikta pagal licenciją ir kuri vėliau pagal Licencijos sutartį buvo išimtinai sublicencijuota bendrovei „LuxOpCo“, funkcijos Europoje negalėjo būti tiesiogiai taikomos (467). Kad ES svetainės galėtų veikti, reikėjo kitokios programinės įrangos (468), o kadangi „Amazon“ svetainės skyrėsi viena nuo kitos, buvo būtina programinė įranga, sukurta geografinėse teritorijose (469). Kad bendrovės „Amazon“ veikla Europoje būtų sėkmingai vykdoma, technologijas reikėjo toliau plėtoti, gerinti ir valdyti, ir visa tai per nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo atlikti bendrovė „LuxOpCo“, padedama savo patronuojamųjų įmonių (470).

467

468

469

470

| (457) | Bendrovę „LuxOpCo“ steigiant, jai buvo skirta technologinių išteklių MTTP vykdyti, konkrečiai – teikti paramą ES svetainėms (471). Tai apėmė katalogų rengimą, vertimo technologiją ir pritaikymą konkrečiai vietai (472). Šiuos išteklius skyrė plėtotojų grupės, anksčiau paskirtos į susijusias įmones ES šalyse, ir naujai pasamdyti darbuotojai (473). |
| --- | --- |

(457)

Bendrovę „LuxOpCo“ steigiant, jai buvo skirta technologinių išteklių MTTP vykdyti, konkrečiai – teikti paramą ES svetainėms (471). Tai apėmė katalogų rengimą, vertimo technologiją ir pritaikymą konkrečiai vietai (472). Šiuos išteklius skyrė plėtotojų grupės, anksčiau paskirtos į susijusias įmones ES šalyse, ir naujai pasamdyti darbuotojai (473).

471

472

473

| (458) | Vertinamu laikotarpiu Liuksemburge su technologija susijusius darbus dirbusių darbuotojų buvo [60–70], daugiausia jų dirbo bendrovėje „LuxOpCo“ (474). Jų pareigybių pavadinimai buvo programinės įrangos plėtojimo inžinierius, sistemų inžinierius, paramos IT naudotojams inžinierius, sprendimų architektas, techninis programos vadovas ir techninis klientų aptarnavimo vadovas. Šie darbuotojai bendrovei „Amazon“ suteikė galimybių užtikrinti technologijos platformos pritaikymą konkrečioms vietoms ir programų, kurios būtų naudingos ES svetainėms, plėtojimą. |
| --- | --- |

(458)

Vertinamu laikotarpiu Liuksemburge su technologija susijusius darbus dirbusių darbuotojų buvo [60–70], daugiausia jų dirbo bendrovėje „LuxOpCo“ (474). Jų pareigybių pavadinimai buvo programinės įrangos plėtojimo inžinierius, sistemų inžinierius, paramos IT naudotojams inžinierius, sprendimų architektas, techninis programos vadovas ir techninis klientų aptarnavimo vadovas. Šie darbuotojai bendrovei „Amazon“ suteikė galimybių užtikrinti technologijos platformos pritaikymą konkrečioms vietoms ir programų, kurios būtų naudingos ES svetainėms, plėtojimą.

474

| (459) | Speciali grupė – Lokalizavimo ir vertimo grupė – vykdė pagrindines funkcijas, susijusias su technologija, pavyzdžiui, ES svetainių projektavimu, jų pritaikymu vietos pageidavimams (tai vadinama lokalizavimu ir vertimu) (475) arba grįžtamosios informacijos apie svetainių veikimą teikimu, kad būtų galima toliau plėtoti ir gerinti „Amazon“ platformą. Iki 2013 m. pabaigos šią grupę sudarė [60–70] darbuotojų (476). Grupė vėliau buvo perkelta į [kitą bendrovės „Amazon“ bendrovę], jos pavadinimas buvo pakeistas į pavadinimą „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupė“, iš to matyti, kad grupės veikla buvo susijusi su programinės įrangos plėtojimu. |
| --- | --- |

(459)

Speciali grupė – Lokalizavimo ir vertimo grupė – vykdė pagrindines funkcijas, susijusias su technologija, pavyzdžiui, ES svetainių projektavimu, jų pritaikymu vietos pageidavimams (tai vadinama lokalizavimu ir vertimu) (475) arba grįžtamosios informacijos apie svetainių veikimą teikimu, kad būtų galima toliau plėtoti ir gerinti „Amazon“ platformą. Iki 2013 m. pabaigos šią grupę sudarė [60–70] darbuotojų (476). Grupė vėliau buvo perkelta į [kitą bendrovės „Amazon“ bendrovę], jos pavadinimas buvo pakeistas į pavadinimą „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupė“, iš to matyti, kad grupės veikla buvo susijusi su programinės įrangos plėtojimu.

475

476

| (460) | Be to, [10–20] asmenų ėjo techninio programos vadovo pareigas ([0–10] bendrovėje „LuxOpCo“ ir [0–10] bendrovėje ASE), jų darbas buvo versti funkcines specifikacijas, t. y. priemonės, kurią vietos mažmeninio verslo grupė nori naudoti savo svetainėje, aprašymą paversti techniniu aprašymu, kokią programinę įrangą reikia sukurti programinės įrangos plėtotojui (477). Kai gaunamas rezultatas, technologijos programos vadovai, kartu su bendrovės „LuxOpCo“ veiklos grupėmis ir susijusiomis įmonėmis ES šalyse, padeda priemonę įgyvendinti. Vykstant šiam procesui, bendrovės „LuxOpCo“ naudojama technologija nuolat plėtojama ir pritaikoma vietos rinkai (478). |
| --- | --- |

(460)

Be to, [10–20] asmenų ėjo techninio programos vadovo pareigas ([0–10] bendrovėje „LuxOpCo“ ir [0–10] bendrovėje ASE), jų darbas buvo versti funkcines specifikacijas, t. y. priemonės, kurią vietos mažmeninio verslo grupė nori naudoti savo svetainėje, aprašymą paversti techniniu aprašymu, kokią programinę įrangą reikia sukurti programinės įrangos plėtotojui (477). Kai gaunamas rezultatas, technologijos programos vadovai, kartu su bendrovės „LuxOpCo“ veiklos grupėmis ir susijusiomis įmonėmis ES šalyse, padeda priemonę įgyvendinti. Vykstant šiam procesui, bendrovės „LuxOpCo“ naudojama technologija nuolat plėtojama ir pritaikoma vietos rinkai (478).

477

478

| (461) | Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad didžioji dauguma jos technologijos darbuotojų (apie [60–65] proc.) dirba JAV, o likusieji – tarptautiniuose plėtojimo centruose. Palyginti su tomis operacijomis, bendrovės „LuxOpCo“ techniniai ištekliai labai riboti (479). Nors Komisija neginčija, kad technologija nuolat plėtojama JAV arba bendrovės „Amazon“ tarptautiniuose plėtojimo centruose, ji primena, kad plėtojimo centrams už MTTP projektų, kuriuos pagal sutartis jiems paveda bendrovė ATI, vykdymą yra atlyginama padengiant sąnaudas ir pridedant [0–10] proc. Atlygis, kurį sudaro išlaidų padengimas ir [0–10] proc. pridėjimas, atrodytų, rodo, kad bendrovė „Amazon“ kodavimo proceso nelaiko teikiančiu didelės pridėtinės vertės. Todėl veikiau atrodytų, kad unikali naujos technologijos vertė gaunama dėl vietos praktinės patirties, naujų verslo poreikių nustatymo ir jų pavertimo programinės įrangos projektu, o ne dėl paties kodavimo. Tai, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi techninius programos vadovus, rodo, jog funkcinės ir techninės priemonių specifikacijos ir reikiamas pritaikymas Europai buvo parengti netoli vietos rinkų (480), kur sutelkta vietos praktinė patirtis ir galima nustatyti vietos poreikius bei reikalavimus. |
| --- | --- |

(461)

Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad didžioji dauguma jos technologijos darbuotojų (apie [60–65] proc.) dirba JAV, o likusieji – tarptautiniuose plėtojimo centruose. Palyginti su tomis operacijomis, bendrovės „LuxOpCo“ techniniai ištekliai labai riboti (479). Nors Komisija neginčija, kad technologija nuolat plėtojama JAV arba bendrovės „Amazon“ tarptautiniuose plėtojimo centruose, ji primena, kad plėtojimo centrams už MTTP projektų, kuriuos pagal sutartis jiems paveda bendrovė ATI, vykdymą yra atlyginama padengiant sąnaudas ir pridedant [0–10] proc. Atlygis, kurį sudaro išlaidų padengimas ir [0–10] proc. pridėjimas, atrodytų, rodo, kad bendrovė „Amazon“ kodavimo proceso nelaiko teikiančiu didelės pridėtinės vertės. Todėl veikiau atrodytų, kad unikali naujos technologijos vertė gaunama dėl vietos praktinės patirties, naujų verslo poreikių nustatymo ir jų pavertimo programinės įrangos projektu, o ne dėl paties kodavimo. Tai, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi techninius programos vadovus, rodo, jog funkcinės ir techninės priemonių specifikacijos ir reikiamas pritaikymas Europai buvo parengti netoli vietos rinkų (480), kur sutelkta vietos praktinė patirtis ir galima nustatyti vietos poreikius bei reikalavimus.

479

480

| (462) | Be to, bendrovė „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse specialiai išplėtojo svarbias technologijas, naudotinas vykdant mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje. Tokių technologijų pavyzdys yra EUVT. EUVT 2007–2008 m. Europoje išplėtojo (481) ir 2009 m. pradėjo naudoti speciali bendrovės „LuxOpCo“ grupė (482). EUVT buvo siekiama problemą, kylančią dėl daugybės svetainių, turinčių konkrečių šalių užsakymų vykdymo centrus, veikiančius daugelyje šalių, išspręsti įsteigiant vieną oficialų pardavėją Liuksemburge ir visoje Europoje sutelkiant atsargas ir aptarnaujant klientus (483). Naudojant EUVT, visi Europos užsakymų vykdymo centrai buvo sujungti ir buvo sukurtas tinklas. Dėl EUVT klientai iš visų ES šalių prekes gali pirkti bet kurioje Europos šalies „Amazon“ svetainėje. O sutelkus bendras visų Europos geografinių vietų, kuriose „Amazon“ vykdo veiklą, atsargas, asortimentas išaugo. Be to, „Amazon“ galėjo sumažinti riziką, kad tam tikros atsargos baigsis, ir prekes galėjo išsiųsti greičiau (484). Dėl to sutrumpėjo pristatymo klientams laikas, sumažėjo logistikos išlaidos ir prekių įsigijimo iš tiekėjų sąnaudos, sumažėjo kainos ir padidėjo asortimentas. Nė vienas bendrovės „Amazon“ konkurentas Europoje neturėjo sprendimo, panašaus į EUVT (485). |
| --- | --- |

(462)

Be to, bendrovė „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse specialiai išplėtojo svarbias technologijas, naudotinas vykdant mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą Europoje. Tokių technologijų pavyzdys yra EUVT. EUVT 2007–2008 m. Europoje išplėtojo (481) ir 2009 m. pradėjo naudoti speciali bendrovės „LuxOpCo“ grupė (482). EUVT buvo siekiama problemą, kylančią dėl daugybės svetainių, turinčių konkrečių šalių užsakymų vykdymo centrus, veikiančius daugelyje šalių, išspręsti įsteigiant vieną oficialų pardavėją Liuksemburge ir visoje Europoje sutelkiant atsargas ir aptarnaujant klientus (483). Naudojant EUVT, visi Europos užsakymų vykdymo centrai buvo sujungti ir buvo sukurtas tinklas. Dėl EUVT klientai iš visų ES šalių prekes gali pirkti bet kurioje Europos šalies „Amazon“ svetainėje. O sutelkus bendras visų Europos geografinių vietų, kuriose „Amazon“ vykdo veiklą, atsargas, asortimentas išaugo. Be to, „Amazon“ galėjo sumažinti riziką, kad tam tikros atsargos baigsis, ir prekes galėjo išsiųsti greičiau (484). Dėl to sutrumpėjo pristatymo klientams laikas, sumažėjo logistikos išlaidos ir prekių įsigijimo iš tiekėjų sąnaudos, sumažėjo kainos ir padidėjo asortimentas. Nė vienas bendrovės „Amazon“ konkurentas Europoje neturėjo sprendimo, panašaus į EUVT (485).

481

482

483

484

485

| (463) | EUVT daugeliu lygmenų sutelkta įvairių naujovių. Kalbant apie technologiją, nustatytos naujos funkcijos (486), [EUVT funkcijų aprašymas] (487), (488), (489) įtraukta papildomų dalykų, kurių anksčiau pasauliniame tinkle nėra buvę (490). EUVT bandymai buvo atlikti Europos aplinkoje, naudojant Europos duomenis, pavyzdžiui, tai pasakytina apie kategoriją „Kūdikiams“ (491). Be to, atsiradus EUVT, buvo galima optimizuoti šaltinių sąnaudas, nes atsirado galimybė geriau rinktis pardavėjus ir centralizuoti kategorijų valdymą. Užsakymų vykdymui naudinga buvo tai, kad atsirado visas ES šalis apimantis centralizuotas atsargų planavimas, o kalbant apie pardavimą, dėl EUVT buvo galimas greitas pristatymas klientams, taip pat buvo galima išplėsti sunkių nesupakuotų krovinių pristatymą į kitas šalis, supaprastėjo prekių grąžinimas. Dėl EUVT nebeliko eksporto mokesčių, taikomų tarptautinėms siuntoms Europoje, taigi gerokai sumažėjo sąnaudos; atsirado galimybė sutelkti atsargas, kad vienoje svetainėje perkantys klientai galėtų matyti kitų šalių užsakymų vykdymo centruose esančias atsargas (492). Kad būtų galimas apsipirkimas visoje Europoje, buvo būtina sujungti skirtingus katalogus, tam prireikė vertimo, o šis anksčiau nebuvo nei svarstytas, nei organizuotas (493). Galiausiai, dėl EUVT atsirado galimybė atsargas pirkti visoje Europoje ir sukurti „Europos pardavėjų tinklą“ – jame prekyvietės prekiautojai galėjo būti nurodomi kartu su kitomis Europos svetainėmis ir savo produktus galėjo pardavinėjo visoje Europoje (494). EUVT buvo svarbi varomoji verslo jėga. 2014 m. [5–10] proc. visų pardavimų Prancūzijoje ir daugiau kaip [15–20] proc. visų pardavimų Italijoje ir Ispanijoje buvo įvykdyta per EUVT (495). |
| --- | --- |

(463)

EUVT daugeliu lygmenų sutelkta įvairių naujovių. Kalbant apie technologiją, nustatytos naujos funkcijos (486), [EUVT funkcijų aprašymas] (487), (488), (489) įtraukta papildomų dalykų, kurių anksčiau pasauliniame tinkle nėra buvę (490). EUVT bandymai buvo atlikti Europos aplinkoje, naudojant Europos duomenis, pavyzdžiui, tai pasakytina apie kategoriją „Kūdikiams“ (491). Be to, atsiradus EUVT, buvo galima optimizuoti šaltinių sąnaudas, nes atsirado galimybė geriau rinktis pardavėjus ir centralizuoti kategorijų valdymą. Užsakymų vykdymui naudinga buvo tai, kad atsirado visas ES šalis apimantis centralizuotas atsargų planavimas, o kalbant apie pardavimą, dėl EUVT buvo galimas greitas pristatymas klientams, taip pat buvo galima išplėsti sunkių nesupakuotų krovinių pristatymą į kitas šalis, supaprastėjo prekių grąžinimas. Dėl EUVT nebeliko eksporto mokesčių, taikomų tarptautinėms siuntoms Europoje, taigi gerokai sumažėjo sąnaudos; atsirado galimybė sutelkti atsargas, kad vienoje svetainėje perkantys klientai galėtų matyti kitų šalių užsakymų vykdymo centruose esančias atsargas (492). Kad būtų galimas apsipirkimas visoje Europoje, buvo būtina sujungti skirtingus katalogus, tam prireikė vertimo, o šis anksčiau nebuvo nei svarstytas, nei organizuotas (493). Galiausiai, dėl EUVT atsirado galimybė atsargas pirkti visoje Europoje ir sukurti „Europos pardavėjų tinklą“ – jame prekyvietės prekiautojai galėjo būti nurodomi kartu su kitomis Europos svetainėmis ir savo produktus galėjo pardavinėjo visoje Europoje (494). EUVT buvo svarbi varomoji verslo jėga. 2014 m. [5–10] proc. visų pardavimų Prancūzijoje ir daugiau kaip [15–20] proc. visų pardavimų Italijoje ir Ispanijoje buvo įvykdyta per EUVT (495).

486

487

488

489

490

491

492

493

494

495

| (464) | Galiausiai, susijusios įmonės ES šalyse taip pat atliko vaidmenį plėtojant naują technologiją. Pavyzdžiui, Vokietijos susijusi įmonė išplėtojo mažos kainos garantiją, (496)„Packstation“ (497), ir planavimo kalendorių, kad būtų lengviau vykdyti didelių vartojimo prekių, pavyzdžiui, skalbyklių, užsakymus (498). Be to, prieš internete pradedant naudoti funkciją „Amazon Prime“, grupė „Prime“, veikianti JAV, siekė gauti informacijos iš vietos kategorijų grupių, pavyzdžiui, vietos užsakymų vykdymo centro ir vežimo grupių, veikiančių Jungtinėje Karalystėje, nes vietos grupės žinojo, kaip sudėtinga „Prime“ įdiegti Jungtinėje Karalystėje, palyginti su JAV, Vokietija ar kitomis šalimis (499). |
| --- | --- |

(464)

Galiausiai, susijusios įmonės ES šalyse taip pat atliko vaidmenį plėtojant naują technologiją. Pavyzdžiui, Vokietijos susijusi įmonė išplėtojo mažos kainos garantiją, (496)„Packstation“ (497), ir planavimo kalendorių, kad būtų lengviau vykdyti didelių vartojimo prekių, pavyzdžiui, skalbyklių, užsakymus (498). Be to, prieš internete pradedant naudoti funkciją „Amazon Prime“, grupė „Prime“, veikianti JAV, siekė gauti informacijos iš vietos kategorijų grupių, pavyzdžiui, vietos užsakymų vykdymo centro ir vežimo grupių, veikiančių Jungtinėje Karalystėje, nes vietos grupės žinojo, kaip sudėtinga „Prime“ įdiegti Jungtinėje Karalystėje, palyginti su JAV, Vokietija ar kitomis šalimis (499).

496

497

498

499

| (465) | Apibendrinant galima pasakyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxOpCo“ ėmėsi intensyviai plėtoti ir tobulinti technologiją, taip pat ją valdyti ir kontroliuoti. Ji ne tik paprasčiausiai naudojo technologiją, kad veiktų ES svetainės, bet ir aktyviai prisidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ją plėtojant, tobulinant ir valdant. |
| --- | --- |

(465)

Apibendrinant galima pasakyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxOpCo“ ėmėsi intensyviai plėtoti ir tobulinti technologiją, taip pat ją valdyti ir kontroliuoti. Ji ne tik paprasčiausiai naudojo technologiją, kad veiktų ES svetainės, bet ir aktyviai prisidėjo per nagrinėjamą laikotarpį ją plėtojant, tobulinant ir valdant.

c)   Klientų duomenys

| (466) | Klientų duomenų rinkimas – labai svarbus vertę didinantis „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksnys (500). Dėl jo didėja lankytojų ir realių pirkėjų santykis (501), greitėja pirkimo procesas, mažėja tiesioginės ir netiesioginės sandorių vykdymo išlaidos (502), taip pat didėja tikimybė, kad bus perkama ir ateityje, pavyzdžiui, klientui pateikiant naują jam specialiai pritaikytą pasiūlymą kaskart, kai jis lankosi bendrovės „Amazon“ ES svetainėse. Bendrovė X taip pat nurodė, kad klientų duomenys yra pagrindinis vertę didinantis internetu prekiaujančių mažmenininkų verslo veiksnys (503). |
| --- | --- |

(466)

Klientų duomenų rinkimas – labai svarbus vertę didinantis „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksnys (500). Dėl jo didėja lankytojų ir realių pirkėjų santykis (501), greitėja pirkimo procesas, mažėja tiesioginės ir netiesioginės sandorių vykdymo išlaidos (502), taip pat didėja tikimybė, kad bus perkama ir ateityje, pavyzdžiui, klientui pateikiant naują jam specialiai pritaikytą pasiūlymą kaskart, kai jis lankosi bendrovės „Amazon“ ES svetainėse. Bendrovė X taip pat nurodė, kad klientų duomenys yra pagrindinis vertę didinantis internetu prekiaujančių mažmenininkų verslo veiksnys (503).

500

501

502

503

| (467) | Kaip matyti iš 19 lentelės, bendrovės „Amazon“ trijų ES domenų klientų skaičius išaugo nuo 17 milijonų 2005 m. iki [70–80] m. 2014 m.

  19 lentelė


  Unikalūs klientų skaičiai pagal svetainę ir metus
















  (mln.) |
| --- | --- |
| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| Amazon.co.uk | 8,3 | 9,9 | 11,9 | 14,0 | 17,3 | 20,2 | 24,1 | 27,5 | [30–40] | [30–40] |
| Amazon.de | 7,3 | 8,5 | 10,3 | 12,3 | 14,8 | 17,5 | 20,3 | 23,6 | [20–30] | [20–30] |
| Amazon.fr | 1,4 | 1,9 | 2,5 | 3,2 | 4,3 | 5,5 | 7,0 | 8,7 | [10–20] | [10–20] |

(467)

Kaip matyti iš 19 lentelės, bendrovės „Amazon“ trijų ES domenų klientų skaičius išaugo nuo 17 milijonų 2005 m. iki [70–80] m. 2014 m.

19 lentelė

19 lentelė

Unikalūs klientų skaičiai pagal svetainę ir metus

Unikalūs klientų skaičiai pagal svetainę ir metus

(mln.)

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Amazon.co.uk

8,3

9,9

11,9

14,0

17,3

20,2

24,1

27,5

[30–40]

[30–40]

Amazon.de

7,3

8,5

10,3

12,3

14,8

17,5

20,3

23,6

[20–30]

[20–30]

Amazon.fr

1,4

1,9

2,5

3,2

4,3

5,5

7,0

8,7

[10–20]

[10–20]

| (468) | Iki 2006 m. restruktūrizavimo klientų duomenis kaupė tik AIS ir AIM (504). Vykstant restruktūrizacijai, bendrovei „LuxSCS“ suteikta teisė į duomenis, sukauptus ES svetainėse (505). Tačiau, nors teisinė klientų duomenų nuosavybė, susijusi su ES svetainėmis, tenka bendrovei „LuxSCS“ (506), bendrovė „LuxOpCo“ aktyviai kaupė tuos duomenis, teikdama paslaugą bendrovei „LuxSCS“ (507). Bendrovė „LuxOpCo“ buvo tikrai atsakinga už klientų duomenų kaupimą Europoje ir už taikytinų duomenų apsaugos įstatymų laikymąsi bei užtikrinimą, kad jų būtų laikomasi (508). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ klientų duomenis naudojo bendrovės „Amazon“ veiklai Europoje vykdyti. Taigi, būtent bendrovė „LuxOpCo“ vykdė aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su klientų duomenų plėtojimu, gerinimu ir valdymu per nagrinėjamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(468)

Iki 2006 m. restruktūrizavimo klientų duomenis kaupė tik AIS ir AIM (504). Vykstant restruktūrizacijai, bendrovei „LuxSCS“ suteikta teisė į duomenis, sukauptus ES svetainėse (505). Tačiau, nors teisinė klientų duomenų nuosavybė, susijusi su ES svetainėmis, tenka bendrovei „LuxSCS“ (506), bendrovė „LuxOpCo“ aktyviai kaupė tuos duomenis, teikdama paslaugą bendrovei „LuxSCS“ (507). Bendrovė „LuxOpCo“ buvo tikrai atsakinga už klientų duomenų kaupimą Europoje ir už taikytinų duomenų apsaugos įstatymų laikymąsi bei užtikrinimą, kad jų būtų laikomasi (508). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ klientų duomenis naudojo bendrovės „Amazon“ veiklai Europoje vykdyti. Taigi, būtent bendrovė „LuxOpCo“ vykdė aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su klientų duomenų plėtojimu, gerinimu ir valdymu per nagrinėjamą laikotarpį.

504

505

506

507

508

d)   Prekių ženklas

| (469) | Kalbant apie prekių ženklą, nors SK ataskaitoje nurodyta, kad prekių ženklas „Amazon“ yra puikiai žinomas ir kad tai, jog jis lengvai atpažįstamas visame pasaulyje, yra pagrindinis dalykas, pritraukiantis klientus (509), bendrovės „Amazon“ darbuotojai, duodami parodymus, teigė, kad prekių ženklas nėra svarbiausias bendrovės „Amazon“ verslo modelio dalykas (510). |
| --- | --- |

(469)

Kalbant apie prekių ženklą, nors SK ataskaitoje nurodyta, kad prekių ženklas „Amazon“ yra puikiai žinomas ir kad tai, jog jis lengvai atpažįstamas visame pasaulyje, yra pagrindinis dalykas, pritraukiantis klientus (509), bendrovės „Amazon“ darbuotojai, duodami parodymus, teigė, kad prekių ženklas nėra svarbiausias bendrovės „Amazon“ verslo modelio dalykas (510).

509

510

| (470) | Iš bendrovės „Amazon“ pateiktos informacijos matyti, kad bendrovės „Amazon“ prekės ženklas yra antraeilės svarbos tinkamam trijų pagrindinių vertę didinančių veiksnių – asortimento, kainos ir patogumo – užtikrinimui valdant Europos mažmeninės prekybos verslą (511). Tai reiškia, kad prekės ženklas vertingas, tik jeigu jis siejamas su tinkamu pasirinkimu, gera kaina ir patogumu (512), nes klientai bus linkę pirkti bendrovės „Amazon“ svetainėje, tik jeigu jaus, kad gauna patikimas paslaugas, atitinkančias su pirmiau minėtais dalykais susijusius jų lūkesčius (513). Bet koks klientų nepasitenkinimas labai greitai nulemia klientų praradimą, nes klientai labai lengvai gali pasirinkti konkurentus. Iš to matyti, kad prekių ženklas „Amazon“ ir reputacija labai priklauso nuo nuoseklaus paslaugų, labai tenkinančių klientus, teikimo klientams. Todėl būtina laikyti, kad prekių ženklo „Amazon“ vertė Europoje formuojama bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse lygmeniu (514). To negaunama iš bendrovės „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį arba iš bendrovių A9 ir ATI pagal SPS, nes būtent bendrovė „LuxOpCo“ ir susijusios įmonės ES šalyse priima visus svarbius strateginius sprendimus, susijusius su asortimentu, kainomis ir patogumu Europoje, kaip aiškinama 478–499 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(470)

Iš bendrovės „Amazon“ pateiktos informacijos matyti, kad bendrovės „Amazon“ prekės ženklas yra antraeilės svarbos tinkamam trijų pagrindinių vertę didinančių veiksnių – asortimento, kainos ir patogumo – užtikrinimui valdant Europos mažmeninės prekybos verslą (511). Tai reiškia, kad prekės ženklas vertingas, tik jeigu jis siejamas su tinkamu pasirinkimu, gera kaina ir patogumu (512), nes klientai bus linkę pirkti bendrovės „Amazon“ svetainėje, tik jeigu jaus, kad gauna patikimas paslaugas, atitinkančias su pirmiau minėtais dalykais susijusius jų lūkesčius (513). Bet koks klientų nepasitenkinimas labai greitai nulemia klientų praradimą, nes klientai labai lengvai gali pasirinkti konkurentus. Iš to matyti, kad prekių ženklas „Amazon“ ir reputacija labai priklauso nuo nuoseklaus paslaugų, labai tenkinančių klientus, teikimo klientams. Todėl būtina laikyti, kad prekių ženklo „Amazon“ vertė Europoje formuojama bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse lygmeniu (514). To negaunama iš bendrovės „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį arba iš bendrovių A9 ir ATI pagal SPS, nes būtent bendrovė „LuxOpCo“ ir susijusios įmonės ES šalyse priima visus svarbius strateginius sprendimus, susijusius su asortimentu, kainomis ir patogumu Europoje, kaip aiškinama 478–499 konstatuojamosiose dalyse.

511

512

513

514

| (471) | Bet kuriuo atveju, prekių ženklo „Amazon“ vertę nustato ne tik „Amazon.com“ (515). „Amazon.co.uk“, „Amazon.de“, „Amazon.fr“ ir kitos svetainės suvokiamos kaip vietos prekių ženklai (516), ir jomis prisidedama kuriant prekių ženklo vertę Europoje. Be to, nors bendrovė „Amazon“, atėjusi į Europos rinką, buvo žinoma kaip bendrovė, prekiaujanti knygomis ir medijomis, ta reputacija nepadėjo pradedant prekiauti kitų kategorijų produktais (517) ar steigiant bendrovės „Amazon“ trečiųjų šalių verslą (518). Tam reikėjo vietos grupių papildomų pastangų klientams pranešti, kad bendrovėje „Amazon“ atsirado nauja produktų kategorija, ir klientams prireikė laiko tai suvokti (519). |
| --- | --- |

(471)

Bet kuriuo atveju, prekių ženklo „Amazon“ vertę nustato ne tik „Amazon.com“ (515). „Amazon.co.uk“, „Amazon.de“, „Amazon.fr“ ir kitos svetainės suvokiamos kaip vietos prekių ženklai (516), ir jomis prisidedama kuriant prekių ženklo vertę Europoje. Be to, nors bendrovė „Amazon“, atėjusi į Europos rinką, buvo žinoma kaip bendrovė, prekiaujanti knygomis ir medijomis, ta reputacija nepadėjo pradedant prekiauti kitų kategorijų produktais (517) ar steigiant bendrovės „Amazon“ trečiųjų šalių verslą (518). Tam reikėjo vietos grupių papildomų pastangų klientams pranešti, kad bendrovėje „Amazon“ atsirado nauja produktų kategorija, ir klientams prireikė laiko tai suvokti (519).

515

516

517

518

519

| (472) | Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia, kad jos rinkodaros veikla labai priklauso nuo technologijos. Pasak „Amazon“, jos pagrindinę rinkodaros veiklą sudaro rėmėjų nuorodos, Asocijuotųjų įmonių programos ir el. paštu vykdoma rinkodara. Tačiau, kaip aiškinama 173 konstatuojamojoje dalyje, vietos partnerių svetaines bendrovės „Amazon“ Asocijuotųjų įmonių programai samdo vietos grupės. Europoje bendrovės „Amazon“ internetu vykdomą rinkodarą užtikrina būtent bendrovė „LuxOpCo“ ir susijusios įmonės ES šalyse, remdamosi savo vietos praktine patirtimi, pavyzdžiui, nustato, kurios partnerių svetainės yra aktualios jų mažmeninės prekybos verslui vietos rinkose (520). Bendrovė „LuxOpCo“ tuo tikslu yra įdarbinusi ES rinkodaros keliuose vadovą. Susijusios įmonės ES šalyse sudaro savo sandorius ir taiko asocijuotųjų įmonių mokesčius, ir šie, vertinant pagal asocijuotųjų įmonių grupės sudėtį ir mokesčių struktūrą, skiriasi nuo JAV grupės (521). |
| --- | --- |

(472)

Bendrovė „Amazon“ taip pat teigia, kad jos rinkodaros veikla labai priklauso nuo technologijos. Pasak „Amazon“, jos pagrindinę rinkodaros veiklą sudaro rėmėjų nuorodos, Asocijuotųjų įmonių programos ir el. paštu vykdoma rinkodara. Tačiau, kaip aiškinama 173 konstatuojamojoje dalyje, vietos partnerių svetaines bendrovės „Amazon“ Asocijuotųjų įmonių programai samdo vietos grupės. Europoje bendrovės „Amazon“ internetu vykdomą rinkodarą užtikrina būtent bendrovė „LuxOpCo“ ir susijusios įmonės ES šalyse, remdamosi savo vietos praktine patirtimi, pavyzdžiui, nustato, kurios partnerių svetainės yra aktualios jų mažmeninės prekybos verslui vietos rinkose (520). Bendrovė „LuxOpCo“ tuo tikslu yra įdarbinusi ES rinkodaros keliuose vadovą. Susijusios įmonės ES šalyse sudaro savo sandorius ir taiko asocijuotųjų įmonių mokesčius, ir šie, vertinant pagal asocijuotųjų įmonių grupės sudėtį ir mokesčių struktūrą, skiriasi nuo JAV grupės (521).

520

521

9.2.1.2.2.   Bendrovės „LuxOpCo“ vykdytos funkcijos, susijusios su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje valdymu

Bendrovės „LuxOpCo“ vykdytos funkcijos, susijusios su bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje valdymu

| (473) | Remiantis SK ataskaita, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo būti bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo Europoje centrine būstine ir pagrindine veiklos vykdytoja (522). Tai reiškia, kad bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su bendrovės „Amazon“ veikla Europoje, taip pat už tos veiklos fizinių sudedamųjų dalių valdymą. |
| --- | --- |

(473)

Remiantis SK ataskaita, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo būti bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo Europoje centrine būstine ir pagrindine veiklos vykdytoja (522). Tai reiškia, kad bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su bendrovės „Amazon“ veikla Europoje, taip pat už tos veiklos fizinių sudedamųjų dalių valdymą.

522

| (474) | Bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokoluose yra nutarimų, susijusių su bendrovės „LuxOpCo“, kaip centrinės būstinės, funkcijomis ir strateginių sprendimų, pavyzdžiui, susijusių su tam tikrų bendrovių įsigijimu (inter alia, [X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527) įsigijimu]), įskaitant jų intelektinę nuosavybę, priėmimu; bendrų įmonių su trečiosiomis šalimis steigimu (528); daliniu bendrovės „LuxOpCo“ verslo arba turto pardavimu kitoms bendrovėms, pvz., [įsigytai bendrovei Q] (529) arba [kitai bendrovės „Amazon“ bendrovei] (530), ir garantijų teikimu susijusioms šalims (531). |
| --- | --- |

(474)

Bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokoluose yra nutarimų, susijusių su bendrovės „LuxOpCo“, kaip centrinės būstinės, funkcijomis ir strateginių sprendimų, pavyzdžiui, susijusių su tam tikrų bendrovių įsigijimu (inter alia, [X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527) įsigijimu]), įskaitant jų intelektinę nuosavybę, priėmimu; bendrų įmonių su trečiosiomis šalimis steigimu (528); daliniu bendrovės „LuxOpCo“ verslo arba turto pardavimu kitoms bendrovėms, pvz., [įsigytai bendrovei Q] (529) arba [kitai bendrovės „Amazon“ bendrovei] (530), ir garantijų teikimu susijusioms šalims (531).

inter alia

523

524

525

526

527

528

529

530

531

| (475) | Europoje visos strateginės bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos funkcijos, įskaitant pačią mažmeninės prekybos veiklą, trečiųjų šalių verslą, logistiką, klientų aptarnavimą, žmogiškuosius išteklius ir finansus, per nagrinėjamą laikotarpį buvo patikėtos bendrovei „LuxOpCo“. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo pagrindinė tos veiklos vykdytoja, t. y. „LuxOpCo“ priiminėjo strateginius sprendimus ir buvo atsakinga už visą Europoje vykdomą veiklą (532). Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat priiminėjo visus strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (tai turėjo poveikį pardavimams), registravo pardavimus ir klientams buvo kita sandorio šalimi. Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat padengė atitinkamas išlaidas (žr. 6 lentelę) ir prisiėmė pardavimo bei atsargų riziką (533). |
| --- | --- |

(475)

Europoje visos strateginės bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos funkcijos, įskaitant pačią mažmeninės prekybos veiklą, trečiųjų šalių verslą, logistiką, klientų aptarnavimą, žmogiškuosius išteklius ir finansus, per nagrinėjamą laikotarpį buvo patikėtos bendrovei „LuxOpCo“. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo pagrindinė tos veiklos vykdytoja, t. y. „LuxOpCo“ priiminėjo strateginius sprendimus ir buvo atsakinga už visą Europoje vykdomą veiklą (532). Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat priiminėjo visus strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (tai turėjo poveikį pardavimams), registravo pardavimus ir klientams buvo kita sandorio šalimi. Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat padengė atitinkamas išlaidas (žr. 6 lentelę) ir prisiėmė pardavimo bei atsargų riziką (533).

532

533

| (476) | Vyriausieji „Amazon“ grupės darbuotojai, atsakingi už strateginių sprendimų priėmimą ir mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje koordinavimą, buvo bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojai. Bendrovėje „LuxOpCo“ buvo per [500–600] etato ekvivalentų, ir tuos etatus užimantys darbuotojai užtikrino mažmeninės prekybos veiklos Europoje valdymą visoje Europoje, taip pat strateginį valdymą, o pastangos buvo derinamos su susijusiomis įmonėmis ES šalyse (534), taip pat buvo užtikrinama, kad nematerialusis turtas būtų pritaikytas Europos rinkai ir toliau plėtojamas. Bendrovei „LuxOpCo“ tą veiklą vykdyti padėjo susijusios įmonės ES šalyse, veikusios kaip paslaugų teikėjos (535). Susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ teikė tam tikras paramos paslaugas, pvz., susijusias su rinkodara, užsakymų vykdymu ir klientų aptarnavimu, bet neprisiėmė atsakomybės už pardavimus arba atsargas, nes tą riziką prisiėmė bendrovė „LuxOpCo“ (536). |
| --- | --- |

(476)

Vyriausieji „Amazon“ grupės darbuotojai, atsakingi už strateginių sprendimų priėmimą ir mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos Europoje koordinavimą, buvo bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojai. Bendrovėje „LuxOpCo“ buvo per [500–600] etato ekvivalentų, ir tuos etatus užimantys darbuotojai užtikrino mažmeninės prekybos veiklos Europoje valdymą visoje Europoje, taip pat strateginį valdymą, o pastangos buvo derinamos su susijusiomis įmonėmis ES šalyse (534), taip pat buvo užtikrinama, kad nematerialusis turtas būtų pritaikytas Europos rinkai ir toliau plėtojamas. Bendrovei „LuxOpCo“ tą veiklą vykdyti padėjo susijusios įmonės ES šalyse, veikusios kaip paslaugų teikėjos (535). Susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ teikė tam tikras paramos paslaugas, pvz., susijusias su rinkodara, užsakymų vykdymu ir klientų aptarnavimu, bet neprisiėmė atsakomybės už pardavimus arba atsargas, nes tą riziką prisiėmė bendrovė „LuxOpCo“ (536).

534

535

536

| (477) | Savo teiginiui, kad bendrovė „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas, pagrįsti bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad „jos verslo modelio esmė – technologija. Kiekvienas tradicinės mažmeninės prekybos aspektas buvo dar kartą apsvarstytas, kad būtų veiksmingesnis, pigesnis ir, svarbiausia, labiau tenkinantis klientų poreikius“ (537). Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad „dėl bendrovės „Amazon“ veiklos masto būtų neįmanoma verslą valdyti be labai aukšto laipsnio tokių funkcijų kaip atsargų valdymas, kainodara ir užsakymų tvarkymas, automatizavimo“ (538). Nors nematerialusis turtas yra būtina sudedamoji dalis bendrovės „Amazon“ veiklą vykdant Europoje (539), pats savaime jis nėra produktas arba tikslas, jam reikia papildomų pastangų (540) ir praktinės patirties, kad juo būtų galima pasinaudoti pajamoms gauti (541). Kaip aiškinama 164–169 konstatuojamosiose dalyse, pagrindiniai vertę didinantys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksniai yra asortimentas, kaina ir patogumas. Nematerialusis turtas yra priemonė, kuria palengvinamas tinkamas tų trijų esminių dalykų naudojimas (542). |
| --- | --- |

(477)

Savo teiginiui, kad bendrovė „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas, pagrįsti bendrovė „Amazon“ tvirtino, kad „jos verslo modelio esmė – technologija. Kiekvienas tradicinės mažmeninės prekybos aspektas buvo dar kartą apsvarstytas, kad būtų veiksmingesnis, pigesnis ir, svarbiausia, labiau tenkinantis klientų poreikius“ (537). Bendrovė „Amazon“ taip pat tvirtino, kad „dėl bendrovės „Amazon“ veiklos masto būtų neįmanoma verslą valdyti be labai aukšto laipsnio tokių funkcijų kaip atsargų valdymas, kainodara ir užsakymų tvarkymas, automatizavimo“ (538). Nors nematerialusis turtas yra būtina sudedamoji dalis bendrovės „Amazon“ veiklą vykdant Europoje (539), pats savaime jis nėra produktas arba tikslas, jam reikia papildomų pastangų (540) ir praktinės patirties, kad juo būtų galima pasinaudoti pajamoms gauti (541). Kaip aiškinama 164–169 konstatuojamosiose dalyse, pagrindiniai vertę didinantys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu veiklos veiksniai yra asortimentas, kaina ir patogumas. Nematerialusis turtas yra priemonė, kuria palengvinamas tinkamas tų trijų esminių dalykų naudojimas (542).

537

538

539

540

541

542

| (478) | Per nagrinėjamą laikotarpį visus svarbius su asortimentu, kainomis ir patogumu susijusius sprendimus Europoje priiminėjo būtent bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (543). Kalbant apie šiuos pagrindinius vertę didinančius veiksnius, specifinė bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse praktinė patirtis yra lemiamas ir labai svarbus aspektas, dėl kurio bendrovės „Amazon“ verslo modelis gali duoti pajamų Europoje. |
| --- | --- |

(478)

Per nagrinėjamą laikotarpį visus svarbius su asortimentu, kainomis ir patogumu susijusius sprendimus Europoje priiminėjo būtent bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (543). Kalbant apie šiuos pagrindinius vertę didinančius veiksnius, specifinė bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse praktinė patirtis yra lemiamas ir labai svarbus aspektas, dėl kurio bendrovės „Amazon“ verslo modelis gali duoti pajamų Europoje.

543

a)   Asortimentas

| (479) | Kaip aiškinama 165 konstatuojamojoje dalyje, tarp asortimento ir iš mažmeninės prekybos pardavimų gaunamų pajamų esama tvirtos koreliacijos. Pasirodė, kad bet kurio mažmenininko asortimento išplėtimas ir didžiausio asortimento išlaikymas, tapo pagrindiniu vertę didinančiu bendrovės „Amazon“ sėkmės Europoje aspektu (544). Tai dar labiau matyti iš bendrovės „Amazon“ vidaus klientų apklausų – remiantis jomis, klientams siūlomam [...] teikiama daugiausia balų, vertinant klientų pasitenkinimą Vokietijoje ([60–70] proc.) (545) ir Prancūzijoje ([50–60] proc.) (546). |
| --- | --- |

(479)

Kaip aiškinama 165 konstatuojamojoje dalyje, tarp asortimento ir iš mažmeninės prekybos pardavimų gaunamų pajamų esama tvirtos koreliacijos. Pasirodė, kad bet kurio mažmenininko asortimento išplėtimas ir didžiausio asortimento išlaikymas, tapo pagrindiniu vertę didinančiu bendrovės „Amazon“ sėkmės Europoje aspektu (544). Tai dar labiau matyti iš bendrovės „Amazon“ vidaus klientų apklausų – remiantis jomis, klientams siūlomam [...] teikiama daugiausia balų, vertinant klientų pasitenkinimą Vokietijoje ([60–70] proc.) (545) ir Prancūzijoje ([50–60] proc.) (546).

544

545

546

| (480) | Sprendimas, kurių kategorijų produktus pardavinėti kuriame regione ar šalyje, priimamas atsižvelgiant į vietos rinkas, produktus ir klientų praktinę patirtį (547). Vien technologijos nepakanka; asortimentui užtikrinti reikia žmogiškojo įsikišimo (548). Žinojimas, ką klientai nori pirkti ir tinkamų pardavėjų atrinkimas, siekiant užtikrinti išsamų asortimentą, yra unikali ir lemiama bendrovės „Amazon“ vietos mažmenininkų grupės praktinė patirtis (549). Europoje asortimentą nustato bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (550). |
| --- | --- |

(480)

Sprendimas, kurių kategorijų produktus pardavinėti kuriame regione ar šalyje, priimamas atsižvelgiant į vietos rinkas, produktus ir klientų praktinę patirtį (547). Vien technologijos nepakanka; asortimentui užtikrinti reikia žmogiškojo įsikišimo (548). Žinojimas, ką klientai nori pirkti ir tinkamų pardavėjų atrinkimas, siekiant užtikrinti išsamų asortimentą, yra unikali ir lemiama bendrovės „Amazon“ vietos mažmenininkų grupės praktinė patirtis (549). Europoje asortimentą nustato bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (550).

547

548

549

550

| (481) | Siekdama sėkmingos veiklos Europoje bendrovė „Amazon“ turėjo sukaupti specializuotų ekspertinių žinių, kad galėtų reaguoti į unikalius vietos klientų poreikius. Bendrovė „Amazon“ šių ekspertinių žinių sukaupė labai daug investuodama į tiesioginį buvimą kiekvienoje šalyje ir tuo buvimu labai pasikliaudama (551). Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje bendrovė „LuxOpCo“ naudos gavo pasamdžiusi vietos darbuotojus specialiems bendrovės „Amazon“ pasiūlymams, skirtiems vietos vartotojams, tose šalyse parengti (552). Vokietijoje iš pradžių buvo įdarbinta 100–200 darbuotojų, kad būtų užtikrintas asortimentas. Vėliau tas skaičius didėjo (553). Bendrovės „Amazon“ Prancūzijos darbuotojų skaičius augo greičiau nei jos pajamos, darbuotojų 2004–2012 m. padaugėjo nuo 297 iki 5 273, t. y. 17,8 karto, o pardavimai Prancūzijoje tuo pat laikotarpiu padidėjo 13,4 karto (554). Jungtinėje Karalystėje 2011 m. mažmeninės prekybos srityje įdarbinta 260 asmenų. Bendrovės „Amazon“ to laiko vidaus planuose buvo numatyta, kad iki 2015 m. darbuotojų skaičius padidės nuo [200–300] iki [400–500] (555). Visi šie darbuotojai buvo įdarbinti susijusiose įmonėse ES šalyse. |
| --- | --- |

(481)

Siekdama sėkmingos veiklos Europoje bendrovė „Amazon“ turėjo sukaupti specializuotų ekspertinių žinių, kad galėtų reaguoti į unikalius vietos klientų poreikius. Bendrovė „Amazon“ šių ekspertinių žinių sukaupė labai daug investuodama į tiesioginį buvimą kiekvienoje šalyje ir tuo buvimu labai pasikliaudama (551). Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje bendrovė „LuxOpCo“ naudos gavo pasamdžiusi vietos darbuotojus specialiems bendrovės „Amazon“ pasiūlymams, skirtiems vietos vartotojams, tose šalyse parengti (552). Vokietijoje iš pradžių buvo įdarbinta 100–200 darbuotojų, kad būtų užtikrintas asortimentas. Vėliau tas skaičius didėjo (553). Bendrovės „Amazon“ Prancūzijos darbuotojų skaičius augo greičiau nei jos pajamos, darbuotojų 2004–2012 m. padaugėjo nuo 297 iki 5 273, t. y. 17,8 karto, o pardavimai Prancūzijoje tuo pat laikotarpiu padidėjo 13,4 karto (554). Jungtinėje Karalystėje 2011 m. mažmeninės prekybos srityje įdarbinta 260 asmenų. Bendrovės „Amazon“ to laiko vidaus planuose buvo numatyta, kad iki 2015 m. darbuotojų skaičius padidės nuo [200–300] iki [400–500] (555). Visi šie darbuotojai buvo įdarbinti susijusiose įmonėse ES šalyse.

551

552

553

554

555

| (482) | Iš bendrovės „Amazon“ patirties, susijusios su patekimu į Prancūzijos mažmeninės prekybos internetu rinką, matyti, kad būtinybė būti vietoje yra svarbi. Bendrovė „Amazon“ į tą rinką 2000 m. atėjo ne įsigydama esamą internetinį mažmenininką, bet kliaudamasi tik savo pačios prekių ženklu ir technologija. Tuo metu Prancūzijos mažmeninės prekybos internetu rinkoje vyravo vietos įmonės, gerai išmanančios Prancūzijos klientus ir rinkos aplinkybes (556). Be to, „Minitel“, viešoji nuotolinių paslaugų teikėja, veikusi dar iki atsirandant internetui, tebebuvo stabiliai populiari ir užėmė didelę nuotolinės mažmeninės prekybos rinkos dalį. Svetainėje „Amazon.fr“ iš pradžių buvo siūlomos knygos, skaitmeniniai garso ir vaizdo diskai. Bendrovės „Amazon“ veikla Prancūzijoje dėl įvairių priežasčių neatitiko bendrovės „Amazon“ pradinių lūkesčių. Be to, svetainei „Amazon.fr“ kilo didžiulių su reglamentavimu susijusių uždavinių (557). Dėl to bendrovei „Amazon“ kilo skverbimosi į rinką kliūčių. Iki 2004 m. svetainė „Amazon.fr“ dėl apribojimų, susijusių su sumažintų kainų taikymu, ir menkos internetinės skvarbos tebebuvo mažoji įmonė (558). Bendrovė „Amazon“ beveik visus savo vietos darbuotojus perkėlė į „Amazon.co.uk“, o Prancūzijos reguliavimo institucijos reikalavo pateikti „socialinį planą“, kuriuo būtų pagrįstas perkėlimas (559) ir darbuotojų skaičiaus sumažinimas nuo 70 iki 18 darbuotojų (560). Tuo metu bendrovė „Amazon“ svarstė, ar uždaryti svetainę Prancūzijoje ir nutraukti veiklą (561). Svetainės „Amazon.fr“ padėtis pasikeitė, kai buvo investuota į asortimento didinimo programą, diegtą pasitelkiant naujus Prancūzijos darbuotojus, praktiškai išmanančius vietos rinką (562). Tų darbuotojų vietoje dedamos pastangos buvo labai svarbios plečiantis ir įtraukiant naujas produktų kategorijas. Vietos darbuotojai žinojo vietos gyventojų skonį ir galėjo užmegzti bei išlaikyti ryšius su tiekėjais (563), rengti derybas dėl licencijų sutarčių su šalies autorių teisių savininkais bei organizacijomis (564), ir nustatyti vietos kainodarą. Kitaip sakant, bendrovė „Amazon“ turėjo plėsti savo vietos žinias pasamdydama Prancūzijos darbuotojus, kad jos siūlomi produktai ir paslaugos būtų patrauklūs Prancūzijos klientams. |
| --- | --- |

(482)

Iš bendrovės „Amazon“ patirties, susijusios su patekimu į Prancūzijos mažmeninės prekybos internetu rinką, matyti, kad būtinybė būti vietoje yra svarbi. Bendrovė „Amazon“ į tą rinką 2000 m. atėjo ne įsigydama esamą internetinį mažmenininką, bet kliaudamasi tik savo pačios prekių ženklu ir technologija. Tuo metu Prancūzijos mažmeninės prekybos internetu rinkoje vyravo vietos įmonės, gerai išmanančios Prancūzijos klientus ir rinkos aplinkybes (556). Be to, „Minitel“, viešoji nuotolinių paslaugų teikėja, veikusi dar iki atsirandant internetui, tebebuvo stabiliai populiari ir užėmė didelę nuotolinės mažmeninės prekybos rinkos dalį. Svetainėje „Amazon.fr“ iš pradžių buvo siūlomos knygos, skaitmeniniai garso ir vaizdo diskai. Bendrovės „Amazon“ veikla Prancūzijoje dėl įvairių priežasčių neatitiko bendrovės „Amazon“ pradinių lūkesčių. Be to, svetainei „Amazon.fr“ kilo didžiulių su reglamentavimu susijusių uždavinių (557). Dėl to bendrovei „Amazon“ kilo skverbimosi į rinką kliūčių. Iki 2004 m. svetainė „Amazon.fr“ dėl apribojimų, susijusių su sumažintų kainų taikymu, ir menkos internetinės skvarbos tebebuvo mažoji įmonė (558). Bendrovė „Amazon“ beveik visus savo vietos darbuotojus perkėlė į „Amazon.co.uk“, o Prancūzijos reguliavimo institucijos reikalavo pateikti „socialinį planą“, kuriuo būtų pagrįstas perkėlimas (559) ir darbuotojų skaičiaus sumažinimas nuo 70 iki 18 darbuotojų (560). Tuo metu bendrovė „Amazon“ svarstė, ar uždaryti svetainę Prancūzijoje ir nutraukti veiklą (561). Svetainės „Amazon.fr“ padėtis pasikeitė, kai buvo investuota į asortimento didinimo programą, diegtą pasitelkiant naujus Prancūzijos darbuotojus, praktiškai išmanančius vietos rinką (562). Tų darbuotojų vietoje dedamos pastangos buvo labai svarbios plečiantis ir įtraukiant naujas produktų kategorijas. Vietos darbuotojai žinojo vietos gyventojų skonį ir galėjo užmegzti bei išlaikyti ryšius su tiekėjais (563), rengti derybas dėl licencijų sutarčių su šalies autorių teisių savininkais bei organizacijomis (564), ir nustatyti vietos kainodarą. Kitaip sakant, bendrovė „Amazon“ turėjo plėsti savo vietos žinias pasamdydama Prancūzijos darbuotojus, kad jos siūlomi produktai ir paslaugos būtų patrauklūs Prancūzijos klientams.

556

557

558

559

560

561

562

563

564

| (483) | Kaip aiškinama (167) konstatuojamojoje dalyje, asortimentą bendrovė „Amazon“ formuoja: i) įsigydama kitus rinkoje aktyvius mažmenininkus, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Visais trimis atvejais bendrovei „LuxOpCo“, padedamai susijusių įmonių ES šalyse, tekęs vaidmuo buvo lemiamas užtikrinant „Amazon“ veiklos Europoje sėkmę. |
| --- | --- |

(483)

Kaip aiškinama (167) konstatuojamojoje dalyje, asortimentą bendrovė „Amazon“ formuoja: i) įsigydama kitus rinkoje aktyvius mažmenininkus, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Visais trimis atvejais bendrovei „LuxOpCo“, padedamai susijusių įmonių ES šalyse, tekęs vaidmuo buvo lemiamas užtikrinant „Amazon“ veiklos Europoje sėkmę.

| (484) | Įsigijimai. Siekdama patekti į Vokietijos ir Jungtinės Karalystės rinkas ir įsteigti įmones, vėliau tapusias susijusiomis įmonėmis ES šalyse, „Amazon“ įsigijo vietos veiklos vykdytojų ir savo verslą kūrė remdamasi jų vietos rinkos išmanymu ir klientų duomenimis (565). Vokietijoje „Amazon“ 1998 m. įsigijo bendrovę „Telebuch/ABC Bücherdienst“, jau turėjusią apie 100 000 klientų, užsakymų vykdymo centrą ir klientų aptarnavimo grupę, kurioje dirbo Vokietijos darbuotojai (566). Jungtinėje Karalystėje „Amazon“ įsigijo „bookpages.co.uk“ – tuo ji siekė „[...] Europos klientams greitai pasiūlyti tokį pat asortimento, paslaugų ir vertės derinį [...]“ (567). Spaudos pranešime, kuriuo paskelbta apie šiuos įsigijimus, „Amazon“ nurodė, jog „tikisi, kad internetu prekiaujantys mažmenininkai „Bookpages“ ir „Telebuch“ taps pagrindinėmis sudedamosiomis jos plėtos į Europos rinką dalimis“ (568). Kitaip sakant, kad būtų lengviau Europoje pradėti vykdyti savo pačios mažmeninės prekybos veiklą, „Amazon“ savo veiklą pradėjo vykdyti įsigydama vietos mažmeninės prekybos praktinę patirtį, kurios jai trūko. |
| --- | --- |

(484)

Įsigijimai. Siekdama patekti į Vokietijos ir Jungtinės Karalystės rinkas ir įsteigti įmones, vėliau tapusias susijusiomis įmonėmis ES šalyse, „Amazon“ įsigijo vietos veiklos vykdytojų ir savo verslą kūrė remdamasi jų vietos rinkos išmanymu ir klientų duomenimis (565). Vokietijoje „Amazon“ 1998 m. įsigijo bendrovę „Telebuch/ABC Bücherdienst“, jau turėjusią apie 100 000 klientų, užsakymų vykdymo centrą ir klientų aptarnavimo grupę, kurioje dirbo Vokietijos darbuotojai (566). Jungtinėje Karalystėje „Amazon“ įsigijo „bookpages.co.uk“ – tuo ji siekė „[...] Europos klientams greitai pasiūlyti tokį pat asortimento, paslaugų ir vertės derinį [...]“ (567). Spaudos pranešime, kuriuo paskelbta apie šiuos įsigijimus, „Amazon“ nurodė, jog „tikisi, kad internetu prekiaujantys mažmenininkai „Bookpages“ ir „Telebuch“ taps pagrindinėmis sudedamosiomis jos plėtos į Europos rinką dalimis“ (568). Kitaip sakant, kad būtų lengviau Europoje pradėti vykdyti savo pačios mažmeninės prekybos veiklą, „Amazon“ savo veiklą pradėjo vykdyti įsigydama vietos mažmeninės prekybos praktinę patirtį, kurios jai trūko.

565

566

567

568

| (485) | Partnerystė su tiekėjais. Siekdama pritraukti klientų bendrovė „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse turėjo pasirinkti prekių ženklų, kurių vietos pirkėjai pageidavo, tiekėjus ir sudaryti su jais partnerystę. „LuxOpCo“ nustatė naujų kategorijų atrankos bei įtraukimo politiką ir geriausiąją patirtį, su tiekėjais sudarė partnerystę per savo mažmeninės prekybos organizaciją, ir tiekėjams nustatė standartines sutarties sąlygas (569). Vietos pardavėjų vadybininkai, įdarbinti susijusių įmonių ES šalyse, atrinkinėjo ir samdė ES svetainėms skirtus pardavėjus, taigi bendrovės „Amazon“ siūlomas asortimentas plėtėsi (570). Per nagrinėjamą laikotarpį „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse įtraukė [10–20] naujų produktų kategorijų ir Vokietijoje, ir Jungtinėje Karalystėje, o Prancūzijoje buvo įtraukta [10–20] naujų kategorijų. Keliais atvejais prireikė kelerius metus trukusių derybų, kol tiekėjas panoro savo produktus pardavinėti per „Amazon“ svetainę (571). Be to, sukūrus, valdant ir naudojant EUVT, savo Europos klientams „LuxOpCo“ užtikrino bendrą visoje Europoje siūlomą pasirinkimą (572). |
| --- | --- |

(485)

Partnerystė su tiekėjais. Siekdama pritraukti klientų bendrovė „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse turėjo pasirinkti prekių ženklų, kurių vietos pirkėjai pageidavo, tiekėjus ir sudaryti su jais partnerystę. „LuxOpCo“ nustatė naujų kategorijų atrankos bei įtraukimo politiką ir geriausiąją patirtį, su tiekėjais sudarė partnerystę per savo mažmeninės prekybos organizaciją, ir tiekėjams nustatė standartines sutarties sąlygas (569). Vietos pardavėjų vadybininkai, įdarbinti susijusių įmonių ES šalyse, atrinkinėjo ir samdė ES svetainėms skirtus pardavėjus, taigi bendrovės „Amazon“ siūlomas asortimentas plėtėsi (570). Per nagrinėjamą laikotarpį „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse įtraukė [10–20] naujų produktų kategorijų ir Vokietijoje, ir Jungtinėje Karalystėje, o Prancūzijoje buvo įtraukta [10–20] naujų kategorijų. Keliais atvejais prireikė kelerius metus trukusių derybų, kol tiekėjas panoro savo produktus pardavinėti per „Amazon“ svetainę (571). Be to, sukūrus, valdant ir naudojant EUVT, savo Europos klientams „LuxOpCo“ užtikrino bendrą visoje Europoje siūlomą pasirinkimą (572).

569

570

571

572

| (486) | Trečiųjų šalių programos. Bendrovės „Amazon“ programa „Marketplace“ Europoje iš pradžių buvo nežinoma (573). Programai „Marketplace“ sukurti ir išlaikyti, „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse pasitelkė būtiną praktinę patirtį ir priėmė strateginių sprendimų, kad programa ir jos technologija sėkmingai veiktų (574). Ieškant produktų pardavėjų ir jų pardavimų informacijos, kad būtų galima nustatyti potencialius „Marketplace“ pardavėjus, susisiekti su jais ir įtikinti juos sutikti dalyvauti programoje, Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo sukurtos vietos paieškos grupės, jų nariai kalbėjo vietos kalbomis. Paieškos grupių nariai buvo ne tik „Marketplace“ paslaugų pardavėjais, bet ir padėjo potencialiems trečiųjų šalių pardavėjams „Amazon“ ES svetainėse paskelbti savo pasiūlymus, nes puikiai išmanė platformą (575). |
| --- | --- |

(486)

Trečiųjų šalių programos. Bendrovės „Amazon“ programa „Marketplace“ Europoje iš pradžių buvo nežinoma (573). Programai „Marketplace“ sukurti ir išlaikyti, „LuxOpCo“ ir jos susijusios įmonės ES šalyse pasitelkė būtiną praktinę patirtį ir priėmė strateginių sprendimų, kad programa ir jos technologija sėkmingai veiktų (574). Ieškant produktų pardavėjų ir jų pardavimų informacijos, kad būtų galima nustatyti potencialius „Marketplace“ pardavėjus, susisiekti su jais ir įtikinti juos sutikti dalyvauti programoje, Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo sukurtos vietos paieškos grupės, jų nariai kalbėjo vietos kalbomis. Paieškos grupių nariai buvo ne tik „Marketplace“ paslaugų pardavėjais, bet ir padėjo potencialiems trečiųjų šalių pardavėjams „Amazon“ ES svetainėse paskelbti savo pasiūlymus, nes puikiai išmanė platformą (575).

573

574

575

| (487) | Be paieškos grupių, Liuksemburge bendrovėje „LuxOpCo“ buvo sudarytos techninės grupės, taip pat vadintos prisijungimo grupėmis. Šias grupes sudarė IT specialistai, kūrę IT priemones arba teikę būtinus įvesties duomenis kuriant tokias priemones, kad būtų lengviau ES svetainėse paskelbti naujų pardavėjų pasiūlymus. Prisijungimo grupės pradėjo veikti 2006 m., ir laikui bėgant jų veikla darėsi vis svarbesnė, visų pirma tada, kai į programą „Marketplace“ reikėjo įtraukti stambesnius pardavėjus, turinčius didelės apimties katalogus su keliais tūkstančiais produktų (576). Be prisijungimo grupių, iki 2013 m. įdarbinta [10–20] programinės įrangos kūrėjų, bendrovėje „LuxOpCo“ dirbusių trečiųjų šalių programos grupėje („Marketplace“) (577). Galiausiai, 167 konstatuojamojoje dalyje paminėtas techninis klientų aptarnavimo vadovas bendrovėje „LuxOpCo“ buvo parengtas dirbti vokiečių, prancūzų ir anglų kalbomis (578). |
| --- | --- |

(487)

Be paieškos grupių, Liuksemburge bendrovėje „LuxOpCo“ buvo sudarytos techninės grupės, taip pat vadintos prisijungimo grupėmis. Šias grupes sudarė IT specialistai, kūrę IT priemones arba teikę būtinus įvesties duomenis kuriant tokias priemones, kad būtų lengviau ES svetainėse paskelbti naujų pardavėjų pasiūlymus. Prisijungimo grupės pradėjo veikti 2006 m., ir laikui bėgant jų veikla darėsi vis svarbesnė, visų pirma tada, kai į programą „Marketplace“ reikėjo įtraukti stambesnius pardavėjus, turinčius didelės apimties katalogus su keliais tūkstančiais produktų (576). Be prisijungimo grupių, iki 2013 m. įdarbinta [10–20] programinės įrangos kūrėjų, bendrovėje „LuxOpCo“ dirbusių trečiųjų šalių programos grupėje („Marketplace“) (577). Galiausiai, 167 konstatuojamojoje dalyje paminėtas techninis klientų aptarnavimo vadovas bendrovėje „LuxOpCo“ buvo parengtas dirbti vokiečių, prancūzų ir anglų kalbomis (578).

576

577

578

| (488) | Vidaus plane bendrovė „Amazon“ apibūdino tai, kaip „Marketplace“ plėtra [...] bus vykdoma išplečiant Liuksemburgo, Vokietijos, Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos pardavimų organizacijas, taip pat nurodė, kad parduodant bus vartojamos italų ir ispanų kalbos (579). Siekiant sukurti pradinį trečiųjų šalių pardavėjų tinklą, buvusį pagrindu vėliau labiau automatizuotai savitarnos aplinkai, pagrįstai technologiniais sprendimais, buvo būtinas žmonių įsikišimas, grindžiamas vietos rinkos išmanymu, ir tai matyti iš to, kaip „Amazon“ veikla buvo pradėta vykdyti Italijoje ir Ispanijoje – tose šalyse „LuxOpCo“ darbuotojai dėl partnerystės užmezgimo turėjo skambinti potencialiems „Marketplace“ pardavėjams (580). „Amazon“ taip pat pripažino, kad „Marketplace“ veiklą vykdantys pardavėjai turėjo laikytis vietos ir Europos teisės aktų, todėl reikėjo specialių gairių, kad būtų užtikrinta atitiktis teisės aktams. Šios gairės „Marketplace“ pardavėjams buvo teikiamos remiantis praktine patirtimi, įgyta įgyvendinant EUVT projektą (581). |
| --- | --- |

(488)

Vidaus plane bendrovė „Amazon“ apibūdino tai, kaip „Marketplace“ plėtra [...] bus vykdoma išplečiant Liuksemburgo, Vokietijos, Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos pardavimų organizacijas, taip pat nurodė, kad parduodant bus vartojamos italų ir ispanų kalbos (579). Siekiant sukurti pradinį trečiųjų šalių pardavėjų tinklą, buvusį pagrindu vėliau labiau automatizuotai savitarnos aplinkai, pagrįstai technologiniais sprendimais, buvo būtinas žmonių įsikišimas, grindžiamas vietos rinkos išmanymu, ir tai matyti iš to, kaip „Amazon“ veikla buvo pradėta vykdyti Italijoje ir Ispanijoje – tose šalyse „LuxOpCo“ darbuotojai dėl partnerystės užmezgimo turėjo skambinti potencialiems „Marketplace“ pardavėjams (580). „Amazon“ taip pat pripažino, kad „Marketplace“ veiklą vykdantys pardavėjai turėjo laikytis vietos ir Europos teisės aktų, todėl reikėjo specialių gairių, kad būtų užtikrinta atitiktis teisės aktams. Šios gairės „Marketplace“ pardavėjams buvo teikiamos remiantis praktine patirtimi, įgyta įgyvendinant EUVT projektą (581).

579

580

581

| (489) | 2009 m. tik [25–30] proc. bendros pardavėjų pardavimo apimties sudarė trečiųjų šalių pardavėjų, anksčiau prisijungusių per savitarnos priemonę, pardavimas (582). 2012 m. trečiųjų šalių pardavimas sudarė kiek daugiau nei [40–45] proc. bendrovės „Amazon“ pardavimo Europoje (583). |
| --- | --- |

(489)

2009 m. tik [25–30] proc. bendros pardavėjų pardavimo apimties sudarė trečiųjų šalių pardavėjų, anksčiau prisijungusių per savitarnos priemonę, pardavimas (582). 2012 m. trečiųjų šalių pardavimas sudarė kiek daugiau nei [40–45] proc. bendrovės „Amazon“ pardavimo Europoje (583).

582

583

b)   Kaina

| (490) | „Amazon“ tvirtina, kad kainodara yra labai automatizuota, ir, išskyrus retus atvejus, bendrovei „LuxOpCo“ nereikėjo keisti kainų, automatiškai nustatytų taikant jos kainodaros algoritmą (584). Komisija pripažįsta tai, kad „Amazon“ savo mažmeninės prekybos veiklai taiko kainodaros algoritmą. Vis dėlto, tas algoritmas yra tik priemonė tam tikrai kainodaros politikai vykdyti, o politiką Europoje nulemia bendrovė „LuxOpCo“. |
| --- | --- |

(490)

„Amazon“ tvirtina, kad kainodara yra labai automatizuota, ir, išskyrus retus atvejus, bendrovei „LuxOpCo“ nereikėjo keisti kainų, automatiškai nustatytų taikant jos kainodaros algoritmą (584). Komisija pripažįsta tai, kad „Amazon“ savo mažmeninės prekybos veiklai taiko kainodaros algoritmą. Vis dėlto, tas algoritmas yra tik priemonė tam tikrai kainodaros politikai vykdyti, o politiką Europoje nulemia bendrovė „LuxOpCo“.

584

| (491) | Be susijusių įmonių ES šalyse individualaus indėlio, pagrįsto vietos rinkos išmanymu, kainodaros algoritmas neveiktų veiksmingai (585). Produktų „Amazon“ svetainėse kainos yra vietos kainos, ir kiekviena šalis laikosi skirtingo požiūrio į kainodarą (586). Taip yra dėl unikalių vietos konkurentų, unikalios konkurencinės aplinkos ir kainodaros sistemų, nes skirtingi tiekėjai nustato skirtingas kainas skirtingose geografinėse vietose ir nes skiriasi vietos įstatymai ir kiti teisės aktai, pavyzdžiui, esama fiksuotų kainų (587). Pagrindinė sudedamoji bendrovės „Amazon“ kainodaros algoritmo dalis yra [...] Kadangi [...] kainos rinkoje nuolat kinta, ji turi [...] stebėti [...] kainodarą (588). Europoje tai daro bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse. |
| --- | --- |

(491)

Be susijusių įmonių ES šalyse individualaus indėlio, pagrįsto vietos rinkos išmanymu, kainodaros algoritmas neveiktų veiksmingai (585). Produktų „Amazon“ svetainėse kainos yra vietos kainos, ir kiekviena šalis laikosi skirtingo požiūrio į kainodarą (586). Taip yra dėl unikalių vietos konkurentų, unikalios konkurencinės aplinkos ir kainodaros sistemų, nes skirtingi tiekėjai nustato skirtingas kainas skirtingose geografinėse vietose ir nes skiriasi vietos įstatymai ir kiti teisės aktai, pavyzdžiui, esama fiksuotų kainų (587). Pagrindinė sudedamoji bendrovės „Amazon“ kainodaros algoritmo dalis yra [...] Kadangi [...] kainos rinkoje nuolat kinta, ji turi [...] stebėti [...] kainodarą (588). Europoje tai daro bendrovė „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse.

585

586

587

588

| (492) | Bendrovės „Amazon“ ES politikos ir procedūrų vadove išsamiau paaiškintas su kainodara susijęs vaidmuo, tekęs bendrovei „LuxOpCo“ ir susijusioms įmonėms ES šalyse (589). Vadove paaiškinta, kad ES mažmeninės kainodaros komitetas yra atsakingas tik už produktų, kuriuos bendrovė „Amazon“ siūlo ES svetainėse, kainodaros gairių nustatymą. Tą komitetą sudaro tik „LuxOpCo“ darbuotojai: Finansų viceprezidentas, Europa, Europos teisės skyriaus direktorius ir Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas. Komitetas yra atsakingas už visos ES svetainių mažmeninės kainodaros ir su tuo susijusių reikalų, pavyzdžiui, tiekėjų nuolaidų, patvirtinimą. To komiteto priimtų sprendimų negali panaikinti darbuotojai, nesantys bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojais, o darbuotojai, nesantys „LuxOpCo“ darbuotojais (įskaitant vyresniuosius viceprezidentus), norintys koreguoti kainodarą, privalo gauti komiteto patvirtinimą (590). Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat yra įdarbinusi Europos kainodaros vadovą, kuris turi patvirtinti kainas, visų pirma tais atvejais, kai kainos nukrypsta nuo algoritmu nustatytų kainų (591). Kadangi kainodaros priemone įgyvendinami komiteto sprendimai, susiję su kainodaros politikos ir kainodaros taisyklių nustatymu, nestebina, kad prekių kainoms, gaunamoms taikant tą priemonę, reikėjo šiek tiek papildomo „LuxOpCo“ įsikišimo. Galiausiai, taip pat yra [...] grupė, dirbanti bendrovėje „LuxOpCo“ Liuksemburge. Ši grupė stebi [...] kainas [...], vertindama pasaulines kainas, taip pat ir JAV kainas (592). |
| --- | --- |

(492)

Bendrovės „Amazon“ ES politikos ir procedūrų vadove išsamiau paaiškintas su kainodara susijęs vaidmuo, tekęs bendrovei „LuxOpCo“ ir susijusioms įmonėms ES šalyse (589). Vadove paaiškinta, kad ES mažmeninės kainodaros komitetas yra atsakingas tik už produktų, kuriuos bendrovė „Amazon“ siūlo ES svetainėse, kainodaros gairių nustatymą. Tą komitetą sudaro tik „LuxOpCo“ darbuotojai: Finansų viceprezidentas, Europa, Europos teisės skyriaus direktorius ir Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas. Komitetas yra atsakingas už visos ES svetainių mažmeninės kainodaros ir su tuo susijusių reikalų, pavyzdžiui, tiekėjų nuolaidų, patvirtinimą. To komiteto priimtų sprendimų negali panaikinti darbuotojai, nesantys bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojais, o darbuotojai, nesantys „LuxOpCo“ darbuotojais (įskaitant vyresniuosius viceprezidentus), norintys koreguoti kainodarą, privalo gauti komiteto patvirtinimą (590). Bendrovė „LuxOpCo“ taip pat yra įdarbinusi Europos kainodaros vadovą, kuris turi patvirtinti kainas, visų pirma tais atvejais, kai kainos nukrypsta nuo algoritmu nustatytų kainų (591). Kadangi kainodaros priemone įgyvendinami komiteto sprendimai, susiję su kainodaros politikos ir kainodaros taisyklių nustatymu, nestebina, kad prekių kainoms, gaunamoms taikant tą priemonę, reikėjo šiek tiek papildomo „LuxOpCo“ įsikišimo. Galiausiai, taip pat yra [...] grupė, dirbanti bendrovėje „LuxOpCo“ Liuksemburge. Ši grupė stebi [...] kainas [...], vertindama pasaulines kainas, taip pat ir JAV kainas (592).

589

590

591

592

| (493) | Bendrovės „LuxOpCo“ ir jos susijusių įmonių ES šalyse įtaka kainodaros sprendimams matyti ir ES svetainėse skelbiamose kainodaros reklamose. Pavyzdžiui, pirmaisiais savo veiklos Vokietijoje metais „Amazon.de“ sugalvojo vadinamąją „mažos kainos garantiją“, ja bendrovės „Amazon“ klientai buvo skatinami bendrovei „Amazon.de“ teikti grįžtamąją informaciją apie kainas, kad savo pirkiniams gautų nuolaidą (593). Be to, kadangi knygų kainos Vokietijoje ir Prancūzijoje yra fiksuotos, „Amazon.de“ sugalvojo nemokamo siuntimo programą (594). Pasirodė, kad ši programa, pagal kurią knygų kainoms suteikta netiesioginė nuolaida, padarė didžiulį poveikį „Amazon“ knygų pardavimui Vokietijoje (595) ir Prancūzijoje (596). Jungtinėje Karalystėje dėl rinkoje įprastų unikalios rūšies reklaminių akcijų, susijusių su kainomis, pavyzdžiui, [...], [...] buvo sunku konkuruoti kainomis [...]. Todėl „Amazon.co.uk“ turėjo sutelkti dėmesį į savo vietos darbuotojus, kad atpažintų tas reklaminės akcijos kainas ir rastų būdų su jomis veiksmingai konkuruoti (597). |
| --- | --- |

(493)

Bendrovės „LuxOpCo“ ir jos susijusių įmonių ES šalyse įtaka kainodaros sprendimams matyti ir ES svetainėse skelbiamose kainodaros reklamose. Pavyzdžiui, pirmaisiais savo veiklos Vokietijoje metais „Amazon.de“ sugalvojo vadinamąją „mažos kainos garantiją“, ja bendrovės „Amazon“ klientai buvo skatinami bendrovei „Amazon.de“ teikti grįžtamąją informaciją apie kainas, kad savo pirkiniams gautų nuolaidą (593). Be to, kadangi knygų kainos Vokietijoje ir Prancūzijoje yra fiksuotos, „Amazon.de“ sugalvojo nemokamo siuntimo programą (594). Pasirodė, kad ši programa, pagal kurią knygų kainoms suteikta netiesioginė nuolaida, padarė didžiulį poveikį „Amazon“ knygų pardavimui Vokietijoje (595) ir Prancūzijoje (596). Jungtinėje Karalystėje dėl rinkoje įprastų unikalios rūšies reklaminių akcijų, susijusių su kainomis, pavyzdžiui, [...], [...] buvo sunku konkuruoti kainomis [...]. Todėl „Amazon.co.uk“ turėjo sutelkti dėmesį į savo vietos darbuotojus, kad atpažintų tas reklaminės akcijos kainas ir rastų būdų su jomis veiksmingai konkuruoti (597).

593

594

595

596

597

c)   Patogumas

| (494) | Remiantis „Amazon“ vidaus klientų apklausos duomenimis, be to, kad vertinama [...] ([50–60] proc.), [...] ([50–60] proc.), [...] ([50–60] proc.), [...] ([50–60] proc.) (598), nors Prancūzijos klientai taip pat vertina [...] ([50–60] proc.), [...] ([40–50] proc.), ir bendrovės „Amazon“ [...] ([40–50] proc.) (599). |
| --- | --- |

(494)

Remiantis „Amazon“ vidaus klientų apklausos duomenimis, be to, kad vertinama [...] ([50–60] proc.), [...] ([50–60] proc.), [...] ([50–60] proc.), [...] ([50–60] proc.) (598), nors Prancūzijos klientai taip pat vertina [...] ([50–60] proc.), [...] ([40–50] proc.), ir bendrovės „Amazon“ [...] ([40–50] proc.) (599).

598

599

| (495) | Būtent bendrovei „LuxOpCo“, padedamai jos susijusių įmonių ES šalyse, tenka užduotis užtikrinti, kad klientai ES svetainėse rastų tai, ko ieško (600). Be žmonių pastangų klientai nebūtų išlaikyti (601). Bendrovėje „LuxOpCo“ buvo [60–70] etato ekvivalentų grupė, ir šiuos etatus užimantys darbuotojai sudarė lokalizacijos ir vertimo grupę, tikrinančią kompiuterizuotą vertimą ir pritaikančią jį vietos standartams (602), taip pat suteikiančią galimybę sujungti įvairius Europos katalogus, kad būtų kuriamas ir valdomas EUVT, o klientams būtų lengviau produktų ieškoti visoje Europoje (603) ir būtų išplėstas asortimentas (604). Bendrovėje „Amazon.de“ dirba turinio audito grupės, turinio auditu užtikrinančios turinio kokybę, – tuo siekiama užtikrinti, kad būtų išsaugotas svetainės dizainas ir informacijos pateikimas, kad klientams būtų lengviau apsipirkti (605). Taip pat svarbu, kad klientus aptarnaujantys darbuotojai kalbėtų vietos kalba ir suprastų, kam vietos klientai teikia pirmumą (606), pavyzdžiui, reikia suprasti tai, kad Vokietijos klientai tikisi greito jų prekių atsiuntimo (607). |
| --- | --- |

(495)

Būtent bendrovei „LuxOpCo“, padedamai jos susijusių įmonių ES šalyse, tenka užduotis užtikrinti, kad klientai ES svetainėse rastų tai, ko ieško (600). Be žmonių pastangų klientai nebūtų išlaikyti (601). Bendrovėje „LuxOpCo“ buvo [60–70] etato ekvivalentų grupė, ir šiuos etatus užimantys darbuotojai sudarė lokalizacijos ir vertimo grupę, tikrinančią kompiuterizuotą vertimą ir pritaikančią jį vietos standartams (602), taip pat suteikiančią galimybę sujungti įvairius Europos katalogus, kad būtų kuriamas ir valdomas EUVT, o klientams būtų lengviau produktų ieškoti visoje Europoje (603) ir būtų išplėstas asortimentas (604). Bendrovėje „Amazon.de“ dirba turinio audito grupės, turinio auditu užtikrinančios turinio kokybę, – tuo siekiama užtikrinti, kad būtų išsaugotas svetainės dizainas ir informacijos pateikimas, kad klientams būtų lengviau apsipirkti (605). Taip pat svarbu, kad klientus aptarnaujantys darbuotojai kalbėtų vietos kalba ir suprastų, kam vietos klientai teikia pirmumą (606), pavyzdžiui, reikia suprasti tai, kad Vokietijos klientai tikisi greito jų prekių atsiuntimo (607).

600

601

602

603

604

605

606

607

| (496) | Patogumas apima ir tai, kad produktai pristatomi pigiai, greitai ir taip, kaip numatyta. Greitis, patogumas ir aptarnavimas didina klientų pasitenkinimą, todėl tai augimo veiksniai (608). Kadangi „Amazon“ logistikos išlaidos ir pristatymo greitis, patikimumas bei tikslumas kiekvienoje šalyje skiriasi (609), būtina turėti praktinės patirties, susijusios su vietos logistika. Europoje (610) ši praktinė patirtis yra sutelkta ir plėtojama bendrovėje „LuxOpCo“ ir jos susijusiose įmonėse ES šalyse. |
| --- | --- |

(496)

Patogumas apima ir tai, kad produktai pristatomi pigiai, greitai ir taip, kaip numatyta. Greitis, patogumas ir aptarnavimas didina klientų pasitenkinimą, todėl tai augimo veiksniai (608). Kadangi „Amazon“ logistikos išlaidos ir pristatymo greitis, patikimumas bei tikslumas kiekvienoje šalyje skiriasi (609), būtina turėti praktinės patirties, susijusios su vietos logistika. Europoje (610) ši praktinė patirtis yra sutelkta ir plėtojama bendrovėje „LuxOpCo“ ir jos susijusiose įmonėse ES šalyse.

608

609

610

| (497) | Užsakymų vykdymo centrų funkcija Europoje ir JAV skiriasi (611), ir net Europoje užsakymų vykdymo centrai veikia skirtingai (612). Skiriasi modelis ir procesai, reikia laikytis skirtingų standartų (613). Bendrovei „Amazon“ iš pradžių buvo sunku rasti įrenginių vadovų, žinančių kaip valdyti Europos užsakymų vykdymo centrą (614). |
| --- | --- |

(497)

Užsakymų vykdymo centrų funkcija Europoje ir JAV skiriasi (611), ir net Europoje užsakymų vykdymo centrai veikia skirtingai (612). Skiriasi modelis ir procesai, reikia laikytis skirtingų standartų (613). Bendrovei „Amazon“ iš pradžių buvo sunku rasti įrenginių vadovų, žinančių kaip valdyti Europos užsakymų vykdymo centrą (614).

611

612

613

614

| (498) | Planavimo ir investicijų tikslais bendrovė „LuxOpCo“ glaudžiai bendradarbiauja su susijusių įmonių ES šalyse užsakymų vykdymo grupėmis ir mažmeninės prekybos grupėmis, ir iš jų gaunama svarbiausia informacija, būtent apie tikėtiną produktų kiekį ir rūšis arba produktų kategorijas, kurias reikia įtraukti į asortimentą ir užsakymų vykdymo centrus (615). Susijusių įmonių ES šalyse surinkti duomenys turėjo įtakos kapitalo investicijoms, skirtoms užsakymų vykdymo centrams, ir taip pat sąnaudų ir pelno dydžio apskaičiavimui (616). Ši informacija gaunama tik turint praktinės patirties, susijusios su vietos rinka, pavyzdžiui, su ryšiais su vietos pardavėjais (617) ir prekiautojais. |
| --- | --- |

(498)

Planavimo ir investicijų tikslais bendrovė „LuxOpCo“ glaudžiai bendradarbiauja su susijusių įmonių ES šalyse užsakymų vykdymo grupėmis ir mažmeninės prekybos grupėmis, ir iš jų gaunama svarbiausia informacija, būtent apie tikėtiną produktų kiekį ir rūšis arba produktų kategorijas, kurias reikia įtraukti į asortimentą ir užsakymų vykdymo centrus (615). Susijusių įmonių ES šalyse surinkti duomenys turėjo įtakos kapitalo investicijoms, skirtoms užsakymų vykdymo centrams, ir taip pat sąnaudų ir pelno dydžio apskaičiavimui (616). Ši informacija gaunama tik turint praktinės patirties, susijusios su vietos rinka, pavyzdžiui, su ryšiais su vietos pardavėjais (617) ir prekiautojais.

615

616

617

| (499) | Galiausiai, patogumas klientui taip pat apima patikimą klientų aptarnavimą, t. y. aptarnaujančius darbuotojus, kalbančius klientų kalba ir suprantančius klientų kultūrą (pavyzdžiui, įprotį grąžinti didesnę dalį nupirktų prekių). Jungtinėje Karalystėje [Jungtinės Karalystės rinkai būdingų dalykų aprašymas]. Todėl „Amazon.co.uk“ [...], kad galėtų siūlyti tai, ką siūlo konkurentai, pavyzdžiui, pristatymą tą pačią dieną arba pristatymą patogiausiu laiku, t. y. per tam tikrą laikotarpį (618). Vokietijoje [Vokietijos rinkai būdingų dalykų aprašymas]. „Amazon.de“ teko susidoroti su [...] ir savo Vokietijos užsakymų vykdymo centruose išplėtoti procesą [...] (619). |
| --- | --- |

(499)

Galiausiai, patogumas klientui taip pat apima patikimą klientų aptarnavimą, t. y. aptarnaujančius darbuotojus, kalbančius klientų kalba ir suprantančius klientų kultūrą (pavyzdžiui, įprotį grąžinti didesnę dalį nupirktų prekių). Jungtinėje Karalystėje [Jungtinės Karalystės rinkai būdingų dalykų aprašymas]. Todėl „Amazon.co.uk“ [...], kad galėtų siūlyti tai, ką siūlo konkurentai, pavyzdžiui, pristatymą tą pačią dieną arba pristatymą patogiausiu laiku, t. y. per tam tikrą laikotarpį (618). Vokietijoje [Vokietijos rinkai būdingų dalykų aprašymas]. „Amazon.de“ teko susidoroti su [...] ir savo Vokietijos užsakymų vykdymo centruose išplėtoti procesą [...] (619).

618

619

9.2.1.2.3.   Bendrovės „LuxOpCo“ naudojamas turtas

Bendrovės „LuxOpCo“ naudojamas turtas

| (500) | „LuxOpCo“ naudoja didžiulį turtą 9.2.1.2.1 ir 9.2.1.2.2 skirsniuose aprašytoms funkcijoms vykdyti. |
| --- | --- |

(500)

„LuxOpCo“ naudoja didžiulį turtą 9.2.1.2.1 ir 9.2.1.2.2 skirsniuose aprašytoms funkcijoms vykdyti.

| (501) | Bendrovei „LuxOpCo“ priklauso visos „Amazon“ atsargos Europoje ir ji jas valdo, o tai būtina „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklai Europoje. Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ balanse buvo [1,5–2] mlrd. EUR vertės atsargų. Jai taip pat priklausė visos bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse akcijos, toms bendrovėms ji skiria finansavimą investicijoms į mažmeninės prekybos veiklos vykdymo infrastruktūros plėtrą, pvz., užsakymų vykdymo centrų statymą bei įrengimą ir Europos duomenų centro pajėgumų didinimą (620). Įsigijusi įmonę „LoveFilm Group“, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat tapo tam tikro nematerialiojo turto, būtino valdant dalį jos paslaugų verslo, t. y. teikiant srautinio vaizdo siuntimo paslaugas, savininke. |
| --- | --- |

(501)

Bendrovei „LuxOpCo“ priklauso visos „Amazon“ atsargos Europoje ir ji jas valdo, o tai būtina „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklai Europoje. Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ balanse buvo [1,5–2] mlrd. EUR vertės atsargų. Jai taip pat priklausė visos bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse akcijos, toms bendrovėms ji skiria finansavimą investicijoms į mažmeninės prekybos veiklos vykdymo infrastruktūros plėtrą, pvz., užsakymų vykdymo centrų statymą bei įrengimą ir Europos duomenų centro pajėgumų didinimą (620). Įsigijusi įmonę „LoveFilm Group“, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat tapo tam tikro nematerialiojo turto, būtino valdant dalį jos paslaugų verslo, t. y. teikiant srautinio vaizdo siuntimo paslaugas, savininke.

620

| (502) | Iš bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų struktūros matyti, kad didžiulis turtas buvo naudotas padengti sąnaudas, patirtas vykdant prisiimtas nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo ir valdymo funkcijas (621). Komisija analizavo bendrovės „LuxOpCo“ patirtas arba sąskaitomis faktūromis jai perduotas išlaidas ir vertino galimą tų išlaidų ryšį su nematerialiojo turto plėtojimu. Kalbant apie technologiją, tai apima išlaidas darbuotojams, dirbantiems su technologija susijusius darbus. Tai taip pat apima Liuksemburge ir Airijoje esančių serverių, dėl kurių ES svetainės gali veikti, išlaidas. Išlaidų kategorijos „Programų kūrimo sąnaudos“ ir „Duomenų centrų sąnaudos“, kaip pateikta 8 lentelėje, taip pat buvo susijusios su nematerialiojo turto technologijos sudedamąja dalimi. |
| --- | --- |

(502)

Iš bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų struktūros matyti, kad didžiulis turtas buvo naudotas padengti sąnaudas, patirtas vykdant prisiimtas nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo ir valdymo funkcijas (621). Komisija analizavo bendrovės „LuxOpCo“ patirtas arba sąskaitomis faktūromis jai perduotas išlaidas ir vertino galimą tų išlaidų ryšį su nematerialiojo turto plėtojimu. Kalbant apie technologiją, tai apima išlaidas darbuotojams, dirbantiems su technologija susijusius darbus. Tai taip pat apima Liuksemburge ir Airijoje esančių serverių, dėl kurių ES svetainės gali veikti, išlaidas. Išlaidų kategorijos „Programų kūrimo sąnaudos“ ir „Duomenų centrų sąnaudos“, kaip pateikta 8 lentelėje, taip pat buvo susijusios su nematerialiojo turto technologijos sudedamąja dalimi.

621

| (503) | Kalbant apie prekių ženklą, bendrovė „LuxOpCo“ patyrė didžiulių tiesioginių rinkodaros išlaidų (622), ir tai matyti iš 7 lentelės. Tai pasakytina apie nemokamo pristatymo reklaminių akcijų, vykdytų bendrovės „LuxOpCo“ pelno sąskaita, sąnaudas. Tokiomis reklaminėmis akcijomis skatinamas pardavimas ir didinamas klientų pasitenkinimas, o dėl to didėja prekių ženklo „Amazon“ vertė Europoje. Programa „Amazon Prime“, bendrovės „LuxOpCo“ veiksmingai įgyvendinama Europos rinkose, bendrovės X taip pat laikoma pagrindine rinkodaros strategija (623). Iš bendrovės „LuxOpCo“ prisiimtų vežimo sąnaudų (624) ir klientams perkeltų sąnaudų palyginimo (625) matyti, kad klientams perkeliama tik maža dalis sąnaudų. Galiausiai, pasak bendrovės X, laikoma, kad užsakytų prekių išsiuntimo klientams sąnaudomis – jas taip pat prisiima „LuxOpCo“ – prekių ženklas „Amazon“ Europoje taip pat stiprinamas (626). |
| --- | --- |

(503)

Kalbant apie prekių ženklą, bendrovė „LuxOpCo“ patyrė didžiulių tiesioginių rinkodaros išlaidų (622), ir tai matyti iš 7 lentelės. Tai pasakytina apie nemokamo pristatymo reklaminių akcijų, vykdytų bendrovės „LuxOpCo“ pelno sąskaita, sąnaudas. Tokiomis reklaminėmis akcijomis skatinamas pardavimas ir didinamas klientų pasitenkinimas, o dėl to didėja prekių ženklo „Amazon“ vertė Europoje. Programa „Amazon Prime“, bendrovės „LuxOpCo“ veiksmingai įgyvendinama Europos rinkose, bendrovės X taip pat laikoma pagrindine rinkodaros strategija (623). Iš bendrovės „LuxOpCo“ prisiimtų vežimo sąnaudų (624) ir klientams perkeltų sąnaudų palyginimo (625) matyti, kad klientams perkeliama tik maža dalis sąnaudų. Galiausiai, pasak bendrovės X, laikoma, kad užsakytų prekių išsiuntimo klientams sąnaudomis – jas taip pat prisiima „LuxOpCo“ – prekių ženklas „Amazon“ Europoje taip pat stiprinamas (626).

622

623

624

625

626

| (504) | „Amazon“ pripažįsta (627), kad Europos veiklą vykdančių bendrovių sąnaudų dalis buvo naudinga „Amazon“ pasaulinės rinkodaros nematerialiajam turtui. Tačiau „Amazon“ teigia, kad, kadangi „LuxSCS“ turi teises į visus bendrovės „Amazon“ mažmeniniame versle naudojamus prekių ženklus, ji tiesiogiai arba netiesiogiai atlygina veiklą Europoje vykdančių bendrovių patirtas išlaidas. Tačiau „LuxOpCo“ tiesiogiai neprašo bendrovės „LuxSCS“ atlyginti kokias nors išlaidas. Taip pat negalima sakyti, kad rinkodaros išlaidos buvo dengiamos netiesiogiai, sumažinant bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamą autorinį atlyginimą. Nepastebėta, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ naudai būtų nukrypta nuo ginčijamu sprendimu patvirtintos metodikos, taikomos nustatant autorinį atlyginimą (628). Kadangi nebuvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų mokėjusi atlygį bendrovei „LuxOpCo“, Europoje patirtos sąnaudos, naudingos pasaulinės rinkodaros nematerialiajam turtui, taip pat kitos intelektinės nuosavybės plėtojimo sąnaudos, nurodytos 6 ir 8 lentelėse, turi būti laikomos padengtomis bendrovės „LuxOpCo“. Taip pat to, kad, taikant ginčijamą mokesčių sprendimą, „LuxOpCo“ gali turėti pakankamai finansinių priemonių savo sąnaudoms padengti ir gauti pelno dalį, negalima laikyti bendrovės „LuxSCS“ mokamu kokių nors sąnaudų atlyginimu. „LuxSCS“ negavo jokių pajamų iš su ja susijusių arba savarankiškų šalių (629), taigi, nesant ginčijamo mokesčių sprendimo, ji nebūtų galėjusi kiek nors mokėti bendrovei „LuxOpCo“ (arba „Amazon US“) savo lėšomis. Veikiau, būtent „LuxOpCo“ gauna pajamas iš pardavimo ir paslaugų teikimo, todėl gali padengti sąnaudas patirtas vykdant savo verslą. |
| --- | --- |

(504)

„Amazon“ pripažįsta (627), kad Europos veiklą vykdančių bendrovių sąnaudų dalis buvo naudinga „Amazon“ pasaulinės rinkodaros nematerialiajam turtui. Tačiau „Amazon“ teigia, kad, kadangi „LuxSCS“ turi teises į visus bendrovės „Amazon“ mažmeniniame versle naudojamus prekių ženklus, ji tiesiogiai arba netiesiogiai atlygina veiklą Europoje vykdančių bendrovių patirtas išlaidas. Tačiau „LuxOpCo“ tiesiogiai neprašo bendrovės „LuxSCS“ atlyginti kokias nors išlaidas. Taip pat negalima sakyti, kad rinkodaros išlaidos buvo dengiamos netiesiogiai, sumažinant bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamą autorinį atlyginimą. Nepastebėta, kad per nagrinėjamą laikotarpį bendrovės „LuxOpCo“ naudai būtų nukrypta nuo ginčijamu sprendimu patvirtintos metodikos, taikomos nustatant autorinį atlyginimą (628). Kadangi nebuvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ būtų mokėjusi atlygį bendrovei „LuxOpCo“, Europoje patirtos sąnaudos, naudingos pasaulinės rinkodaros nematerialiajam turtui, taip pat kitos intelektinės nuosavybės plėtojimo sąnaudos, nurodytos 6 ir 8 lentelėse, turi būti laikomos padengtomis bendrovės „LuxOpCo“. Taip pat to, kad, taikant ginčijamą mokesčių sprendimą, „LuxOpCo“ gali turėti pakankamai finansinių priemonių savo sąnaudoms padengti ir gauti pelno dalį, negalima laikyti bendrovės „LuxSCS“ mokamu kokių nors sąnaudų atlyginimu. „LuxSCS“ negavo jokių pajamų iš su ja susijusių arba savarankiškų šalių (629), taigi, nesant ginčijamo mokesčių sprendimo, ji nebūtų galėjusi kiek nors mokėti bendrovei „LuxOpCo“ (arba „Amazon US“) savo lėšomis. Veikiau, būtent „LuxOpCo“ gauna pajamas iš pardavimo ir paslaugų teikimo, todėl gali padengti sąnaudas patirtas vykdant savo verslą.

627

628

629

| (505) | Apibendrinant galima teigti, kad jokios sąnaudos, bendrovės „LuxOpCo“ patirtos vykdant funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nebuvo patirtos „LuxSCS“ vardu. Jeigu taip būtų buvę, tos sąnaudos būtų buvusios įtrauktos į bendrovei „LuxSCS“ pateikiamas sąskaitas ir į sąnaudų fondą, kaip bendrovės „LuxSCS“ dalis pagal SPS. Bet iš sąnaudų struktūros matyti, kad bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų veikė kaip paslaugų bendrovei „LuxOpCo“ teikėja, t. y. jos vardu turėjo nematerialųjį turtą. Taigi, „LuxOpCo“ buvo įmonė, iš tikrųjų vykdanti su nematerialiuoju turtu susijusią veiklą savo vardu ir pati prisiimdama riziką, o bendrovės „LuxSCS“ įmokos, pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS mokamos JAV įmonėms, buvo dengiamos autorinio atlyginimo išmokomis, mokėtomis bendrovės „LuxOpCo“, ir tai buvo pagrindinis „LuxSCS“ pajamų šaltinis. Todėl bendrovė „LuxOpCo“ iš tikrųjų patyrė tam tikrų sąnaudų, susijusių su ekonominiu nematerialiojo turto naudojimu, taip pat jo plėtojimu, gerinimu ir valdymu, ir tuo atžvilgiu prisiėmė tam tikrą riziką. |
| --- | --- |

(505)

Apibendrinant galima teigti, kad jokios sąnaudos, bendrovės „LuxOpCo“ patirtos vykdant funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nebuvo patirtos „LuxSCS“ vardu. Jeigu taip būtų buvę, tos sąnaudos būtų buvusios įtrauktos į bendrovei „LuxSCS“ pateikiamas sąskaitas ir į sąnaudų fondą, kaip bendrovės „LuxSCS“ dalis pagal SPS. Bet iš sąnaudų struktūros matyti, kad bendrovė „LuxSCS“ iš tikrųjų veikė kaip paslaugų bendrovei „LuxOpCo“ teikėja, t. y. jos vardu turėjo nematerialųjį turtą. Taigi, „LuxOpCo“ buvo įmonė, iš tikrųjų vykdanti su nematerialiuoju turtu susijusią veiklą savo vardu ir pati prisiimdama riziką, o bendrovės „LuxSCS“ įmokos, pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS mokamos JAV įmonėms, buvo dengiamos autorinio atlyginimo išmokomis, mokėtomis bendrovės „LuxOpCo“, ir tai buvo pagrindinis „LuxSCS“ pajamų šaltinis. Todėl bendrovė „LuxOpCo“ iš tikrųjų patyrė tam tikrų sąnaudų, susijusių su ekonominiu nematerialiojo turto naudojimu, taip pat jo plėtojimu, gerinimu ir valdymu, ir tuo atžvilgiu prisiėmė tam tikrą riziką.

9.2.1.2.4.   Bendrovės „LuxOpCo“ prisiimama rizika

Bendrovės „LuxOpCo“ prisiimama rizika

| (506) | „Amazon“ teigia, kad „[v]ersle, kuriame svarbu technologija užtikrinami labai automatizuoti procesai, bendrovė „LuxOpCo“, valdydama arba prisiimdama verslo riziką, labai kliovėsi technologija“ (630). „Amazon“ nepateikė jokių konkrečių pavyzdžių šiam teiginiui pagrįsti. |
| --- | --- |

(506)

„Amazon“ teigia, kad „[v]ersle, kuriame svarbu technologija užtikrinami labai automatizuoti procesai, bendrovė „LuxOpCo“, valdydama arba prisiimdama verslo riziką, labai kliovėsi technologija“ (630). „Amazon“ nepateikė jokių konkrečių pavyzdžių šiam teiginiui pagrįsti.

630

| (507) | Iš tikrųjų, „LuxOpCo“ ir pagal sutartį (631), ir faktiškai prisiėmė riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat kontroliavo ir valdė visą atitinkamą veiklos ir verslo riziką, susijusią su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla Europoje, įskaitant kredito riziką, surinkimo riziką, atsargų riziką (632), rinkos riziką, nuostolių riziką, riziką, susijusią su darbuotojų, gebančių efektyviai ir laiku parduoti prekes ir teikti paslaugas, išlaikymu. |
| --- | --- |

(507)

Iš tikrųjų, „LuxOpCo“ ir pagal sutartį (631), ir faktiškai prisiėmė riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat kontroliavo ir valdė visą atitinkamą veiklos ir verslo riziką, susijusią su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla Europoje, įskaitant kredito riziką, surinkimo riziką, atsargų riziką (632), rinkos riziką, nuostolių riziką, riziką, susijusią su darbuotojų, gebančių efektyviai ir laiku parduoti prekes ir teikti paslaugas, išlaikymu.

631

632

| (508) | Bet kuriuo atveju, su bendrovės „Amazon“ teiginiu negalima sutikti dėl šių priežasčių. |
| --- | --- |

(508)

Bet kuriuo atveju, su bendrovės „Amazon“ teiginiu negalima sutikti dėl šių priežasčių.

| (509) | Pirma, bendrovė „LuxOpCo“ riziką prisiėmė ne dėl to, kad naudojo technologiją. Ta rizika buvo prisiimta dėl to, kad „LuxOpCo“ buvo paskirta Europos centrine būstine ir „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdytoja. Kita bendrovės „LuxOpCo“ prisiimta su nematerialiuoju turtu susijusi rizika buvo prisiimta dėl sutartimi įformintų susitarimų su „LuxSCS“ (Licencijos sutartimi) ir yra susijusi su jos faktiniu elgesiu įgyvendinant tuos susitarimus (633). Kalbant apie nematerialųjį turtą, „LuxOpCo“ veiksmingai prisiėmė valdymo ir kontrolės riziką, kurią bendrovė „LuxSCS“ galiausiai, kaip nustatyta sutartimi, prisiėmė pagal SPS (žr. 13 lentelę) (634). |
| --- | --- |

(509)

Pirma, bendrovė „LuxOpCo“ riziką prisiėmė ne dėl to, kad naudojo technologiją. Ta rizika buvo prisiimta dėl to, kad „LuxOpCo“ buvo paskirta Europos centrine būstine ir „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje valdytoja. Kita bendrovės „LuxOpCo“ prisiimta su nematerialiuoju turtu susijusi rizika buvo prisiimta dėl sutartimi įformintų susitarimų su „LuxSCS“ (Licencijos sutartimi) ir yra susijusi su jos faktiniu elgesiu įgyvendinant tuos susitarimus (633). Kalbant apie nematerialųjį turtą, „LuxOpCo“ veiksmingai prisiėmė valdymo ir kontrolės riziką, kurią bendrovė „LuxSCS“ galiausiai, kaip nustatyta sutartimi, prisiėmė pagal SPS (žr. 13 lentelę) (634).

prisiėmė

633

634

| (510) | Antra, technologija taip pat galėjo būti naudinga priemonė tam tikrai rizikai sumažinti ir optimizuoti tiek, kiek tai visiškai būtina veiklai ES vykdyti. Pavyzdžiui, tai buvo galima pasiekti taikant atsargų technologiją – naudodamasi ja „LuxOpCo“ gali užtikrinti, kad atsargų būtų tiek, kiek reikia paklausai patenkinti, kartu kuo labiau sumažinant riziką, kad prekių atsargos baigsis arba parduoti prekę taps neįmanoma. Vis dėlto atsargų rizika yra būdinga mažmeninės prekybos veiklai, jos negalima visiškai pašalinti, net ir turint pažangią programinę įrangą. Panašiai, „LuxOpCo“ prisiima pardavimo ir blogų skolų riziką. Tai patvirtinama faktu, kad „LuxOpCo“ kaupia atsargas ir prisiima atsargų vertės koregavimą, taip pat abejotinas sąskaitas, susijusias su gautinomis sumomis (635). Vykdydama tyrimą Komisija nenustatė jokio mechanizmo, iš kurio būtų matyti, kad su atsargomis ir blogomis skolomis susijusius nuostolius kokia nors įmonė bendrovei „LuxOpCo“ kompensuotų. |
| --- | --- |

(510)

Antra, technologija taip pat galėjo būti naudinga priemonė tam tikrai rizikai sumažinti ir optimizuoti tiek, kiek tai visiškai būtina veiklai ES vykdyti. Pavyzdžiui, tai buvo galima pasiekti taikant atsargų technologiją – naudodamasi ja „LuxOpCo“ gali užtikrinti, kad atsargų būtų tiek, kiek reikia paklausai patenkinti, kartu kuo labiau sumažinant riziką, kad prekių atsargos baigsis arba parduoti prekę taps neįmanoma. Vis dėlto atsargų rizika yra būdinga mažmeninės prekybos veiklai, jos negalima visiškai pašalinti, net ir turint pažangią programinę įrangą. Panašiai, „LuxOpCo“ prisiima pardavimo ir blogų skolų riziką. Tai patvirtinama faktu, kad „LuxOpCo“ kaupia atsargas ir prisiima atsargų vertės koregavimą, taip pat abejotinas sąskaitas, susijusias su gautinomis sumomis (635). Vykdydama tyrimą Komisija nenustatė jokio mechanizmo, iš kurio būtų matyti, kad su atsargomis ir blogomis skolomis susijusius nuostolius kokia nors įmonė bendrovei „LuxOpCo“ kompensuotų.

635

| (511) | Trečia, net jeigu „LuxOpCo“ tam tikru mastu kliovėsi technologija savo verslo rizikai valdyti, tai priklausė tik nuo bendrovės „LuxOpCo“, turinčios pajėgumų valdyti ir kontroliuoti šių automatizuotų procesų rezultatus ir, galbūt apriboti verslo riziką, strateginio sprendimo. |
| --- | --- |

(511)

Trečia, net jeigu „LuxOpCo“ tam tikru mastu kliovėsi technologija savo verslo rizikai valdyti, tai priklausė tik nuo bendrovės „LuxOpCo“, turinčios pajėgumų valdyti ir kontroliuoti šių automatizuotų procesų rezultatus ir, galbūt apriboti verslo riziką, strateginio sprendimo.

| (512) | „Amazon“ taip pat remiasi 2017 m. ex post SK ataskaitos teiginiu, kad bendrovė „LuxOpCo“ jai kasdienėje veikloje kylančios strateginės, finansinės ir veiklos rizikos iš tikrųjų nevaldė ir nekontroliavo, nes „nagrinėjamu laikotarpiu grupės lygmeniu laikytasi griežtos valdymo politikos“ (636). Tačiau tokiam teiginiui pagrįsti bendrovė „Amazon“ nepateikė jokios konkrečios informacijos apie rizikos valdymo grupės politiką, ir jos kasmet JAV vertybinių popierių ir biržų komisijai (US Securities and Exchanges Commission) teikiamoje 10-K formoje nenurodyta jokia konkreti rizikos valdymo strategija. |
| --- | --- |

(512)

„Amazon“ taip pat remiasi 2017 m. ex post SK ataskaitos teiginiu, kad bendrovė „LuxOpCo“ jai kasdienėje veikloje kylančios strateginės, finansinės ir veiklos rizikos iš tikrųjų nevaldė ir nekontroliavo, nes „nagrinėjamu laikotarpiu grupės lygmeniu laikytasi griežtos valdymo politikos“ (636). Tačiau tokiam teiginiui pagrįsti bendrovė „Amazon“ nepateikė jokios konkrečios informacijos apie rizikos valdymo grupės politiką, ir jos kasmet JAV vertybinių popierių ir biržų komisijai (US Securities and Exchanges Commission) teikiamoje 10-K formoje nenurodyta jokia konkreti rizikos valdymo strategija.

ex post

636

US Securities and Exchanges Commission

| (513) | Bet kuriuo atveju, net jeigu tokia grupės politika nagrinėjamu laikotarpiu ir būtų buvusi įgyvendinama, bendrovė „LuxOpCo“ vis tiek būtų atsakinga už strateginio valdymo sprendimus, jos priimtus valdant „Amazon“ veiklą Europoje, ir jai būtų tekusi atsakomybė už ekonominius tokių sprendimų padarinius. Be to, nors nėra neįprasta, kad veikla, susijusi su įmonių grupe yra centralizuotai sutelkta patronuojančioje bendrovėje arba grupės paslaugų centre (637), tai, kad grupės patronuojamosios įmonės iš savo pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba kitų grupės bendrovių dėl tokios grupės politikos ar strategijos gali gauti tam tikrus nurodymus arba paramą, nereiškia, jog tos patronuojamosios įmonės nebeturėtų būti laikomos atskirais juridiniais subjektais, atskirtais nuo savo patronuojamosios bendrovės, taip pat nereiškia, jog tos patronuojamosios įmonės nebėra atsakingos už savo sprendimus (638). Jeigu „Amazon“ grupė bendrovės „LuxOpCo“ naudai teikė kokias nors grupės vidaus paslaugas, susijusias su jos rizikos valdymu, tai būtų aktualu (jeigu apskritai būtų aktualu) tik nustatant tokių paslaugų sandorių kainas (639). |
| --- | --- |

(513)

Bet kuriuo atveju, net jeigu tokia grupės politika nagrinėjamu laikotarpiu ir būtų buvusi įgyvendinama, bendrovė „LuxOpCo“ vis tiek būtų atsakinga už strateginio valdymo sprendimus, jos priimtus valdant „Amazon“ veiklą Europoje, ir jai būtų tekusi atsakomybė už ekonominius tokių sprendimų padarinius. Be to, nors nėra neįprasta, kad veikla, susijusi su įmonių grupe yra centralizuotai sutelkta patronuojančioje bendrovėje arba grupės paslaugų centre (637), tai, kad grupės patronuojamosios įmonės iš savo pagrindinės patronuojančiosios įmonės arba kitų grupės bendrovių dėl tokios grupės politikos ar strategijos gali gauti tam tikrus nurodymus arba paramą, nereiškia, jog tos patronuojamosios įmonės nebeturėtų būti laikomos atskirais juridiniais subjektais, atskirtais nuo savo patronuojamosios bendrovės, taip pat nereiškia, jog tos patronuojamosios įmonės nebėra atsakingos už savo sprendimus (638). Jeigu „Amazon“ grupė bendrovės „LuxOpCo“ naudai teikė kokias nors grupės vidaus paslaugas, susijusias su jos rizikos valdymu, tai būtų aktualu (jeigu apskritai būtų aktualu) tik nustatant tokių paslaugų sandorių kainas (639).

637

638

639

| (514) | Pasak „Amazon“, pagrindinė svarbi veiklos Europoje rizika pirmiausia yra rizika dėl konkurentų netekti verslo. Tai skiriasi atsižvelgiant į vietos rinkas. Todėl bendrovei „Amazon“ labai svarbu diegti inovacijas, kad netektų pasitraukti iš rinkos, kaip nutiko keliems „Amazon“ konkurentams Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje (640). Antra svarbi bendrovės „Amazon“ nurodyta rizika yra rizika, kad klientai neprisitaikys prie naujų pasiūlymų. Produktų kategorijos išplėtimas, naujų paslaugų nustatymas arba naujos veiklos pradėjimas yra susiję su rizika, kad klientams naujieji produktai nepatiks. Plečiantis taip pat kyla rizika, kad bus paslaugų sutrikimų, gedimų ar kitų kokybės problemų (641). Kaip „Amazon“ nurodė savo 2013 m. 10-K formoje (642), rizika, susijusi su tuo, kad bendrovei „Amazon“ nuolat reikia plėstis, kad būtų konkurencinga, visų pirma „yra didžiulė našta mūsų vadovybei, darbuotojams, veiklai, sistemoms, techninei kokybei, finansiniams ištekliams ir vidaus finansų kontrolės bei ataskaitų teikimo skyriams“. Trečia svarbi bendrovės „Amazon“ nurodyta rizika yra vietos ekonominės ir politikos sąlygos, taip pat teisinės sistemos pokyčiai. Kaip pavyzdį, bendrovė „Amazon“ nurodo valdžios institucijų vykdomą e. prekybos ir kitų paslaugų arba elektroninių įrenginių reguliavimą (643). |
| --- | --- |

(514)

Pasak „Amazon“, pagrindinė svarbi veiklos Europoje rizika pirmiausia yra rizika dėl konkurentų netekti verslo. Tai skiriasi atsižvelgiant į vietos rinkas. Todėl bendrovei „Amazon“ labai svarbu diegti inovacijas, kad netektų pasitraukti iš rinkos, kaip nutiko keliems „Amazon“ konkurentams Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje (640). Antra svarbi bendrovės „Amazon“ nurodyta rizika yra rizika, kad klientai neprisitaikys prie naujų pasiūlymų. Produktų kategorijos išplėtimas, naujų paslaugų nustatymas arba naujos veiklos pradėjimas yra susiję su rizika, kad klientams naujieji produktai nepatiks. Plečiantis taip pat kyla rizika, kad bus paslaugų sutrikimų, gedimų ar kitų kokybės problemų (641). Kaip „Amazon“ nurodė savo 2013 m. 10-K formoje (642), rizika, susijusi su tuo, kad bendrovei „Amazon“ nuolat reikia plėstis, kad būtų konkurencinga, visų pirma „yra didžiulė našta mūsų vadovybei, darbuotojams, veiklai, sistemoms, techninei kokybei, finansiniams ištekliams ir vidaus finansų kontrolės bei ataskaitų teikimo skyriams“. Trečia svarbi bendrovės „Amazon“ nurodyta rizika yra vietos ekonominės ir politikos sąlygos, taip pat teisinės sistemos pokyčiai. Kaip pavyzdį, bendrovė „Amazon“ nurodo valdžios institucijų vykdomą e. prekybos ir kitų paslaugų arba elektroninių įrenginių reguliavimą (643).

640

641

642

643

| (515) | Visa ši svarbi rizika yra valdoma vietos lygmeniu, o bendrovė „LuxOpCo“ Europoje yra atsakinga pagrindinė šalis. Kaip ataskaitoje aiškina [Patarėjas Nr. 3], būtina atsižvelgti į konkrečios rinkos vietos ypatybes, kad būtų galima sėkmingai veikti konkurencinėse Europos rinkose (644). Vietos vadovybė ir grupės geba nustatyti tolesnius konkurentų veiksmus, joms lengviausia nustatyti klientų poreikius ir tai, kam jie teikia pirmumą, jos yra arčiau vietos valdžios institucijų, todėl joms lengviau išreikšti tam tikrus susirūpinimą keliančius dalykus, susijusius su naujais teisės aktais, ir pan. Iš „Amazon“ darbuotojų parodymų, duotų JAV vykstant procesams dėl mokesčių, dar labiau matyti vietos vadovybės ir vietos grupių svarba šiuo atžvilgiu. Pavyzdžiui, riziką, kad „Marketplace“ veikla, tik pradėta vykdyti Europoje, nesiplės, sumažino „LuxOpCo“ indėlis ir vietos praktinė patirtis, taip pat susijusių įmonių ES šalyse parama. Visu tuo patvirtinama išvada, kad „LuxSCS“, neturėdama darbuotojų, neturi veiklos pajėgumų tokiai rizikai valdyti ir kontroliuoti. |
| --- | --- |

(515)

Visa ši svarbi rizika yra valdoma vietos lygmeniu, o bendrovė „LuxOpCo“ Europoje yra atsakinga pagrindinė šalis. Kaip ataskaitoje aiškina [Patarėjas Nr. 3], būtina atsižvelgti į konkrečios rinkos vietos ypatybes, kad būtų galima sėkmingai veikti konkurencinėse Europos rinkose (644). Vietos vadovybė ir grupės geba nustatyti tolesnius konkurentų veiksmus, joms lengviausia nustatyti klientų poreikius ir tai, kam jie teikia pirmumą, jos yra arčiau vietos valdžios institucijų, todėl joms lengviau išreikšti tam tikrus susirūpinimą keliančius dalykus, susijusius su naujais teisės aktais, ir pan. Iš „Amazon“ darbuotojų parodymų, duotų JAV vykstant procesams dėl mokesčių, dar labiau matyti vietos vadovybės ir vietos grupių svarba šiuo atžvilgiu. Pavyzdžiui, riziką, kad „Marketplace“ veikla, tik pradėta vykdyti Europoje, nesiplės, sumažino „LuxOpCo“ indėlis ir vietos praktinė patirtis, taip pat susijusių įmonių ES šalyse parama. Visu tuo patvirtinama išvada, kad „LuxSCS“, neturėdama darbuotojų, neturi veiklos pajėgumų tokiai rizikai valdyti ir kontroliuoti.

644

| (516) | Kitų rūšių rizika, nurodyta „Amazon“ 2013 m. 10-K formoje, taip pat valdoma ir kontroliuojama bendrovės „LuxOpCo“. Pavyzdžiui, reputacijos riziką, susijusią su veikla Europoje, prisiima „LuxOpCo“. Nustojus veikti svetainėms, susijusios įmonės ES šalyse pagalbos kreipiasi į „LuxOpCo“. Per Kalėdų sezoną nepavykus patenkinti paklausos ir nepristačius iki reikiamos dienos – dėl to, trumpuoju laikotarpiu, grąžinamos per vėlai pristatytos prekės, o ilgesniu laikotarpiu prarandamas pardavimo potencialas, – to poveikį pirmiausia pajunta pats oficialus pardavėjas, t. y. „LuxOpCo“. „LuxOpCo“ taip pat prisiima pardavimo, blogų skolų ir atsargų sąnaudas ir riziką. Visų pirma, bendrovei „LuxOpCo“ tenka prisiimti grąžinamų pažeistų prekių sąnaudas. |
| --- | --- |

(516)

Kitų rūšių rizika, nurodyta „Amazon“ 2013 m. 10-K formoje, taip pat valdoma ir kontroliuojama bendrovės „LuxOpCo“. Pavyzdžiui, reputacijos riziką, susijusią su veikla Europoje, prisiima „LuxOpCo“. Nustojus veikti svetainėms, susijusios įmonės ES šalyse pagalbos kreipiasi į „LuxOpCo“. Per Kalėdų sezoną nepavykus patenkinti paklausos ir nepristačius iki reikiamos dienos – dėl to, trumpuoju laikotarpiu, grąžinamos per vėlai pristatytos prekės, o ilgesniu laikotarpiu prarandamas pardavimo potencialas, – to poveikį pirmiausia pajunta pats oficialus pardavėjas, t. y. „LuxOpCo“. „LuxOpCo“ taip pat prisiima pardavimo, blogų skolų ir atsargų sąnaudas ir riziką. Visų pirma, bendrovei „LuxOpCo“ tenka prisiimti grąžinamų pažeistų prekių sąnaudas.

| (517) | 2013 m. 10-K formoje taip pat nurodyta, kad su nematerialiuoju turtu susijusi rizika yra svarbus rizikos veiksnys (645), nors ta rizika atrodo nedidelė, palyginti su rizika, susijusia su „Amazon“ poreikiu plėstis, kad išliktų konkurencinga. Pagal Licencijos sutartį „LuxOpCo“ taip pat kontroliavo ir valdė riziką, susijusią su intelektinės nuosavybės pažeidimais, nes „LuxOpCo“ turėjo įgaliojimus veikti savo rizika bei savo iniciatyva ir savo sąskaitą, kad apsaugotų nematerialųjį turtą (646). Kaip aiškinama 419 konstatuojamojoje dalyje, „LuxOpCo“ prisiėmė visą atsakomybę už šios pareigos vykdymą, nors, remiantis SPS, šią funkciją turėjo vykdyti pati „LuxSCS“ (647). |
| --- | --- |

(517)

2013 m. 10-K formoje taip pat nurodyta, kad su nematerialiuoju turtu susijusi rizika yra svarbus rizikos veiksnys (645), nors ta rizika atrodo nedidelė, palyginti su rizika, susijusia su „Amazon“ poreikiu plėstis, kad išliktų konkurencinga. Pagal Licencijos sutartį „LuxOpCo“ taip pat kontroliavo ir valdė riziką, susijusią su intelektinės nuosavybės pažeidimais, nes „LuxOpCo“ turėjo įgaliojimus veikti savo rizika bei savo iniciatyva ir savo sąskaitą, kad apsaugotų nematerialųjį turtą (646). Kaip aiškinama 419 konstatuojamojoje dalyje, „LuxOpCo“ prisiėmė visą atsakomybę už šios pareigos vykdymą, nors, remiantis SPS, šią funkciją turėjo vykdyti pati „LuxSCS“ (647).

645

646

647

9.2.1.2.5.   Išvada dėl bendrovės „LuxOpCo“ funkcijų analizės

Išvada dėl bendrovės „LuxOpCo“ funkcijų analizės

| (518) | Iš „LuxOpCo“ funkcijų analizės matyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji vykdė aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, taip pat aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su buvimu centrine būstine ir „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklos Europoje valdymu. „LuxOpCo“ savo nematerialiojo turto licenciją naudojo „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklai Europoje valdyti ir galiausiai prisiėmė sąnaudas, susijusias su nematerialiojo turto tolesniu plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat naudojo labai įvairų materialųjį turtą ir galiausiai prisiėmė visas sąnaudas, apskritai susijusias su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla Europoje. Galiausiai, „LuxOpCo“ prisiėmė ir kontroliavo esminę riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu, taip pat visą atitinkamą veiklos ir verslo riziką, susijusią su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla Europoje. |
| --- | --- |

(518)

Iš „LuxOpCo“ funkcijų analizės matyti, kad per nagrinėjamą laikotarpį ji vykdė aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, taip pat aktyvias ir svarbias funkcijas, susijusias su buvimu centrine būstine ir „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklos Europoje valdymu. „LuxOpCo“ savo nematerialiojo turto licenciją naudojo „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklai Europoje valdyti ir galiausiai prisiėmė sąnaudas, susijusias su nematerialiojo turto tolesniu plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat naudojo labai įvairų materialųjį turtą ir galiausiai prisiėmė visas sąnaudas, apskritai susijusias su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla Europoje. Galiausiai, „LuxOpCo“ prisiėmė ir kontroliavo esminę riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu, taip pat visą atitinkamą veiklos ir verslo riziką, susijusią su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla Europoje.

9.2.1.3.   
  Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

| (519) | Nustačius grupės vidaus sandorį ir atlikus abiejų to sandorio šalių funkcijų analizę, tolesnis bet kurios sandorių kainodaros analizės veiksmas būtų pasirinkti tinkamą sandorių kainodaros metodą, kad grupės vidaus sandorį būtų galima įkainoti. Siekiant užtikrinti, kad grupės vidaus sandorio kaina iš tikrųjų apytikriai atitiktų kainą, dėl kurios susitariama rinkoje taikant įprastų rinkos sąlygų principą, patikimiausias metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į to atvejo aplinkybes (648). |
| --- | --- |

(519)

Nustačius grupės vidaus sandorį ir atlikus abiejų to sandorio šalių funkcijų analizę, tolesnis bet kurios sandorių kainodaros analizės veiksmas būtų pasirinkti tinkamą sandorių kainodaros metodą, kad grupės vidaus sandorį būtų galima įkainoti. Siekiant užtikrinti, kad grupės vidaus sandorio kaina iš tikrųjų apytikriai atitiktų kainą, dėl kurios susitariama rinkoje taikant įprastų rinkos sąlygų principą, patikimiausias metodas turėtų būti pasirenkamas atsižvelgiant į to atvejo aplinkybes (648).

648

| (520) | Kaip aiškinama (250)–(256) konstatuojamosiose dalyse, EBPO SK gairėse pateikti penki metodai, kaip nustatyti grupės vidaus sandorių kainą įprastomis rinkos sąlygomis. Tose gairėse nurodoma, kad, siekiant nustatyti, ar sandorio kainodara atitinka įprastas rinkos sąlygas, pirmumas teikiamas tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams, pvz., palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodui, o ne sandorio pelnu grindžiamiems metodams, pvz., sandorio grynosios maržos metodui ir likutinio pelno padalijimo metodui (649). Konkrečiau, 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punkte ir 1995 m. EBPO SK gairių 2.7 punkte nustatyta, kad „[k]ai įmanoma nustatyti panašius nekontroliuojamus sandorius, palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas yra labiausiai tiesioginis ir patikimiausias būdas taikyti įprastų rinkos sąlygų principą. Vadinasi, tokiais atvejais palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas labiau tinka nei kiti metodai“. Taigi, siekiant pasirinkti tinkamą sandorių kainodaros metodą, būtina pirmiausiai nustatyti, ar esama panašių nekontroliuojamų sandorių, pagal kuriuos būtų galima įkainoti nagrinėjamą grupės vidaus sandorį. |
| --- | --- |

(520)

Kaip aiškinama (250)–(256) konstatuojamosiose dalyse, EBPO SK gairėse pateikti penki metodai, kaip nustatyti grupės vidaus sandorių kainą įprastomis rinkos sąlygomis. Tose gairėse nurodoma, kad, siekiant nustatyti, ar sandorio kainodara atitinka įprastas rinkos sąlygas, pirmumas teikiamas tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams, pvz., palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodui, o ne sandorio pelnu grindžiamiems metodams, pvz., sandorio grynosios maržos metodui ir likutinio pelno padalijimo metodui (649). Konkrečiau, 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punkte ir 1995 m. EBPO SK gairių 2.7 punkte nustatyta, kad „[k]ai įmanoma nustatyti panašius nekontroliuojamus sandorius, palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas yra labiausiai tiesioginis ir patikimiausias būdas taikyti įprastų rinkos sąlygų principą. Vadinasi, tokiais atvejais palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas labiau tinka nei kiti metodai“. Taigi, siekiant pasirinkti tinkamą sandorių kainodaros metodą, būtina pirmiausiai nustatyti, ar esama panašių nekontroliuojamų sandorių, pagal kuriuos būtų galima įkainoti nagrinėjamą grupės vidaus sandorį.

649

9.2.1.3.1.   Palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas

Palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas

| (521) | „Amazon“ tvirtina, kad, išskyrus [A] susitarimą, nė vienas intelektinės nuosavybės susitarimas, sudarytas bendrovės „Amazon“ ir su ja nesusijusių kitų sandorio šalių, įskaitant „M.com“ susitarimus, nėra rinkoje įvykdytas sandoris, su kuriuo būtų galima tiesiogiai lyginti siekiant nustatyti Licencijos sutarties kainodarą (650). Komisija sutinka, kad nė vienas bendrovės „Amazon“ ir su ja nesusijusių šalių sudarytas IN susitarimas, Komisijai pateiktas vykstant tyrimui, ir visų pirma nė vienas „M.com“ susitarimas, nėra nekontroliuojamas sandoris, su kuriuo būtų galima tinkamai lyginti siekiant nustatyti palyginamąją kainą laisvojoje rinkoje. Komisija taip pat nemano, kad [A] susitarimas būtų sandoris, su kuriuo būtų galima tiesiogiai lyginti. |
| --- | --- |

(521)

„Amazon“ tvirtina, kad, išskyrus [A] susitarimą, nė vienas intelektinės nuosavybės susitarimas, sudarytas bendrovės „Amazon“ ir su ja nesusijusių kitų sandorio šalių, įskaitant „M.com“ susitarimus, nėra rinkoje įvykdytas sandoris, su kuriuo būtų galima tiesiogiai lyginti siekiant nustatyti Licencijos sutarties kainodarą (650). Komisija sutinka, kad nė vienas bendrovės „Amazon“ ir su ja nesusijusių šalių sudarytas IN susitarimas, Komisijai pateiktas vykstant tyrimui, ir visų pirma nė vienas „M.com“ susitarimas, nėra nekontroliuojamas sandoris, su kuriuo būtų galima tinkamai lyginti siekiant nustatyti palyginamąją kainą laisvojoje rinkoje. Komisija taip pat nemano, kad [A] susitarimas būtų sandoris, su kuriuo būtų galima tiesiogiai lyginti.

650

| (522) | EBPO SK gairėse nustatyti penki palyginamumo kriterijai, kuriuos turi atitikti kontroliuojami ir nekontroliuojami sandoriai, kad juos būtų galima laikyti panašiais; šie kriterijai yra i) perduodamos nuosavybės arba paslaugų charakteristikos, ii) šalių vykdomos funkcijos (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), iii) sutarties sąlygos, iv) ekonominės šalių aplinkybės ir v) šalių taikoma verslo strategija (651). „M.com“ susitarimai, įskaitant [A] susitarimą, aiškiai neatitinka nė vieno iš tų penkių kriterijų. |
| --- | --- |

(522)

EBPO SK gairėse nustatyti penki palyginamumo kriterijai, kuriuos turi atitikti kontroliuojami ir nekontroliuojami sandoriai, kad juos būtų galima laikyti panašiais; šie kriterijai yra i) perduodamos nuosavybės arba paslaugų charakteristikos, ii) šalių vykdomos funkcijos (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), iii) sutarties sąlygos, iv) ekonominės šalių aplinkybės ir v) šalių taikoma verslo strategija (651). „M.com“ susitarimai, įskaitant [A] susitarimą, aiškiai neatitinka nė vieno iš tų penkių kriterijų.

651

| (523) | Kalbant apie pirmą ir trečią kriterijus, t. y. nuosavybės arba paslaugų charakteristikas ir sutarties sąlygas, bendrovei „LuxOpCo“ suteikta išimtinė ir neatšaukiama licencija nematerialųjį turtą naudoti Europoje, taip pat teisė pagal Licencijos sutartį nematerialųjį turtą toliau plėtoti, gerinti ir valdyti visą jo naudojimo laiką (652). Priešingai, nė vienas „M.com“ susitarimas, sudarytas bendrovės „Amazon US“, nėra susijęs su panašia licencija, tie susitarimai taip pat nesusiję su ta pačia intelektine nuosavybe (653). Kaip aiškinama 220 konstatuojamojoje dalyje, „M.com“ susitarimų charakteristikos labai skiriasi nuo Licencijos sutarties charakteristikų. Licencijos sutartimi bendrovei „LuxOpCo“, valdančiai „Amazon“ svetaines Europoje, suteikiamos teisės naudoti ir toliau plėtoti, gerinti bei valdyti nematerialųjį turtą (įskaitant technologiją). O pagal „M.com“ susitarimus bendrovė „Amazon US“„M.com“ partneriams suteikė tik neišimtinę licenciją „Amazon“ intelektinę nuosavybę naudoti, jiems teikdama IT ir e. prekybos paslaugas, kad jie galėtų naudoti savo pačių mažmeninės prekybos svetaines ir kad ji galėtų vykdyti jų atžvilgiu prisiimtus įsipareigojimus (654). Taigi, tomis licencijomis „M.com“ partneriams nesuteikiama panaši teisė toliau plėtoti ir gerinti „Amazon“ intelektinę nuosavybę, vykdant savo veiklą, kaip Licencijos sutartimi leidžiama bendrovei „LuxOpCo“. Be to, įsipareigojimai išlaikyti ir apsaugoti intelektinę nuosavybę, kaip nustatyta Licencijos sutartyje, neįtraukti į „M.com“ susitarimus. Galiausiai, nė vienu iš penkių SK ataskaitoje nurodytų „M.com“ susitarimų, taip pat nė vienu iš vienuolikos papildomų „M.com“ susitarimų, bendrovės „Amazon“ pateiktų Komisijai, su „Amazon“ nesusijusioms kitoms sandorio šalims nesuteikta prieiga prie programinės įrangos arba pagrindinių algoritmų, naudojamų „Amazon“ e. prekybos platformai. |
| --- | --- |

(523)

Kalbant apie pirmą ir trečią kriterijus, t. y. nuosavybės arba paslaugų charakteristikas ir sutarties sąlygas, bendrovei „LuxOpCo“ suteikta išimtinė ir neatšaukiama licencija nematerialųjį turtą naudoti Europoje, taip pat teisė pagal Licencijos sutartį nematerialųjį turtą toliau plėtoti, gerinti ir valdyti visą jo naudojimo laiką (652). Priešingai, nė vienas „M.com“ susitarimas, sudarytas bendrovės „Amazon US“, nėra susijęs su panašia licencija, tie susitarimai taip pat nesusiję su ta pačia intelektine nuosavybe (653). Kaip aiškinama 220 konstatuojamojoje dalyje, „M.com“ susitarimų charakteristikos labai skiriasi nuo Licencijos sutarties charakteristikų. Licencijos sutartimi bendrovei „LuxOpCo“, valdančiai „Amazon“ svetaines Europoje, suteikiamos teisės naudoti ir toliau plėtoti, gerinti bei valdyti nematerialųjį turtą (įskaitant technologiją). O pagal „M.com“ susitarimus bendrovė „Amazon US“„M.com“ partneriams suteikė tik neišimtinę licenciją „Amazon“ intelektinę nuosavybę naudoti, jiems teikdama IT ir e. prekybos paslaugas, kad jie galėtų naudoti savo pačių mažmeninės prekybos svetaines ir kad ji galėtų vykdyti jų atžvilgiu prisiimtus įsipareigojimus (654). Taigi, tomis licencijomis „M.com“ partneriams nesuteikiama panaši teisė toliau plėtoti ir gerinti „Amazon“ intelektinę nuosavybę, vykdant savo veiklą, kaip Licencijos sutartimi leidžiama bendrovei „LuxOpCo“. Be to, įsipareigojimai išlaikyti ir apsaugoti intelektinę nuosavybę, kaip nustatyta Licencijos sutartyje, neįtraukti į „M.com“ susitarimus. Galiausiai, nė vienu iš penkių SK ataskaitoje nurodytų „M.com“ susitarimų, taip pat nė vienu iš vienuolikos papildomų „M.com“ susitarimų, bendrovės „Amazon“ pateiktų Komisijai, su „Amazon“ nesusijusioms kitoms sandorio šalims nesuteikta prieiga prie programinės įrangos arba pagrindinių algoritmų, naudojamų „Amazon“ e. prekybos platformai.

652

653

naudoti

654

| (524) | „M.com“ susitarimais bendrovė „Amazon US“ taip pat įpareigojama vykdyti daug daugiau veiklos, nei tik suteikti intelektinės nuosavybės licenciją. Nors „Amazon“ laikosi nuomonės, kad tie susitarimai apima prieigą prie tam tikros intelektinės nuosavybės, sutarčių aprėptis gerokai platesnė, nes jos aprėpia paslaugas, bendrovės „Amazon US“ teikiamas „M.com“ partneriams, pavyzdžiui, e. prekybos svetainių prieglobą ir priežiūrą, siuntinių siuntimą ir tvarkymą, pardavimo vykdymą ir kt. Be to, nors paslaugų teikimą pagal „M.com“ susitarimus daugiausia užtikrina bendrovė „Amazon US“, kartu veikianti kaip licenciarė ir nematerialiojo turto naudotoja, pagal Licencijos sutartį būtent „LuxOpCo“ naudoja nematerialųjį turtą, kaip licenciatas, ir būtent ji užtikrina ES svetainių plėtojimą, valdymą, prieglobą ir veikimą. „LuxSCS“, esanti nematerialiojo turto licenciarė pagal Licencijos sutartį, neturi jokių darbuotojų, todėl neturi pajėgumų vykdyti kokias nors funkcijas, panašias į bendrovės „Amazon US“ vykdytas pagal „M.com“ susitarimus. |
| --- | --- |

(524)

„M.com“ susitarimais bendrovė „Amazon US“ taip pat įpareigojama vykdyti daug daugiau veiklos, nei tik suteikti intelektinės nuosavybės licenciją. Nors „Amazon“ laikosi nuomonės, kad tie susitarimai apima prieigą prie tam tikros intelektinės nuosavybės, sutarčių aprėptis gerokai platesnė, nes jos aprėpia paslaugas, bendrovės „Amazon US“ teikiamas „M.com“ partneriams, pavyzdžiui, e. prekybos svetainių prieglobą ir priežiūrą, siuntinių siuntimą ir tvarkymą, pardavimo vykdymą ir kt. Be to, nors paslaugų teikimą pagal „M.com“ susitarimus daugiausia užtikrina bendrovė „Amazon US“, kartu veikianti kaip licenciarė ir nematerialiojo turto naudotoja, pagal Licencijos sutartį būtent „LuxOpCo“ naudoja nematerialųjį turtą, kaip licenciatas, ir būtent ji užtikrina ES svetainių plėtojimą, valdymą, prieglobą ir veikimą. „LuxSCS“, esanti nematerialiojo turto licenciarė pagal Licencijos sutartį, neturi jokių darbuotojų, todėl neturi pajėgumų vykdyti kokias nors funkcijas, panašias į bendrovės „Amazon US“ vykdytas pagal „M.com“ susitarimus.

| (525) | Kalbant konkrečiai apie [A] susitarimą, tuo susitarimu nustatytos teisės į nematerialųjį turtą yra ne tik nepanašios į išimtinę ir neatšaukiamą licenciją, pagal Licencijos sutartį bendrovės „LuxSCS“ suteiktą bendrovei „LuxOpCo“, bet ir tas susitarimas yra susijęs su daug papildomų paslaugų, kurių bendrovė „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį neteikia. Visų pirma, [A] susitarimas yra sudarytas dėl paslaugų, įskaitant e. prekybos svetainės plėtojimą, prieglobą ir priežiūrą. Iš to, kad tas susitarimas vadinamas [...] (655), taip pat matyti platesnė tų komercinių ryšių aprėptis. SK ataskaitoje dėmesys į jokius tuos skirtumus neatkreiptas, taip pat niekaip nepakoreguotas palyginamumas, išskyrus tai, kad pateikti klientų duomenys. |
| --- | --- |

(525)

Kalbant konkrečiai apie [A] susitarimą, tuo susitarimu nustatytos teisės į nematerialųjį turtą yra ne tik nepanašios į išimtinę ir neatšaukiamą licenciją, pagal Licencijos sutartį bendrovės „LuxSCS“ suteiktą bendrovei „LuxOpCo“, bet ir tas susitarimas yra susijęs su daug papildomų paslaugų, kurių bendrovė „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį neteikia. Visų pirma, [A] susitarimas yra sudarytas dėl paslaugų, įskaitant e. prekybos svetainės plėtojimą, prieglobą ir priežiūrą. Iš to, kad tas susitarimas vadinamas [...] (655), taip pat matyti platesnė tų komercinių ryšių aprėptis. SK ataskaitoje dėmesys į jokius tuos skirtumus neatkreiptas, taip pat niekaip nepakoreguotas palyginamumas, išskyrus tai, kad pateikti klientų duomenys.

655

| (526) | Kalbant apie antrą kriterijų, t. y. funkcijų analizę, Komisija jau nustatė, kad „LuxSCS“ nevykdo jokių funkcijų, kuriomis būtų didinama nematerialiojo turto vertė. Visų pirma, „LuxSCS“ nei buvo atsakinga už nematerialiojo turto plėtojimą, gerinimą, valdymą arba naudojimą, nei vykdė kokios nors rūšies rinkodaros veiklą. Pagal „M.com“ susitarimus bendrovė „Amazon US“ ne tik kūrė ir plėtojo intelektinę nuosavybę, naudotą vykdant sandorį, bet ir teikė daug paslaugų, įskaitant e. prekybos paslaugas, pagal Licencijos sutartį teikiamas bendrovės „LuxOpCo“, o ne bendrovės „LuxSCS“. |
| --- | --- |

(526)

Kalbant apie antrą kriterijų, t. y. funkcijų analizę, Komisija jau nustatė, kad „LuxSCS“ nevykdo jokių funkcijų, kuriomis būtų didinama nematerialiojo turto vertė. Visų pirma, „LuxSCS“ nei buvo atsakinga už nematerialiojo turto plėtojimą, gerinimą, valdymą arba naudojimą, nei vykdė kokios nors rūšies rinkodaros veiklą. Pagal „M.com“ susitarimus bendrovė „Amazon US“ ne tik kūrė ir plėtojo intelektinę nuosavybę, naudotą vykdant sandorį, bet ir teikė daug paslaugų, įskaitant e. prekybos paslaugas, pagal Licencijos sutartį teikiamas bendrovės „LuxOpCo“, o ne bendrovės „LuxSCS“.

| (527) | Kalbant apie ketvirtą kriterijų, t. y. ekonomines aplinkybes, Komisija atkreipia dėmesį, kad dauguma „M.com“ susitarimų yra susiję su Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija ir jais numatyta gerokai mažesnė pardavimo apimtis. |
| --- | --- |

(527)

Kalbant apie ketvirtą kriterijų, t. y. ekonomines aplinkybes, Komisija atkreipia dėmesį, kad dauguma „M.com“ susitarimų yra susiję su Jungtinių Amerikos Valstijų teritorija ir jais numatyta gerokai mažesnė pardavimo apimtis.

| (528) | Kalbant apie penktą kriterijų, t. y. verslo strategiją, „M.com“ susitarimai buvo sudaryti su įsitvirtinusiais fizinėse parduotuvėse prekiaujančiais mažmenininkais, siekusiais alternatyvaus platinimo kanalo. O Licencijos sutartimi buvo siekiama, kad bendrovė „LuxOpCo“ įsiskverbtų į Europos e. prekybos rinką, savo išimtinį platinimo kanalą, ir tam reikėjo naudoti nematerialųjį turtą (656). |
| --- | --- |

(528)

Kalbant apie penktą kriterijų, t. y. verslo strategiją, „M.com“ susitarimai buvo sudaryti su įsitvirtinusiais fizinėse parduotuvėse prekiaujančiais mažmenininkais, siekusiais alternatyvaus platinimo kanalo. O Licencijos sutartimi buvo siekiama, kad bendrovė „LuxOpCo“ įsiskverbtų į Europos e. prekybos rinką, savo išimtinį platinimo kanalą, ir tam reikėjo naudoti nematerialųjį turtą (656).

656

| (529) | Apibendrinant galima sakyti, kad nė viename IN susitarime, sudarytame „Amazon“ ir su ja nesusijusių trečiųjų šalių, įskaitant „M.com“ susitarimus apskritai ir [A] susitarimą konkrečiai, nenustatytas panašus nekontroliuojamas sandoris, pagal kurį, taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, būtų galima vertinti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį mokamą atlygį. Taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą lyginamos kontroliuojamo sandorio sąlygos ir tarp savarankiškų įmonių sudarytų sandorių sąlygos (657). Kad toks lyginimas būtų naudingas, lyginamų aplinkybių charakteristikos turi būti pakankamai palyginamos. Būti panašiam reiškia, kad jokie lyginamų aplinkybių skirtumai (jeigu jų yra) negali daryti esminio poveikio sąlygoms, vertinamoms taikant metodą, (pvz. kainai arba maržai), arba tai, kad galima atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti bet kokių tokių skirtumų poveikį. Kaip aiškinama 522–528 konstatuojamosiose dalyse, Licencijos sutartis ir „M.com“ susitarimai skiriasi, ir tie skirtumai, vertinant penkis palyginamumo veiksnius iš penkių, tokie, kad daromas esminis poveikis sandorio sąlygoms. Be to, Komisija mano, kad negalimas pagrįstai tikslus koregavimas tiems skirtumams pašalinti (658). |
| --- | --- |

(529)

Apibendrinant galima sakyti, kad nė viename IN susitarime, sudarytame „Amazon“ ir su ja nesusijusių trečiųjų šalių, įskaitant „M.com“ susitarimus apskritai ir [A] susitarimą konkrečiai, nenustatytas panašus nekontroliuojamas sandoris, pagal kurį, taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, būtų galima vertinti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį mokamą atlygį. Taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą lyginamos kontroliuojamo sandorio sąlygos ir tarp savarankiškų įmonių sudarytų sandorių sąlygos (657). Kad toks lyginimas būtų naudingas, lyginamų aplinkybių charakteristikos turi būti pakankamai palyginamos. Būti panašiam reiškia, kad jokie lyginamų aplinkybių skirtumai (jeigu jų yra) negali daryti esminio poveikio sąlygoms, vertinamoms taikant metodą, (pvz. kainai arba maržai), arba tai, kad galima atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti bet kokių tokių skirtumų poveikį. Kaip aiškinama 522–528 konstatuojamosiose dalyse, Licencijos sutartis ir „M.com“ susitarimai skiriasi, ir tie skirtumai, vertinant penkis palyginamumo veiksnius iš penkių, tokie, kad daromas esminis poveikis sandorio sąlygoms. Be to, Komisija mano, kad negalimas pagrįstai tikslus koregavimas tiems skirtumams pašalinti (658).

657

658

| (530) | Visų pirma, „Amazon“ tvirtina, kad pagrindinės technologijos perdavimas pagal [A] susitarimą, gali būti atskirtas nuo kitų paslaugų ir kad galimas pagrįstas koregavimas susitarimo ir Licencijos sutarties skirtumams pašalinti (659). Tačiau, remiantis „Amazon“ darbuotojo parodymais (660), „Amazon“ laikėsi holistinio požiūrio į „M.com“ susitarimų kainodarą ir nesistengė atskirai įkainoti atpažįstamų „Amazon US“ paslaugų (661). Todėl nustatinėti bendrovės „Amazon US“ atlygio, mokėtino jai tik už prieigą prie jos nematerialiojo turto, dalį neatrodo realu nesant aiškaus bendrovės „Amazon US“ pagal [A] susitarimą teikiamų materialiųjų paslaugų (pavyzdžiui, „Amazon US“ grupės vykdomo svetainių kūrimo, plėtojimo ir prieglaudos) koregavimo. |
| --- | --- |

(530)

Visų pirma, „Amazon“ tvirtina, kad pagrindinės technologijos perdavimas pagal [A] susitarimą, gali būti atskirtas nuo kitų paslaugų ir kad galimas pagrįstas koregavimas susitarimo ir Licencijos sutarties skirtumams pašalinti (659). Tačiau, remiantis „Amazon“ darbuotojo parodymais (660), „Amazon“ laikėsi holistinio požiūrio į „M.com“ susitarimų kainodarą ir nesistengė atskirai įkainoti atpažįstamų „Amazon US“ paslaugų (661). Todėl nustatinėti bendrovės „Amazon US“ atlygio, mokėtino jai tik už prieigą prie jos nematerialiojo turto, dalį neatrodo realu nesant aiškaus bendrovės „Amazon US“ pagal [A] susitarimą teikiamų materialiųjų paslaugų (pavyzdžiui, „Amazon US“ grupės vykdomo svetainių kūrimo, plėtojimo ir prieglaudos) koregavimo.

659

660

661

| (531) | NET darant prielaidą, kad būtų įmanoma atskirti pagrindinės technologijos perdavimą, atlygis už tą perdavimą pagal [A] susitarimą turi būti daug mažesnis nei apskaičiuotasis SK ataskaitoje. Toje ataskaitoje atlygis apskaičiuotas sudedant kelis mokesčius, nustatytus [A] susitarime, įskaitant mokesčius, susijusius su susitarimo materialiaisiais aspektais, pavyzdžiui, koregavimą padidėjus „Amazon“ darbo sąnaudoms. Siekiant nustatyti numanomą atlygį, buvo pakoreguoti bendrovės [A] mokėtini pradiniai mokesčiai, baziniai mokesčiai ir pardavimo komisiniai, pavyzdžiui, buvo nustatyti mokesčiai, kuriais siekta kompensuoti perteklinius užsakymų pajėgumus ir perteklinį atsargų lygį. Tie mokesčiai yra susiję su fiziniu mažmeninės prekybos veiklos valdymu. Jie nesusiję su nematerialiuoju turtu, perduodamu pagal tą susitarimą. SK ataskaitoje nepateikta jokių argumentų, kuriais būtų galima pagrįsti tai, kad šie mokesčiai buvo įtraukti atliekant įprastas rinkas sąlygas atitinkančio autorinio atlyginimo už nematerialųjį turtą dydžio analizę (662). Be to, apskaičiuojant numanomą autorinį atlyginimą, SK ataskaitoje neatsižvelgta į neigiamą komisinio mokesčio dydžio ir pardavimo, kuriam tas mokestis būtų taikomas, ryšį. Konkrečiau, komisinio mokesčio, dėl kurio susitarta pagal [A] susitarimą, dydis buvo nustatytas taip, kad kasmet turėjo mažėti (nuo 5 % iki 4 %), kartu didėjant numatomo pardavimo, kurį pagal susitarimą turėtų įvykdyti bendrovė [A], mastui (nuo 350 mln. JAV dolerių (USD) iki 750 mln. USD). Iš šio fakto matyti, kad esama masto ekonomijos ir (arba) kad paslaugų gavėjo derybinė pozicija stiprėja (663). O SK ataskaitoje pateiktuose skaičiavimuose komisiniai mokesčiais mažėja iki 4 % per metus, tik tiek, kiek nustatyta [A] susitarime, deramai nevertinant to, ar tas dydis būtų pagrįstas atsižvelgiant į gerokai didesnį Europoje prognozuojamų pardavimų dydį (3,2 mlrd. EUR pirmaisiais metais po restruktūrizacijos ir 8,3 mlrd. EUR 2010 finansiniais metais). |
| --- | --- |

(531)

NET darant prielaidą, kad būtų įmanoma atskirti pagrindinės technologijos perdavimą, atlygis už tą perdavimą pagal [A] susitarimą turi būti daug mažesnis nei apskaičiuotasis SK ataskaitoje. Toje ataskaitoje atlygis apskaičiuotas sudedant kelis mokesčius, nustatytus [A] susitarime, įskaitant mokesčius, susijusius su susitarimo materialiaisiais aspektais, pavyzdžiui, koregavimą padidėjus „Amazon“ darbo sąnaudoms. Siekiant nustatyti numanomą atlygį, buvo pakoreguoti bendrovės [A] mokėtini pradiniai mokesčiai, baziniai mokesčiai ir pardavimo komisiniai, pavyzdžiui, buvo nustatyti mokesčiai, kuriais siekta kompensuoti perteklinius užsakymų pajėgumus ir perteklinį atsargų lygį. Tie mokesčiai yra susiję su fiziniu mažmeninės prekybos veiklos valdymu. Jie nesusiję su nematerialiuoju turtu, perduodamu pagal tą susitarimą. SK ataskaitoje nepateikta jokių argumentų, kuriais būtų galima pagrįsti tai, kad šie mokesčiai buvo įtraukti atliekant įprastas rinkas sąlygas atitinkančio autorinio atlyginimo už nematerialųjį turtą dydžio analizę (662). Be to, apskaičiuojant numanomą autorinį atlyginimą, SK ataskaitoje neatsižvelgta į neigiamą komisinio mokesčio dydžio ir pardavimo, kuriam tas mokestis būtų taikomas, ryšį. Konkrečiau, komisinio mokesčio, dėl kurio susitarta pagal [A] susitarimą, dydis buvo nustatytas taip, kad kasmet turėjo mažėti (nuo 5 % iki 4 %), kartu didėjant numatomo pardavimo, kurį pagal susitarimą turėtų įvykdyti bendrovė [A], mastui (nuo 350 mln. JAV dolerių (USD) iki 750 mln. USD). Iš šio fakto matyti, kad esama masto ekonomijos ir (arba) kad paslaugų gavėjo derybinė pozicija stiprėja (663). O SK ataskaitoje pateiktuose skaičiavimuose komisiniai mokesčiais mažėja iki 4 % per metus, tik tiek, kiek nustatyta [A] susitarime, deramai nevertinant to, ar tas dydis būtų pagrįstas atsižvelgiant į gerokai didesnį Europoje prognozuojamų pardavimų dydį (3,2 mlrd. EUR pirmaisiais metais po restruktūrizacijos ir 8,3 mlrd. EUR 2010 finansiniais metais).

662

663

| (532) | Taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, kaip nustatyta SK ataskaitoje, taip pat gautas išpūstas rezultatas, ir dėl jo „bendrovei „LuxOpCo“ kilo rizika patirti nuostolių“ (664). Tai reiškia, kad bendrovės „LuxOpCo“ pajamų, gaunamų naudojant nematerialųjį turtą, galbūt nepakaktų ne tik autoriniam atlyginimui bendrovei „LuxSCS“, nustatytam taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, mokėti, bet ir mokėti atlygiui už visas kitas bendrovės „LuxOpCo“ vykdomas funkcijas. Komisija atkreipia dėmesį, jog nesusijusi šalis licenciatė greičiausiai nesutiktų, kad jos atlygiui nustatyti būtų taikomas metodas, pagal kurį ji greičiausiai struktūriniu požiūriu veiktų nuostolingai (665). Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodo taikymas [A] susitarimui SK ataskaitoje buvo atmestas, nes buvo laikoma, jog „mažiau tikėtina, kad atliekant likutinio pelno padalijimo analizę bus gautas šališkas įvertis“ (666). |
| --- | --- |

(532)

Taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, kaip nustatyta SK ataskaitoje, taip pat gautas išpūstas rezultatas, ir dėl jo „bendrovei „LuxOpCo“ kilo rizika patirti nuostolių“ (664). Tai reiškia, kad bendrovės „LuxOpCo“ pajamų, gaunamų naudojant nematerialųjį turtą, galbūt nepakaktų ne tik autoriniam atlyginimui bendrovei „LuxSCS“, nustatytam taikant palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodą, mokėti, bet ir mokėti atlygiui už visas kitas bendrovės „LuxOpCo“ vykdomas funkcijas. Komisija atkreipia dėmesį, jog nesusijusi šalis licenciatė greičiausiai nesutiktų, kad jos atlygiui nustatyti būtų taikomas metodas, pagal kurį ji greičiausiai struktūriniu požiūriu veiktų nuostolingai (665). Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodo taikymas [A] susitarimui SK ataskaitoje buvo atmestas, nes buvo laikoma, jog „mažiau tikėtina, kad atliekant likutinio pelno padalijimo analizę bus gautas šališkas įvertis“ (666).

664

665

666

| (533) | Naujausioje pateiktoje medžiagoje „Amazon“ jau tvirtino, kad palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas galėjo būti taikomas Licencijos sutarčiai, nustatant autorinį atlyginimą, kurio dydis būtų [4,5–5] proc. bendros pardavėjų pardavimų apimties (667). Tam argumentui pagrįsti „Amazon“ remiasi savo JAV mokesčių teismo nuomonės aiškinimu. Tačiau, kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje ir 352 išnašoje, [4,5–5] proc. autorinis atlyginimas iš tikrųjų buvo nustatytas ne JAV mokesčių teismo – jis šio sprendimo tikslais apskaičiuotas bendrovės „Amazon“. Bet kokiu atveju, Komisija nesutinka, kad, siekiant nustatyti įprastas rinkos sąlygas atitinkantį autorinį atlyginimą už Licencijos sutartį, toks autorinis atlyginimas, koks nustatytas siekiant įvertinti IN teisių perleidimo sutarties fiksuotąją sumą, gali būti patikimas lyginamasis rodiklis, kai taikomas palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas. |
| --- | --- |

(533)

Naujausioje pateiktoje medžiagoje „Amazon“ jau tvirtino, kad palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas galėjo būti taikomas Licencijos sutarčiai, nustatant autorinį atlyginimą, kurio dydis būtų [4,5–5] proc. bendros pardavėjų pardavimų apimties (667). Tam argumentui pagrįsti „Amazon“ remiasi savo JAV mokesčių teismo nuomonės aiškinimu. Tačiau, kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje ir 352 išnašoje, [4,5–5] proc. autorinis atlyginimas iš tikrųjų buvo nustatytas ne JAV mokesčių teismo – jis šio sprendimo tikslais apskaičiuotas bendrovės „Amazon“. Bet kokiu atveju, Komisija nesutinka, kad, siekiant nustatyti įprastas rinkos sąlygas atitinkantį autorinį atlyginimą už Licencijos sutartį, toks autorinis atlyginimas, koks nustatytas siekiant įvertinti IN teisių perleidimo sutarties fiksuotąją sumą, gali būti patikimas lyginamasis rodiklis, kai taikomas palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodas.

667

| (534) | Pirmiausia Komisija atkreipia dėmesį, kad IN teisių perleidimo sutartis buvo sudaryta 2005 m., o Liuksemburgo mokesčių administratoriui apie jo buvimą pranešta 2006 m. balandžio 20 d.„Amazon“ raštu. Jeigu „Amazon“ ir Liuksemburgas manė, kad IN teisių perleidimo pagal tą sutartį vertė yra patikimas lyginamasis rodiklis, Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo atsižvelgti į tą informaciją, kai 2006 m. gruodžio mėn. dar kartą patvirtino ginčijamą mokesčių sprendimą. |
| --- | --- |

(534)

Pirmiausia Komisija atkreipia dėmesį, kad IN teisių perleidimo sutartis buvo sudaryta 2005 m., o Liuksemburgo mokesčių administratoriui apie jo buvimą pranešta 2006 m. balandžio 20 d.„Amazon“ raštu. Jeigu „Amazon“ ir Liuksemburgas manė, kad IN teisių perleidimo pagal tą sutartį vertė yra patikimas lyginamasis rodiklis, Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo atsižvelgti į tą informaciją, kai 2006 m. gruodžio mėn. dar kartą patvirtino ginčijamą mokesčių sprendimą.

| (535) | Komisija taip pat pažymi, kad JAV mokesčių teismas pakoregavo IN teisių perleidimo vertę remdamasis palyginimu su „M.com“ susitarimais, visų pirma su [A] susitarimu (668). NET jeigu JAV mokesčių teismas galėjo atskirti pagrindinės technologijos perdavimą ir kitas tuo susitarimu nustatytas paslaugas (669), vis tiek nė vieno iš penkių palyginamumo veiksnių, pateiktų ir nagrinėtų 522–528 konstatuojamosiose dalyse, nesilaikoma lyginant Licencijos sutartį ir „M.com“ susitarimus, įskaitant [A] susitarimą. Tai, kas teigiama tose konstatuojamosiose dalyse, tinka ir vertinant IN teisių perleidimo sutarties laikymą panašia sutartimi Licencijos sutarties kainodaros nustatymo tikslais. |
| --- | --- |

(535)

Komisija taip pat pažymi, kad JAV mokesčių teismas pakoregavo IN teisių perleidimo vertę remdamasis palyginimu su „M.com“ susitarimais, visų pirma su [A] susitarimu (668). NET jeigu JAV mokesčių teismas galėjo atskirti pagrindinės technologijos perdavimą ir kitas tuo susitarimu nustatytas paslaugas (669), vis tiek nė vieno iš penkių palyginamumo veiksnių, pateiktų ir nagrinėtų 522–528 konstatuojamosiose dalyse, nesilaikoma lyginant Licencijos sutartį ir „M.com“ susitarimus, įskaitant [A] susitarimą. Tai, kas teigiama tose konstatuojamosiose dalyse, tinka ir vertinant IN teisių perleidimo sutarties laikymą panašia sutartimi Licencijos sutarties kainodaros nustatymo tikslais.

668

669

| (536) | Svarbiausia, kad IN teisių perleidimo įmokos yra susijusios su vienkartiniu teisių į jau esamą nematerialųjį turtą perdavimu. Jas nustatant neatsižvelgiama į funkcijas, susijusias su tolesniu nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu ir valdymu, ir į su tuo susijusią riziką, kaip tai buvo nustatyta SPS ir vykdoma bendrovės „LuxOpCo“. Tomis funkcijomis vertė sukuriama ne tik bendrovei „LuxOpCo“, bet ir bendrovės „LuxSCS“ kitoms sandorio šalims, kurioms taikomas SPS: ATI ir A9. |
| --- | --- |

(536)

Svarbiausia, kad IN teisių perleidimo įmokos yra susijusios su vienkartiniu teisių į jau esamą nematerialųjį turtą perdavimu. Jas nustatant neatsižvelgiama į funkcijas, susijusias su tolesniu nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu ir valdymu, ir į su tuo susijusią riziką, kaip tai buvo nustatyta SPS ir vykdoma bendrovės „LuxOpCo“. Tomis funkcijomis vertė sukuriama ne tik bendrovei „LuxOpCo“, bet ir bendrovės „LuxSCS“ kitoms sandorio šalims, kurioms taikomas SPS: ATI ir A9.

| (537) | JAV mokesčių teismas palygino [A] susitarimą, sudarytą „Amazon US“ ir [A], su IN teisių perleidimo sutartimi, sudaryta „Amazon US“ ir Liuksemburgo įmonių, kaip visumos, nedarant skirtumo tarp „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“, nes jos JAV mokesčių požiūriu laikomos viena įmone. Taigi, [A] susitarimas laikytas panašiu į licencijos suteikimo tvarką, tarpusavyje taikomą intelektinės nuosavybės kūrėjo („Amazon US“) ir intelektinės nuosavybės naudotojo (Europos įmonių bendrai). Licencijos sutartis nėra tokia tvarka, nes ji susijusi su tuo, kad de facto pasyvi intelektinės nuosavybės turėtoja („LuxSCS“) sublicencijuoja nematerialųjį turtą susijusiai šaliai („LuxOpCo“), kad ši tą turtą nagrinėjamu laikotarpiu plėtotų, gerintų, valdytų ir naudotų. Vadinasi, jeigu IN teisių perleidimo verte turėtų būti remiamasi kaip palyginamąja kaina laisvojoje rinkoje, tai būtų tinkama tik siekiant nustatyti bendrovės „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ mokamą atlygį už bendrovės „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį vykdomas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Kaip matyti iš 9.2.1.1 skirsnio, „LuxSCS“ niekaip unikaliai ir vertingai neprisidėjo plėtojant, išlaikant arba gerinant nematerialųjį turtą ir nepapildė jo, kaip kitais atžvilgiais nustatyta SPS, ji tą turtą tik perdavė bendrovei „LuxOpCo“, licenciatei (670). Taigi, „LuxSCS“ turėjo teisę gauti naudą, jai suteiktą pagal SPS (t. y. jai teko nematerialiojo turto ir jo antrinių kūrinių teisinė nuosavybė), tik dėl to, kad „LuxOpCo“ vykdė funkcijas ir prisiėmė riziką, jai priskirtas tuo susitarimu, kaip aiškinama 9.2.1.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(537)

JAV mokesčių teismas palygino [A] susitarimą, sudarytą „Amazon US“ ir [A], su IN teisių perleidimo sutartimi, sudaryta „Amazon US“ ir Liuksemburgo įmonių, kaip visumos, nedarant skirtumo tarp „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“, nes jos JAV mokesčių požiūriu laikomos viena įmone. Taigi, [A] susitarimas laikytas panašiu į licencijos suteikimo tvarką, tarpusavyje taikomą intelektinės nuosavybės kūrėjo („Amazon US“) ir intelektinės nuosavybės naudotojo (Europos įmonių bendrai). Licencijos sutartis nėra tokia tvarka, nes ji susijusi su tuo, kad de facto pasyvi intelektinės nuosavybės turėtoja („LuxSCS“) sublicencijuoja nematerialųjį turtą susijusiai šaliai („LuxOpCo“), kad ši tą turtą nagrinėjamu laikotarpiu plėtotų, gerintų, valdytų ir naudotų. Vadinasi, jeigu IN teisių perleidimo verte turėtų būti remiamasi kaip palyginamąja kaina laisvojoje rinkoje, tai būtų tinkama tik siekiant nustatyti bendrovės „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ mokamą atlygį už bendrovės „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį vykdomas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką). Kaip matyti iš 9.2.1.1 skirsnio, „LuxSCS“ niekaip unikaliai ir vertingai neprisidėjo plėtojant, išlaikant arba gerinant nematerialųjį turtą ir nepapildė jo, kaip kitais atžvilgiais nustatyta SPS, ji tą turtą tik perdavė bendrovei „LuxOpCo“, licenciatei (670). Taigi, „LuxSCS“ turėjo teisę gauti naudą, jai suteiktą pagal SPS (t. y. jai teko nematerialiojo turto ir jo antrinių kūrinių teisinė nuosavybė), tik dėl to, kad „LuxOpCo“ vykdė funkcijas ir prisiėmė riziką, jai priskirtas tuo susitarimu, kaip aiškinama 9.2.1.2 skirsnyje.

de facto

670

| (538) | Tai įrodoma Licencijos sutarties sąlygomis, pagal kurias bendrovei „LuxOpCo“ neribotam laikui suteikta išimtinė ir neatšaukiama visų esamų ir būsimų bendrovės „LuxSCS“ nematerialiojo turto teisių licencija, ir 9.2.1.1 bei 9.2.1.2 skirsniuose atlikta funkcijų analize. Nors savarankiškos ir susijusios šalys įprastomis rinkos sąlygomis gali sudaryti licencijos suteikimo susitarimą, panašų į [A] susitarimu nustatytą licenciaro ir licenciato ryšį, sunku įsivaizduoti, kad savarankiškos šalys sudarytų sublicencijos sutartį, panašią į Licencijos sutartį. |
| --- | --- |

(538)

Tai įrodoma Licencijos sutarties sąlygomis, pagal kurias bendrovei „LuxOpCo“ neribotam laikui suteikta išimtinė ir neatšaukiama visų esamų ir būsimų bendrovės „LuxSCS“ nematerialiojo turto teisių licencija, ir 9.2.1.1 bei 9.2.1.2 skirsniuose atlikta funkcijų analize. Nors savarankiškos ir susijusios šalys įprastomis rinkos sąlygomis gali sudaryti licencijos suteikimo susitarimą, panašų į [A] susitarimu nustatytą licenciaro ir licenciato ryšį, sunku įsivaizduoti, kad savarankiškos šalys sudarytų sublicencijos sutartį, panašią į Licencijos sutartį.

9.2.1.3.2.   Pelno paskirstymo metodas ir sandorio grynosios maržos metodas (SGMM)

Pelno paskirstymo metodas ir sandorio grynosios maržos metodas (SGMM)

| (539) | Kadangi nėra jokių susitarimų, su kuriais būtų galima tiesiogiai palyginti Licencijos sutartį (671), tinkamiausias sandorių kainodaros metodas, šiuo atveju taikytinas siekiant nustatyti to grupės vidaus sandorio kainą, yra sandorio pelnu grindžiamas metodas. Kaip aiškinama 251 konstatuojamojoje dalyje, EBPO SK gairėse yra aprašyti du sandoriais grindžiami sandorių kainodaros būdai – SGMM ir pelno paskirstymo metodas. Pelno paskirstymo metodas apima du būdus: indėlio analizę ir likutinio pelno analizę. Pastarasis dažnai vadinamas likutinio pelno padalijimo analize. |
| --- | --- |

(539)

Kadangi nėra jokių susitarimų, su kuriais būtų galima tiesiogiai palyginti Licencijos sutartį (671), tinkamiausias sandorių kainodaros metodas, šiuo atveju taikytinas siekiant nustatyti to grupės vidaus sandorio kainą, yra sandorio pelnu grindžiamas metodas. Kaip aiškinama 251 konstatuojamojoje dalyje, EBPO SK gairėse yra aprašyti du sandoriais grindžiami sandorių kainodaros būdai – SGMM ir pelno paskirstymo metodas. Pelno paskirstymo metodas apima du būdus: indėlio analizę ir likutinio pelno analizę. Pastarasis dažnai vadinamas likutinio pelno padalijimo analize.

671

| (540) | SK ataskaitoje Licencijos sutarčiai įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas esą apskaičiuotas taikant likutinio pelno padalijimo metodą (672). Tačiau, tą vertinimą atidžiau išnagrinėjus, matyti, kad faktiškai taikytas sandorių kainodaros metodas yra SGMM. Pirmiausia buvo taikomas SGMM ir apskaičiuota, kad įprastas rinkos sąlygas atitinkanti grąža už esą įprastų funkcijų vykdymą yra [4–6] proc. bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų, o vėliau bendrovei „LuxSCS“ kaip autorinis atlyginimas, bendrovės „LuxOpCo“ mokamas už nematerialiojo turto naudojimą, buvo paskirtas visas (t. y. 100 %) likęs pelnas. Likutinio pelno padalijimo metodo taikymas reiškia, kad, atlyginus už grupės vidaus sandorių įprastas funkcijas, likutinis pelnas paskirstomas kontroliuojamo sandorio šalims, kaip atlygis už jų unikalų ir vertingą indėlį (673). Tačiau šiuo atveju 100 % likutinio pelno buvo paskirta bendrovei „LuxSCS“, to niekaip nepagrindus SK ataskaitoje, nes toje ataskaitoje nenustatyta, kaip bendrovės „LuxSCS“ indėliu (atsižvelgiant į vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) pagrindžiama tai, kad visas likutinis pelnas paskirtas bendrovei „LuxSCS“. Ataskaitoje tik nurodyta, kad likutinis pelnas „gali būti laikomas priskirtinas nematerialiajam turtui, o bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikia licenciją tą turtą naudoti (may be considered to be attributable to the Intangibles licensed by LuxOpCo from LuxSCS) (674). |
| --- | --- |

(540)

SK ataskaitoje Licencijos sutarčiai įprastas rinkos sąlygas atitinkantis intervalas esą apskaičiuotas taikant likutinio pelno padalijimo metodą (672). Tačiau, tą vertinimą atidžiau išnagrinėjus, matyti, kad faktiškai taikytas sandorių kainodaros metodas yra SGMM. Pirmiausia buvo taikomas SGMM ir apskaičiuota, kad įprastas rinkos sąlygas atitinkanti grąža už esą įprastų funkcijų vykdymą yra [4–6] proc. bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų, o vėliau bendrovei „LuxSCS“ kaip autorinis atlyginimas, bendrovės „LuxOpCo“ mokamas už nematerialiojo turto naudojimą, buvo paskirtas visas (t. y. 100 %) likęs pelnas. Likutinio pelno padalijimo metodo taikymas reiškia, kad, atlyginus už grupės vidaus sandorių įprastas funkcijas, likutinis pelnas paskirstomas kontroliuojamo sandorio šalims, kaip atlygis už jų unikalų ir vertingą indėlį (673). Tačiau šiuo atveju 100 % likutinio pelno buvo paskirta bendrovei „LuxSCS“, to niekaip nepagrindus SK ataskaitoje, nes toje ataskaitoje nenustatyta, kaip bendrovės „LuxSCS“ indėliu (atsižvelgiant į vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) pagrindžiama tai, kad visas likutinis pelnas paskirtas bendrovei „LuxSCS“. Ataskaitoje tik nurodyta, kad likutinis pelnas „gali būti laikomas priskirtinas nematerialiajam turtui, o bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikia licenciją tą turtą naudoti (may be considered to be attributable to the Intangibles licensed by LuxOpCo from LuxSCS) (674).

672

673

may be considered to be attributable to the Intangibles licensed by LuxOpCo from LuxSCS

674

| (541) | Tai, kad į SK ataskaitoje pateiktą sandorių kainodaros vertinimą neįtrauktas likutinio pelno padalijimas bendrovėms „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“, rodo, kad tik vienos iš tų Licencijos sutarties šalių, t. y. bendrovės „LuxSCS“, indėlis laikytas vertingu ir unikaliu. Tai reiškia, kas iš tikrųjų to sandorio įprastas rinkos sąlygas atitinkančiam intervalui nustatyti buvo taikytas vienašalis sandorių metodas, t. y. SGMM (675). Tą patvirtino ir Liuksemburgas (676). |
| --- | --- |

(541)

Tai, kad į SK ataskaitoje pateiktą sandorių kainodaros vertinimą neįtrauktas likutinio pelno padalijimas bendrovėms „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“, rodo, kad tik vienos iš tų Licencijos sutarties šalių, t. y. bendrovės „LuxSCS“, indėlis laikytas vertingu ir unikaliu. Tai reiškia, kas iš tikrųjų to sandorio įprastas rinkos sąlygas atitinkančiam intervalui nustatyti buvo taikytas vienašalis sandorių metodas, t. y. SGMM (675). Tą patvirtino ir Liuksemburgas (676).

675

676

| (542) | Atsižvelgdama į 9.2.1.1 ir 9.2.1.2 skirsniuose pateiktą funkcijų analizę Komisija sutinka, kad tik vienos iš Licencijos sutarties šalių indėlis yra unikalus ir vertingas, ir, taigi, kad SGMM yra tinkamesnis sandorio kainodaros metodas, taikytinas vertinant pagal Licencijos sutartį mokėtiną atlygį. Tačiau, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, unikalias ir vertingas funkcijas vykdanti šio sandorio šalis yra „LuxOpCo“, o ne „LuxSCS“. Remiantis tuo, SGMM taikymo tikslais vertinama šalis turėtų būti „LuxSCS“, o ne „LuxOpCo“, kaip toliau aiškinama 9.2.1.4 skirsnyje. |
| --- | --- |

(542)

Atsižvelgdama į 9.2.1.1 ir 9.2.1.2 skirsniuose pateiktą funkcijų analizę Komisija sutinka, kad tik vienos iš Licencijos sutarties šalių indėlis yra unikalus ir vertingas, ir, taigi, kad SGMM yra tinkamesnis sandorio kainodaros metodas, taikytinas vertinant pagal Licencijos sutartį mokėtiną atlygį. Tačiau, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, unikalias ir vertingas funkcijas vykdanti šio sandorio šalis yra „LuxOpCo“, o ne „LuxSCS“. Remiantis tuo, SGMM taikymo tikslais vertinama šalis turėtų būti „LuxSCS“, o ne „LuxOpCo“, kaip toliau aiškinama 9.2.1.4 skirsnyje.

9.2.1.4.   
  SGMM taikymas šioje byloje

SGMM taikymas šioje byloje

| (543) | Kaip aiškinama (255) konstatuojamojoje dalyje, taikant SGMM, pirmiausia reikia nustatyti vertinamą šalį, vėliau reikia pasirinkti tinkamą pelno lygio rodiklį, pagal kurį vertinamas pelnas, gautinas vertinamai šaliai vykdant kontroliuojamo sandorio funkcijas, ir turi būti atsižvelgiama į tos šalies naudojamą turtą bei prisiimamą riziką. |
| --- | --- |

(543)

Kaip aiškinama (255) konstatuojamojoje dalyje, taikant SGMM, pirmiausia reikia nustatyti vertinamą šalį, vėliau reikia pasirinkti tinkamą pelno lygio rodiklį, pagal kurį vertinamas pelnas, gautinas vertinamai šaliai vykdant kontroliuojamo sandorio funkcijas, ir turi būti atsižvelgiama į tos šalies naudojamą turtą bei prisiimamą riziką.

9.2.1.4.1.   Vertinama šalis turėtų būti „LuxSCS“

Vertinama šalis turėtų būti „LuxSCS“

| (544) | Taikant SGMM, vertinama šalis turi būti pasirenkama pagal visų grupės vidaus sandorio šalių atliekamą funkcijų (įskaitant naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) analizę (677). Paprastai, vertinama šalis yra šalis, kuriai SGMM galima taikyti patikimiausiu būdu ir kurios atžvilgiu galima rasti patikimiausių panašių įmonių. Tai dažniausiai bus šalis, vykdanti mažiau sudėtingas funkcijas (678). SGMM laikomas tinkamu metodu, taikytinu vertinant šaliai, kuri, vykdant sandorį, kurio sandorio kainodaros analizė atliekama, nevykdo kokių nors unikalių arba vertingų funkcijų, mokamą įprastas rinkos sąlygas atitinkantį atlygį (679). |
| --- | --- |

(544)

Taikant SGMM, vertinama šalis turi būti pasirenkama pagal visų grupės vidaus sandorio šalių atliekamą funkcijų (įskaitant naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) analizę (677). Paprastai, vertinama šalis yra šalis, kuriai SGMM galima taikyti patikimiausiu būdu ir kurios atžvilgiu galima rasti patikimiausių panašių įmonių. Tai dažniausiai bus šalis, vykdanti mažiau sudėtingas funkcijas (678). SGMM laikomas tinkamu metodu, taikytinu vertinant šaliai, kuri, vykdant sandorį, kurio sandorio kainodaros analizė atliekama, nevykdo kokių nors unikalių arba vertingų funkcijų, mokamą įprastas rinkos sąlygas atitinkantį atlygį (679).

677

678

679

| (545) | Kalbant apie sandorių kainodaros tvarką, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu, taikant SGMM, vertinama šalimi buvo pasirinkta bendrovė „LuxOpCo“. SK ataskaitoje toks pasirinkimas pagrįstas tuo, kad „LuxOpCo“, palaikydama ryšius su „LuxSCS“, vykdo pačias nesudėtingiausias funkcijas, nes, priešingai nei „LuxSCS“, jai nepriklauso vertinga intelektinė nuosavybė ir vykdydama savo įprastą veiklą ji neprisiima svarbios verslo rizikos (680). |
| --- | --- |

(545)

Kalbant apie sandorių kainodaros tvarką, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu, taikant SGMM, vertinama šalimi buvo pasirinkta bendrovė „LuxOpCo“. SK ataskaitoje toks pasirinkimas pagrįstas tuo, kad „LuxOpCo“, palaikydama ryšius su „LuxSCS“, vykdo pačias nesudėtingiausias funkcijas, nes, priešingai nei „LuxSCS“, jai nepriklauso vertinga intelektinė nuosavybė ir vykdydama savo įprastą veiklą ji neprisiima svarbios verslo rizikos (680).

680

| (546) | Iš tų argumentų matyti, kad esama painiavos dėl turimo turto sudėtingumo ir grupės vidaus sandorio, kurio kainodarą siekiama nustatyti, šalių vykdomų funkcijų sudėtingumo. Kaip aiškinama 430 konstatuojamojoje dalyje, nėra pagrindo daryti prielaidą, kad asocijuotoji grupės bendrovė, suteikianti nematerialiojo turto licenciją kitai grupės bendrovei, vykdo sudėtingesnes funkcijas, nei ta bendrovė, vien dėl to, kad jai teisiniu požiūriu priklauso sudėtingas turtas. Sandorių kainodaros tikslais pati savaime nematerialiojo turto teisinė nuosavybė nesuteikia jokios teisės galiausiai pasilikti grąžą, gaunamą naudojant tą turtą. Atlygis grupės vidaus sandorio šaliai priklauso nuo jos vykdomų funkcijų, jos naudojamo turto ir jos prisiimamos rizikos, viena vertus, ir, kita vertus, nuo kitų susijusių sandorio šalių indėlio, vertinamo pagal jų vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, vykdant sandorį (681). Kaip aiškinama 9.2.1.1.3 skirsnyje, bet kokia rizika, kuri sutartimi galėjo būti paskirta bendrovei „LuxSCS“, dėl Licencijos sutarties iš tikrųjų buvusi labai riboto pobūdžio ir neatitinka faktinio šalių elgesio. |
| --- | --- |

(546)

Iš tų argumentų matyti, kad esama painiavos dėl turimo turto sudėtingumo ir grupės vidaus sandorio, kurio kainodarą siekiama nustatyti, šalių vykdomų funkcijų sudėtingumo. Kaip aiškinama 430 konstatuojamojoje dalyje, nėra pagrindo daryti prielaidą, kad asocijuotoji grupės bendrovė, suteikianti nematerialiojo turto licenciją kitai grupės bendrovei, vykdo sudėtingesnes funkcijas, nei ta bendrovė, vien dėl to, kad jai teisiniu požiūriu priklauso sudėtingas turtas. Sandorių kainodaros tikslais pati savaime nematerialiojo turto teisinė nuosavybė nesuteikia jokios teisės galiausiai pasilikti grąžą, gaunamą naudojant tą turtą. Atlygis grupės vidaus sandorio šaliai priklauso nuo jos vykdomų funkcijų, jos naudojamo turto ir jos prisiimamos rizikos, viena vertus, ir, kita vertus, nuo kitų susijusių sandorio šalių indėlio, vertinamo pagal jų vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, vykdant sandorį (681). Kaip aiškinama 9.2.1.1.3 skirsnyje, bet kokia rizika, kuri sutartimi galėjo būti paskirta bendrovei „LuxSCS“, dėl Licencijos sutarties iš tikrųjų buvusi labai riboto pobūdžio ir neatitinka faktinio šalių elgesio.

681

| (547) | Šiuo atveju Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo sutikti su „Amazon“ teiginiu, kad pati nematerialiojo turto teisinė nuosavybė yra unikalus indėlis (682), ir bendrovė „LuxSCS“ už jį turėtų gauti atlygį, kurį sudaro beveik visas iš bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas. Veikiau, mokesčių administratorius turėjo reikalauti funkcijų analizės, iš kurios būtų matyti, kad „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su tuo turtu, bet SK ataskaitoje to visiškai nebuvo. Nors neginčijama, kad bendrovei „LuxOpCo“ neturėtų būti suteikta išimtinė ir neatšaukiama teisė naudoti ir sublicencijuoti nematerialųjį turtą, neatlyginant bendrovei „LuxSCS“ šios sąnaudų, susijusių su IN teisių perleidimo sutartimi ir SPS, tai, ar bendrovei „LuxSCS“ turėtų būti mokamas atlygis, didesnis nei ta suma, priklauso nuo atitinkamai „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu. |
| --- | --- |

(547)

Šiuo atveju Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo sutikti su „Amazon“ teiginiu, kad pati nematerialiojo turto teisinė nuosavybė yra unikalus indėlis (682), ir bendrovė „LuxSCS“ už jį turėtų gauti atlygį, kurį sudaro beveik visas iš bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas. Veikiau, mokesčių administratorius turėjo reikalauti funkcijų analizės, iš kurios būtų matyti, kad „LuxSCS“ vykdo unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su tuo turtu, bet SK ataskaitoje to visiškai nebuvo. Nors neginčijama, kad bendrovei „LuxOpCo“ neturėtų būti suteikta išimtinė ir neatšaukiama teisė naudoti ir sublicencijuoti nematerialųjį turtą, neatlyginant bendrovei „LuxSCS“ šios sąnaudų, susijusių su IN teisių perleidimo sutartimi ir SPS, tai, ar bendrovei „LuxSCS“ turėtų būti mokamas atlygis, didesnis nei ta suma, priklauso nuo atitinkamai „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ vykdomų funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu.

682

| (548) | Nors nagrinėjamu laikotarpiu ji buvo teisinė nematerialiojo turto savininkė, iš 9.2.1.1 skirsnyje pateiktos funkcijų analizės matyti, kad „LuxSCS“ nevykdė jokių aktyvių ir svarbių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, dėl kurių būtų pagrįsta jai skirti beveik visą bendrovės „LuxOpCo“, valdančios „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklą Europoje, gaunamą pelną. „LuxSCS“ tik turėjo nematerialųjį turtą veiklos Europoje, vykdytos per ES svetaines (t. y. „LuxOpCo“ vykdytos veiklos) tikslais. Iš 9.2.1.2 skirsnyje pateiktos funkcijų analizės matyti, kad visos faktinės teisinės teisės, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje, visą nematerialiojo turto naudojimo laikotarpį buvo išimtinai ir neatšaukiamai suteiktos bendrovei „LuxOpCo“ (683). Be to, būtent „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (684), iš tikrųjų vykdė visas atitinkamas funkcijas, naudojo atitinkamą turtą ir prisiėmė visą atitinkamą riziką, susijusią ne tik su nematerialiojo turto naudojimu, bet ir su jo plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat vykdė centrinės būstinės funkcijas ir įvairias unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su pagrindiniais vertę didinančiais „Amazon“ veiklos veiksniais, būtent asortimentu, kaina ir patogumu. Visa tai buvo akivaizdu iš Licencijos sutarties sąlygų, taip pat iš SK ataskaitoje pateiktos funkcijų analizės – joje teigiama, kad vienintelės „LuxSCS“ funkcijos buvo susijusios su pasyvios nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės, administruojančios savo turimą intelektinę nuosavybę, funkcijomis (685). |
| --- | --- |

(548)

Nors nagrinėjamu laikotarpiu ji buvo teisinė nematerialiojo turto savininkė, iš 9.2.1.1 skirsnyje pateiktos funkcijų analizės matyti, kad „LuxSCS“ nevykdė jokių aktyvių ir svarbių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, dėl kurių būtų pagrįsta jai skirti beveik visą bendrovės „LuxOpCo“, valdančios „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų veiklą Europoje, gaunamą pelną. „LuxSCS“ tik turėjo nematerialųjį turtą veiklos Europoje, vykdytos per ES svetaines (t. y. „LuxOpCo“ vykdytos veiklos) tikslais. Iš 9.2.1.2 skirsnyje pateiktos funkcijų analizės matyti, kad visos faktinės teisinės teisės, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje, visą nematerialiojo turto naudojimo laikotarpį buvo išimtinai ir neatšaukiamai suteiktos bendrovei „LuxOpCo“ (683). Be to, būtent „LuxOpCo“, padedama susijusių įmonių ES šalyse (684), iš tikrųjų vykdė visas atitinkamas funkcijas, naudojo atitinkamą turtą ir prisiėmė visą atitinkamą riziką, susijusią ne tik su nematerialiojo turto naudojimu, bet ir su jo plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu. „LuxOpCo“ taip pat vykdė centrinės būstinės funkcijas ir įvairias unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su pagrindiniais vertę didinančiais „Amazon“ veiklos veiksniais, būtent asortimentu, kaina ir patogumu. Visa tai buvo akivaizdu iš Licencijos sutarties sąlygų, taip pat iš SK ataskaitoje pateiktos funkcijų analizės – joje teigiama, kad vienintelės „LuxSCS“ funkcijos buvo susijusios su pasyvios nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės, administruojančios savo turimą intelektinę nuosavybę, funkcijomis (685).

683

684

685

| (549) | Nors prašyme priimti sprendimą ir SK ataskaitoje aiškinama, jog buvo tikimasi, kad „LuxSCS“ veiks kaip nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė, o „LuxOpCo“ – kaip pagrindinė veiklos Europoje vykdytoja (686), Liuksemburgo mokesčių administratorius, tikrindamas tą prašymą ir patvirtindamas siūlomą sandorių kainodaros tvarką, neatsižvelgė į tas funkcijas. Užuot atsižvelgęs į tai, mokesčių administratorius pasikliovė „Amazon“ nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad „LuxSCS“ vykdys unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o „LuxOpCo“ vykdys tik įprastas valdymo funkcijas, susijusias su ribota rizika (687). Tačiau, atsižvelgiant į 9.2.1.1 ir 9.2.1.2 skirsniuose pateiktą funkcijų analizę, būtent „LuxSCS“, o ne „LuxOpCo“ yra mažiau sudėtinga įmonė. Vadinasi, Licencijos sutarties kainodarai nustatyti taikant SGMM, „LuxSCS“ turėjo būti paskirta vertinama šalimi. |
| --- | --- |

(549)

Nors prašyme priimti sprendimą ir SK ataskaitoje aiškinama, jog buvo tikimasi, kad „LuxSCS“ veiks kaip nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė, o „LuxOpCo“ – kaip pagrindinė veiklos Europoje vykdytoja (686), Liuksemburgo mokesčių administratorius, tikrindamas tą prašymą ir patvirtindamas siūlomą sandorių kainodaros tvarką, neatsižvelgė į tas funkcijas. Užuot atsižvelgęs į tai, mokesčių administratorius pasikliovė „Amazon“ nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad „LuxSCS“ vykdys unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, o „LuxOpCo“ vykdys tik įprastas valdymo funkcijas, susijusias su ribota rizika (687). Tačiau, atsižvelgiant į 9.2.1.1 ir 9.2.1.2 skirsniuose pateiktą funkcijų analizę, būtent „LuxSCS“, o ne „LuxOpCo“ yra mažiau sudėtinga įmonė. Vadinasi, Licencijos sutarties kainodarai nustatyti taikant SGMM, „LuxSCS“ turėjo būti paskirta vertinama šalimi.

686

687

9.2.1.4.2.   Pelno lygio rodiklis

Pelno lygio rodiklis

| (550) | Taikant SGMM, pelno lygio rodiklis turi būti pasirenkamas atsižvelgiant į vertinamos šalies funkcijų, susijusių su kontroliuojamu sandoriu, verte, atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką (688); renkantis reikia remtis objektyviais duomenimis, o pasirinktą rodiklį turi būti galima pagrįstai patikimai ir nuosekliai įvertinti. Taikant SGMM, grynajam pelnui paprastai taikomas koeficientas, siekiant atsižvelgti į gamybos ir paslaugų veiklos sąnaudas, pardavimus, kai esama pardavimo veiklos, ir turtą, kai veiklai intensyviai naudojamas turtas (689). Kadangi „LuxSCS“ neužregistravo jokio pardavimo ir neprisiėmė jokios rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu, jos tiesiogiai patirtos sąnaudos yra patikimiausias vertės, gaunamos jai vykdant ribotas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) rodiklis. Todėl šiuo atveju tinkamas pelno lygio rodiklis yra pelno dydis, nustatomas pagal visas tinkamas sąnaudas. |
| --- | --- |

(550)

Taikant SGMM, pelno lygio rodiklis turi būti pasirenkamas atsižvelgiant į vertinamos šalies funkcijų, susijusių su kontroliuojamu sandoriu, verte, atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką (688); renkantis reikia remtis objektyviais duomenimis, o pasirinktą rodiklį turi būti galima pagrįstai patikimai ir nuosekliai įvertinti. Taikant SGMM, grynajam pelnui paprastai taikomas koeficientas, siekiant atsižvelgti į gamybos ir paslaugų veiklos sąnaudas, pardavimus, kai esama pardavimo veiklos, ir turtą, kai veiklai intensyviai naudojamas turtas (689). Kadangi „LuxSCS“ neužregistravo jokio pardavimo ir neprisiėmė jokios rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu, jos tiesiogiai patirtos sąnaudos yra patikimiausias vertės, gaunamos jai vykdant ribotas funkcijas (atsižvelgiant į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką) rodiklis. Todėl šiuo atveju tinkamas pelno lygio rodiklis yra pelno dydis, nustatomas pagal visas tinkamas sąnaudas.

688

689

| (551) | Kalbant apie tinkamos sąnaudų bazės, pagal kurią turėtų būti nustatomas pelno dydis, nustatymą šiuo atveju, „LuxSCS“ nevykdė jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu arba naudojimu, nenaudojo jokio turto ir neprisiėmė jokios su tuo susijusios esminės rizikos. „LuxSCS“ tik vykdė tarpininkės funkciją – IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas perdavė bendrovei „LuxOpCo“, o autorinio atlyginimo, pagal Licencijos sutartį jos gaunamo iš bedrovės „LuxOpCo“, dalį, atitinkančią tų sąnaudų sumą, perdavė bendrovėms A9 ir ATI. Be to, „LuxSCS“ teisę į pagal SPS gaunamą naudą turėjo tik dėl to, kad „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį per nagrinėjamą laikotarpį vykdė funkcijas ir prisiėmė riziką, pagal tą susitarimą priskirtą bendrovei „LuxSCS“ (690). Todėl bet koks atlygis bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį turėtų atspindėti tai, kad bendrovės „LuxOpCo“ vykdė jas funkcijas (691). |
| --- | --- |

(551)

Kalbant apie tinkamos sąnaudų bazės, pagal kurią turėtų būti nustatomas pelno dydis, nustatymą šiuo atveju, „LuxSCS“ nevykdė jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu arba naudojimu, nenaudojo jokio turto ir neprisiėmė jokios su tuo susijusios esminės rizikos. „LuxSCS“ tik vykdė tarpininkės funkciją – IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudas perdavė bendrovei „LuxOpCo“, o autorinio atlyginimo, pagal Licencijos sutartį jos gaunamo iš bedrovės „LuxOpCo“, dalį, atitinkančią tų sąnaudų sumą, perdavė bendrovėms A9 ir ATI. Be to, „LuxSCS“ teisę į pagal SPS gaunamą naudą turėjo tik dėl to, kad „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį per nagrinėjamą laikotarpį vykdė funkcijas ir prisiėmė riziką, pagal tą susitarimą priskirtą bendrovei „LuxSCS“ (690). Todėl bet koks atlygis bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį turėtų atspindėti tai, kad bendrovės „LuxOpCo“ vykdė jas funkcijas (691).

690

691

| (552) | Kad ir ką teigtų „Amazon“ (692), licencijos mokestis, toks, koks patvirtintas ginčijamu sprendimu, nebuvo sumažintas pagal „LuxOpCo“ vykdytas nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo, valdymo ir naudojimo funkcijas (693). Licencijos sutarties 3.1 punkte – jame nustatyta, kad „LuxOpCo“ teiks verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ – šiuo atžvilgiu aiškiai nustatyta, jog „the parties agree that the License Fee set forth in exhibit A shall be the sole consideration for the licenses granted and services provided under this Agreement“ (694). Iš tikrųjų, „LuxSCS“ nepatyrė tiesioginių arba netiesioginių sąnaudų, susijusių su nematerialiuoju turtu, išskyrus tam tikras ribotas sąnaudas, susijusias su jos turimos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės administravimu. |
| --- | --- |

(552)

Kad ir ką teigtų „Amazon“ (692), licencijos mokestis, toks, koks patvirtintas ginčijamu sprendimu, nebuvo sumažintas pagal „LuxOpCo“ vykdytas nematerialiojo turto plėtojimo, gerinimo, valdymo ir naudojimo funkcijas (693). Licencijos sutarties 3.1 punkte – jame nustatyta, kad „LuxOpCo“ teiks verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ – šiuo atžvilgiu aiškiai nustatyta, jog „the parties agree that the License Fee set forth in exhibit A shall be the sole consideration for the licenses granted and services provided under this Agreement“ (694). Iš tikrųjų, „LuxSCS“ nepatyrė tiesioginių arba netiesioginių sąnaudų, susijusių su nematerialiuoju turtu, išskyrus tam tikras ribotas sąnaudas, susijusias su jos turimos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės administravimu.

692

693

694

| (553) | Taip pat, IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudos neturėtų būti įtraukiamos į sąnaudų bazę, kaip perleidimo sąnaudos, t. y. nustatant įprastas rinkos sąlygas atitinkantį bendrovės „LuxSCS“ atlygį pagal Licencijos sutartį, pagal tas sąnaudas neturėtų būti nustatomas joks pelno dydis. Kadangi „LuxSCS“ nevykdo jokių funkcijų, nenaudoja jokio turto ir neprisiima jokios rizikos, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nebūtų tikimasi, kad savarankiška šalis bendrovei „LuxSCS“ skirs pagal tas sąnaudas nustatytą pelno dydį (695). Panašiai, sąnaudos, susijusios su atsargų pardavimu tarp bendrovių 2006 m., turėtų būti neįtrauktos į sąnaudų bazę, nes, atrodo, tai vienkartinės sąnaudos, susijusios ne su nematerialiojo turto suteikimu, bet su veiklos Europoje restruktūrizavimu, kai bendrovė „LuxSCS“ reorganizavo savo patronuojamųjų įmonių veiklą. Tai gali būti laikoma akcininkės veikla, taigi joks pelno dydis negali būti nustatomas (696). |
| --- | --- |

(553)

Taip pat, IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudos neturėtų būti įtraukiamos į sąnaudų bazę, kaip perleidimo sąnaudos, t. y. nustatant įprastas rinkos sąlygas atitinkantį bendrovės „LuxSCS“ atlygį pagal Licencijos sutartį, pagal tas sąnaudas neturėtų būti nustatomas joks pelno dydis. Kadangi „LuxSCS“ nevykdo jokių funkcijų, nenaudoja jokio turto ir neprisiima jokios rizikos, susijusios su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu, nebūtų tikimasi, kad savarankiška šalis bendrovei „LuxSCS“ skirs pagal tas sąnaudas nustatytą pelno dydį (695). Panašiai, sąnaudos, susijusios su atsargų pardavimu tarp bendrovių 2006 m., turėtų būti neįtrauktos į sąnaudų bazę, nes, atrodo, tai vienkartinės sąnaudos, susijusios ne su nematerialiojo turto suteikimu, bet su veiklos Europoje restruktūrizavimu, kai bendrovė „LuxSCS“ reorganizavo savo patronuojamųjų įmonių veiklą. Tai gali būti laikoma akcininkės veikla, taigi joks pelno dydis negali būti nustatomas (696).

695

696

| (554) | Kalbant apie funkcijas, nagrinėjamu laikotarpiu vykdytas bendrovės „LuxSCS“, bendros administracinės paslaugos, apibūdintos 429 konstatuojamojoje dalyje, buvo įsigytos išorėje ir dėl jų nekilo jokia esminė rizika. Tos sąnaudos, tiesiogiai patirtos dėl tų paslaugų, gali būti apibrėžtos (697). Tos sąnaudos buvo susijusios su Liuksemburgo sąnaudų, priskirtų bendrovei „LuxSCS“ dėl jos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės administravimo, pavyzdžiui, tam tikrų sąnaudų, susijusių su tos teisinės nuosavybės išlaikymu, dalimi. Nors nepateikta įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad „LuxSCS“ iš tikrųjų priėmė kokius nors aktyvius ir svarbius sprendimus, susijusius su nematerialiojo turto apsauga Europoje, – atsakomybė už juos iš tikrųjų buvo perduota bendrovei „LuxOpCo“, – Komisija vis tiek gali sutikti, kad, taikant SGMM, tos sąnaudos būtų įtrauktos į sąnaudų bazę, jeigu tik jos yra susijusios su bendrovės „LuxSCS“ faktiškai vykdytomis funkcijomis. Tos sąnaudos tada, atrodytų, yra susijusios su „LuxSCS“ turimos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymu Europoje. |
| --- | --- |

(554)

Kalbant apie funkcijas, nagrinėjamu laikotarpiu vykdytas bendrovės „LuxSCS“, bendros administracinės paslaugos, apibūdintos 429 konstatuojamojoje dalyje, buvo įsigytos išorėje ir dėl jų nekilo jokia esminė rizika. Tos sąnaudos, tiesiogiai patirtos dėl tų paslaugų, gali būti apibrėžtos (697). Tos sąnaudos buvo susijusios su Liuksemburgo sąnaudų, priskirtų bendrovei „LuxSCS“ dėl jos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės administravimo, pavyzdžiui, tam tikrų sąnaudų, susijusių su tos teisinės nuosavybės išlaikymu, dalimi. Nors nepateikta įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad „LuxSCS“ iš tikrųjų priėmė kokius nors aktyvius ir svarbius sprendimus, susijusius su nematerialiojo turto apsauga Europoje, – atsakomybė už juos iš tikrųjų buvo perduota bendrovei „LuxOpCo“, – Komisija vis tiek gali sutikti, kad, taikant SGMM, tos sąnaudos būtų įtrauktos į sąnaudų bazę, jeigu tik jos yra susijusios su bendrovės „LuxSCS“ faktiškai vykdytomis funkcijomis. Tos sąnaudos tada, atrodytų, yra susijusios su „LuxSCS“ turimos nematerialiojo turto teisinės nuosavybės išlaikymu Europoje.

697

| (555) | Vadinasi, be to, kad perduodamos perleidimo sąnaudos, jos patirtos dėl IN teisių perleidimo sutarties ir SPS (t. y. IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudos), bendrovei „LuxSCS“ turėtų būti atlyginama skiriant pelno dydį, nustatomą pagal sąnaudų bazę, kurią sudaro tik sąnaudos, patirtos dėl išorės paslaugų, įsigytų siekiant išlaikyti savo teisinę nematerialiojo turto nuosavybę, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje, tiek, kiek tos sąnaudos iš tikrųjų yra susijusios su faktinėmis „LuxSCS“ funkcijomis. Atlygio dydžiu užtikrinamas rezultatas, atitinkantis įprastų rinkos sąlygų principą, nes deramai atitinka bendrovės „LuxSCS“ indėlį įgyvendinant Licencijos sutartį. |
| --- | --- |

(555)

Vadinasi, be to, kad perduodamos perleidimo sąnaudos, jos patirtos dėl IN teisių perleidimo sutarties ir SPS (t. y. IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudos), bendrovei „LuxSCS“ turėtų būti atlyginama skiriant pelno dydį, nustatomą pagal sąnaudų bazę, kurią sudaro tik sąnaudos, patirtos dėl išorės paslaugų, įsigytų siekiant išlaikyti savo teisinę nematerialiojo turto nuosavybę, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje, tiek, kiek tos sąnaudos iš tikrųjų yra susijusios su faktinėmis „LuxSCS“ funkcijomis. Atlygio dydžiu užtikrinamas rezultatas, atitinkantis įprastų rinkos sąlygų principą, nes deramai atitinka bendrovės „LuxSCS“ indėlį įgyvendinant Licencijos sutartį.

9.2.1.4.3.   Tinkamo pelno dydžio nustatymas

Tinkamo pelno dydžio nustatymas

| (556) | Nustatant tinkamą pelno dydį, taikytiną pasirinktam pelno lygio rodikliui, paprastai reikia atlikti palyginamumo analizę. Atliekant tokią analizę kontroliuojamą sandorį reikia lyginti su panašiu nekontroliuojamu sandoriu arba panašiais nekontroliuojamais sandoriais. Sandoriai laikomi panašiais, kai jokie lyginamų aplinkybių skirtumai (jeigu jų yra) negali daryti esminio poveikio veiksniams, vertinamiems taikant metodą, (pvz. kainai arba maržai), arba tai, kad galimą atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti bet kokių tokių skirtumų poveikį (698). |
| --- | --- |

(556)

Nustatant tinkamą pelno dydį, taikytiną pasirinktam pelno lygio rodikliui, paprastai reikia atlikti palyginamumo analizę. Atliekant tokią analizę kontroliuojamą sandorį reikia lyginti su panašiu nekontroliuojamu sandoriu arba panašiais nekontroliuojamais sandoriais. Sandoriai laikomi panašiais, kai jokie lyginamų aplinkybių skirtumai (jeigu jų yra) negali daryti esminio poveikio veiksniams, vertinamiems taikant metodą, (pvz. kainai arba maržai), arba tai, kad galimą atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti bet kokių tokių skirtumų poveikį (698).

698

| (557) | Šiuo atveju nėra galimybių atlikti patikimą palyginamumo analizę. Panašūs sandoriai, nurodyti SK ataskaitoje, šiuo atžvilgiu yra netinkami, nes yra susiję su bendrovėmis, kurių veikla buvo susijusi su duomenų tvarkymu, duomenų bazių veikimu, kita su kompiuteriais susijusia veikla, rinkotyra ir viešosios nuomonės apklausomis, verslo ir valdymo konsultacijomis ir reklama, o „LuxSCS“ neteikia jokių tokių paslaugų. Siekiant šiuo atveju atlikti patikimą palyginamumo analizę, reikėtų nustatyti tinkamas panašias nekontroliuojamas įmones, teikiančias paslaugas, panašias į bendras administravimo paslaugas, pagal Licencijos sutartį teikiamas bendrovės „LuxSCS“. Tačiau sunku įsivaizduoti, kad tarp savarankiškų šalių būtų sudaryta sublicencijos sutartis, panaši į Licencijos sutartį. Tam reikėtų nustatyti savarankiškas bendroves, įsigijusias turtą ir įmonei, iš kurios įsigijo turtą, įsipareigojusias vykdyti tam tikras funkcijas bei prisiimti tam tikrą su jomis susijusią riziką, vėliau tas funkcijas ir riziką perdavusias kitai savarankiškai bendrovei, o sau pasilikusias ribotas administracines funkcijas, susijusias su joms tenkančios intelektinės nuosavybės licencijos nuosavybės dalies apsauga. Kad sandorius būtų galima palyginti, savarankiškos bedrovės savo veiklą taip pat turėtų vykdyti panašiomis ekonominėmis aplinkybėmis ir vykdydamos verslo strategiją, panašią į šalių pagal Licencijos sutartį vykdomą strategiją (699). Galiausiai, reikėtų koreguoti panašias įmones, įtrauktas į sandorių kainodaros analizę, kad iš sąnaudų bazės, pagal kurią nustatomas pelno dydis, būtų pašalintos perleidimo sąnaudos, patirtos tų panašių įmonių (700). Tokių panašių įmonių tiesiog nėra. Todėl šiuo atveju neįmanoma atlikti palyginamumo analizės, neatlikus didžiulio ir galbūt atsitiktinio koregavimo, o tai darytų poveikį tos analizės patikimumui. Taigi Komisija nevykdė palyginamumo analizės pelno dydžiui, atitinkančiam „LuxSCS“ faktiškai vykdytas funkcija, nustatyti. |
| --- | --- |

(557)

Šiuo atveju nėra galimybių atlikti patikimą palyginamumo analizę. Panašūs sandoriai, nurodyti SK ataskaitoje, šiuo atžvilgiu yra netinkami, nes yra susiję su bendrovėmis, kurių veikla buvo susijusi su duomenų tvarkymu, duomenų bazių veikimu, kita su kompiuteriais susijusia veikla, rinkotyra ir viešosios nuomonės apklausomis, verslo ir valdymo konsultacijomis ir reklama, o „LuxSCS“ neteikia jokių tokių paslaugų. Siekiant šiuo atveju atlikti patikimą palyginamumo analizę, reikėtų nustatyti tinkamas panašias nekontroliuojamas įmones, teikiančias paslaugas, panašias į bendras administravimo paslaugas, pagal Licencijos sutartį teikiamas bendrovės „LuxSCS“. Tačiau sunku įsivaizduoti, kad tarp savarankiškų šalių būtų sudaryta sublicencijos sutartis, panaši į Licencijos sutartį. Tam reikėtų nustatyti savarankiškas bendroves, įsigijusias turtą ir įmonei, iš kurios įsigijo turtą, įsipareigojusias vykdyti tam tikras funkcijas bei prisiimti tam tikrą su jomis susijusią riziką, vėliau tas funkcijas ir riziką perdavusias kitai savarankiškai bendrovei, o sau pasilikusias ribotas administracines funkcijas, susijusias su joms tenkančios intelektinės nuosavybės licencijos nuosavybės dalies apsauga. Kad sandorius būtų galima palyginti, savarankiškos bedrovės savo veiklą taip pat turėtų vykdyti panašiomis ekonominėmis aplinkybėmis ir vykdydamos verslo strategiją, panašią į šalių pagal Licencijos sutartį vykdomą strategiją (699). Galiausiai, reikėtų koreguoti panašias įmones, įtrauktas į sandorių kainodaros analizę, kad iš sąnaudų bazės, pagal kurią nustatomas pelno dydis, būtų pašalintos perleidimo sąnaudos, patirtos tų panašių įmonių (700). Tokių panašių įmonių tiesiog nėra. Todėl šiuo atveju neįmanoma atlikti palyginamumo analizės, neatlikus didžiulio ir galbūt atsitiktinio koregavimo, o tai darytų poveikį tos analizės patikimumui. Taigi Komisija nevykdė palyginamumo analizės pelno dydžiui, atitinkančiam „LuxSCS“ faktiškai vykdytas funkcija, nustatyti.

699

700

| (558) | Komisija veikiau remiasi 2010 m. bendro sandorių kainodaros forumo ataskaitoje pateikta išvada, kad, kaip nustatė valstybių narių, bendro sandorių kainodaros forumo šalių, nacionaliniai mokesčių administratoriai, mažos papildomos vertės grupės vidaus paslaugoms taikomas pelno dydžio intervalas yra 3–10 % Remiantis ta ataskaita, praktiškai dažniausiai nustatytas pelno dydis buvo 5 % tokių paslaugų teikimo sąnaudų. Kaip aiškinama 258 konstatuojamojoje dalyje, kai laikoma, kad įprastas rinkos sąlygas atitinkantį intervalą sudaro vienodai patikimi rezultatai, tinkamiausiam to intervalo taškui nustatyti galima taikyti statistinę priemonę, kuria atsižvelgiama į tai, kad artėjama link vidurio, pavyzdžiui, medianą (701). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad yra tinkama nustatyti pelno dydį, atitinkantį 5 % bendrovės „LuxSCS“ patirtų išorės sąnaudų, susijusių su jos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės išlaikymu, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje. Taip nustatomas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlygis, bendrovei „LuxSCS“ mokamas už paslaugų vykdymą pagal Licencijos sutartį, jeigu tik toks sąnaudos iš tikrųjų yra susijusios su faktinėmis bendrovės „LuxSCS“ vykdytomis funkcijomis. |
| --- | --- |

(558)

Komisija veikiau remiasi 2010 m. bendro sandorių kainodaros forumo ataskaitoje pateikta išvada, kad, kaip nustatė valstybių narių, bendro sandorių kainodaros forumo šalių, nacionaliniai mokesčių administratoriai, mažos papildomos vertės grupės vidaus paslaugoms taikomas pelno dydžio intervalas yra 3–10 % Remiantis ta ataskaita, praktiškai dažniausiai nustatytas pelno dydis buvo 5 % tokių paslaugų teikimo sąnaudų. Kaip aiškinama 258 konstatuojamojoje dalyje, kai laikoma, kad įprastas rinkos sąlygas atitinkantį intervalą sudaro vienodai patikimi rezultatai, tinkamiausiam to intervalo taškui nustatyti galima taikyti statistinę priemonę, kuria atsižvelgiama į tai, kad artėjama link vidurio, pavyzdžiui, medianą (701). Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad yra tinkama nustatyti pelno dydį, atitinkantį 5 % bendrovės „LuxSCS“ patirtų išorės sąnaudų, susijusių su jos teisinės nematerialiojo turto nuosavybės išlaikymu, kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje. Taip nustatomas įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlygis, bendrovei „LuxSCS“ mokamas už paslaugų vykdymą pagal Licencijos sutartį, jeigu tik toks sąnaudos iš tikrųjų yra susijusios su faktinėmis bendrovės „LuxSCS“ vykdytomis funkcijomis.

701

9.2.1.5.   
  Išvada dėl pirminio ekonominio pranašumo nustatymo

Išvada dėl pirminio ekonominio pranašumo nustatymo

| (559) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, įprastas rinkos sąlygas atitinkantis pagal Licencijos sutartį bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis (t. y. licencijos mokestis) yra lygus bendrovės „LuxSCS“ su nematerialiuoju turtu susijusioms IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms, be pelno, ir visos atitinkamos bendrovės „LuxSCS“ tiesiogiai patirtos sąnaudos, kaip nustatyta 429 konstatuojamojoje dalyje, ir pagal šias sąnaudas turėtų būti nustatomas pelno dydis, sudarantis 5 % tų sąnaudų, jeigu tas sąnaudas galima laikyti patirtomis bendrovei „LuxSCS“ vykdant faktines funkcijas. |
| --- | --- |

(559)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, įprastas rinkos sąlygas atitinkantis pagal Licencijos sutartį bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis (t. y. licencijos mokestis) yra lygus bendrovės „LuxSCS“ su nematerialiuoju turtu susijusioms IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms, be pelno, ir visos atitinkamos bendrovės „LuxSCS“ tiesiogiai patirtos sąnaudos, kaip nustatyta 429 konstatuojamojoje dalyje, ir pagal šias sąnaudas turėtų būti nustatomas pelno dydis, sudarantis 5 % tų sąnaudų, jeigu tas sąnaudas galima laikyti patirtomis bendrovei „LuxSCS“ vykdant faktines funkcijas.

| (560) | Tas atlygio lygis atitinka ekonominę kontroliuojamo sandorio tikrovę, kaip deramas atlygis už šalių vykdytas funkcijas, atsižvelgiant į jų naudojamą turtą ir prisiimamą riziką. Jis atspindi tai, ką savarankiška šalis, kurios padėtis panaši į bendrovės „LuxOpCo“ padėtį, norėtų mokėti už pagal Licencijos sutartį suteikiamas teises ir prisiimamus įsipareigojimus. Tokio dydžio atlygiu bendrovei „LuxSCS“ suteikiama pakankamai priemonių jos mokėjimo įsipareigojimams pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS vykdyti ir sąnaudoms, patirtoms per nagrinėjamą laikotarpį vykdant administracines funkcijas (jeigu jos vykdomos) padengti. Bendrovei „LuxSCS“ tas atlygis būtų mokamas visas ir kartą per metus, neatsižvelgiant į bendrovės „LuxOpCo“ veiklos rezultatus (įskaitant laikotarpius, kuriais „LuxOpCo“ patiria nuostolių). Tokio dydžio atlygis deramai atspindi tai, kad „LuxOpCo“ plėtoja, gerina, valdo ir naudoja nematerialų turtą, susijusį su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla Europoje, priima visus atitinkamus su ta veikla susijusius strateginius sprendimus ir prisiima bei kontroliuoja kylančią riziką, o „LuxSCS“ nevykdo jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu arba tuo verslu. |
| --- | --- |

(560)

Tas atlygio lygis atitinka ekonominę kontroliuojamo sandorio tikrovę, kaip deramas atlygis už šalių vykdytas funkcijas, atsižvelgiant į jų naudojamą turtą ir prisiimamą riziką. Jis atspindi tai, ką savarankiška šalis, kurios padėtis panaši į bendrovės „LuxOpCo“ padėtį, norėtų mokėti už pagal Licencijos sutartį suteikiamas teises ir prisiimamus įsipareigojimus. Tokio dydžio atlygiu bendrovei „LuxSCS“ suteikiama pakankamai priemonių jos mokėjimo įsipareigojimams pagal IN teisių perleidimo sutartį ir SPS vykdyti ir sąnaudoms, patirtoms per nagrinėjamą laikotarpį vykdant administracines funkcijas (jeigu jos vykdomos) padengti. Bendrovei „LuxSCS“ tas atlygis būtų mokamas visas ir kartą per metus, neatsižvelgiant į bendrovės „LuxOpCo“ veiklos rezultatus (įskaitant laikotarpius, kuriais „LuxOpCo“ patiria nuostolių). Tokio dydžio atlygis deramai atspindi tai, kad „LuxOpCo“ plėtoja, gerina, valdo ir naudoja nematerialų turtą, susijusį su „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla Europoje, priima visus atitinkamus su ta veikla susijusius strateginius sprendimus ir prisiima bei kontroliuoja kylančią riziką, o „LuxSCS“ nevykdo jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiuoju turtu arba tuo verslu.

| (561) | Atsižvelgdama į tai, kad tokio dydžio atlygis yra mažesnis nei bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis, apskaičiuojamas taikant sandorių kainodaros tvarką, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu (pagal jį šiai bendrovei buvo paskirtas visas likutinis bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas, didesnis nei įprastas atlygis už esą įprastas funkcijas), Komisija daro išvadą, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas ekonominis pranašumas, nes sumažinta jos mokesčio bazė, pagal kurią apskaičiuojamas Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis, palyginti su bendrovių, kurių apmokestinamasis pelnas atspindi kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, pajamomis. |
| --- | --- |

(561)

Atsižvelgdama į tai, kad tokio dydžio atlygis yra mažesnis nei bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis, apskaičiuojamas taikant sandorių kainodaros tvarką, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu (pagal jį šiai bendrovei buvo paskirtas visas likutinis bendrovės „LuxOpCo“ gaunamas pelnas, didesnis nei įprastas atlygis už esą įprastas funkcijas), Komisija daro išvadą, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas ekonominis pranašumas, nes sumažinta jos mokesčio bazė, pagal kurią apskaičiuojamas Liuksemburge mokėtinas pelno mokestis, palyginti su bendrovių, kurių apmokestinamasis pelnas atspindi kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, pajamomis.

9.2.2.   PAPILDOMAS EKONOMINIO PRANAŠUMO NUSTATYMAS

| (562) | Nedarydama poveikio skirsnyje 9.2.1 pateikiamam vertinimui, Komisija daro išvadą, kad, laikantis papildomo aiškinimo, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteiktas ekonominis pranašumas, nes tvarka yra pagrįsta netinkamu pasirinkimu, dėl kurio sumažintos tos bendrovės apmokestinamosios pajamos. |
| --- | --- |

(562)

Nedarydama poveikio skirsnyje 9.2.1 pateikiamam vertinimui, Komisija daro išvadą, kad, laikantis papildomo aiškinimo, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteiktas ekonominis pranašumas, nes tvarka yra pagrįsta netinkamu pasirinkimu, dėl kurio sumažintos tos bendrovės apmokestinamosios pajamos.

| (563) | Konkrečiau, Komisija nustatė šiuos atvejus, kai pasirinkta netinkama metodika, kuria pagrįstas ginčijamas mokesčių sprendimas, ir dėl to bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos neatitinka įprastų rinkos sąlygų principą atitinkančio patikimo apytikslio rinkos rezultato įverčio: i) neteisingai laikyta, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas funkcijas, ir dėl to viskas likutinis pelnas priskirtas bendrovei „LuxSCS“; ii) pelno lygio rodiklis, pasirinktas ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintos sandorių kainodaros tvarkos taikymo tikslais, turėjo būti pagrįstas visomis sąnaudomis, o ne veiklos išlaidomis; iii) nėra jokio ekonominio viršutinės ribos nustatymo toje sandorių kainodaros tvarkoje pagrindimo. Dėl kiekvieno šio netinkamo metodikos pasirinkimo atskirai galima daryti išvadą, kad taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio. |
| --- | --- |

(563)

Konkrečiau, Komisija nustatė šiuos atvejus, kai pasirinkta netinkama metodika, kuria pagrįstas ginčijamas mokesčių sprendimas, ir dėl to bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos neatitinka įprastų rinkos sąlygų principą atitinkančio patikimo apytikslio rinkos rezultato įverčio: i) neteisingai laikyta, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas funkcijas, ir dėl to viskas likutinis pelnas priskirtas bendrovei „LuxSCS“; ii) pelno lygio rodiklis, pasirinktas ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintos sandorių kainodaros tvarkos taikymo tikslais, turėjo būti pagrįstas visomis sąnaudomis, o ne veiklos išlaidomis; iii) nėra jokio ekonominio viršutinės ribos nustatymo toje sandorių kainodaros tvarkoje pagrindimo. Dėl kiekvieno šio netinkamo metodikos pasirinkimo atskirai galima daryti išvadą, kad taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio.

| (564) | Vertinimu, kurio imtasi šiame skirsnyje, nesiekiama nustatyti tikslaus įprastas rinkos sąlygas atitinkančio bendrovei „LuxOpCo“ mokamo atlygio. Dėl 9.2.1 skirsnyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo sutikti su sandorių kainodaros tvarka, pagrįsta nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu. Šio vertinimo tikslas veikiau yra parodyti, kad, net jeigu mokesčių administratorius buvo teisus sutikdamas su tuo teiginiu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteikiamas pranašumas, nes sandorių kainodaros tvarka, patvirtinta tuo sprendimu, yra pagrįsta trimis pirmiau nurodytais netinkamo metodikos pasirinkimo, dėl kurio sumažintos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, atvejais. |
| --- | --- |

(564)

Vertinimu, kurio imtasi šiame skirsnyje, nesiekiama nustatyti tikslaus įprastas rinkos sąlygas atitinkančio bendrovei „LuxOpCo“ mokamo atlygio. Dėl 9.2.1 skirsnyje išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgo mokesčių administratorius neturėjo sutikti su sandorių kainodaros tvarka, pagrįsta nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu. Šio vertinimo tikslas veikiau yra parodyti, kad, net jeigu mokesčių administratorius buvo teisus sutikdamas su tuo teiginiu, nors Komisija su tuo nesutinka, ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteikiamas pranašumas, nes sandorių kainodaros tvarka, patvirtinta tuo sprendimu, yra pagrįsta trimis pirmiau nurodytais netinkamo metodikos pasirinkimo, dėl kurio sumažintos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, atvejais.

9.2.2.1.   
  Neteisingai laikyta, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas

Neteisingai laikyta, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas

| (565) | Kaip aiškinama 9.2.1.2 skirsnyje, negalima teigti, kad „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, nes nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė įvairias unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu ir „Amazon“ veiklos Europoje valdymu. |
| --- | --- |

(565)

Kaip aiškinama 9.2.1.2 skirsnyje, negalima teigti, kad „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, nes nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė įvairias unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu ir „Amazon“ veiklos Europoje valdymu.

| (566) | Vis dėlto, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, tai, kad „LuxOpCo“ taip pat vykdė tokias funkcijas, reiškia, kad buvo netinkama patvirtinti sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią visas likutinis „LuxOpCo“ gaunamas pelnas, didesnis nei [4–6] proc. jos veiklos išlaidų, yra priskirtas bendrovei „LuxSCS“. |
| --- | --- |

(566)

Vis dėlto, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų buvęs teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, tai, kad „LuxOpCo“ taip pat vykdė tokias funkcijas, reiškia, kad buvo netinkama patvirtinti sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią visas likutinis „LuxOpCo“ gaunamas pelnas, didesnis nei [4–6] proc. jos veiklos išlaidų, yra priskirtas bendrovei „LuxSCS“.

| (567) | Kaip aiškinama 256 konstatuojamojoje dalyje, kai abi grupės vidaus sandorio šalys vykdo unikalias ir vertingas su tuo sandoriu susijusias funkcijas, pelno paskirstymo metodas paprastai laikomas tinkamesniu sandorių kainodaros metodu, nes tokiu atveju būtų tikėtina, kad savarankiškos šalys sandorio pelną pasidalys proporcingai savo atitinkamam indėliui. Kaip toliau aiškinama toje konstatuojamojoje dalyje, EBPO SK gairėse aprašyti du bendro pelno paskirstymo asocijuotosioms bendrovėms būdai: indėlio analizė ir likutinio pelno analizė. Kai abi šalys unikaliai ir vertingai prisideda ir nėra mažiau sudėtingų sandorių, kurių kainodara turėtų būti nustatoma atskirai, bendram pelnui paskirstyti būtų tinkamiau atlikti indėlio analizę; likutinio pelno analizė gali būti atliekama, kai esama mažiau sudėtingų sandorių (702). Atliekant indėlio analizę, bendras pelnas paskirstomas pagal atitinkamą kiekvienos grupės vidaus sandorio, kurio kainodara nustatoma, šalių vykdytų funkcijų vertę (atsižvelgiant į naudotą turtą ir prisiimtą riziką). Todėl šiuo atveju, kai ir „LuxSCS“, ir „LuxOpCo“ laikomos vykdančiomis unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, pirmumas teikiamas šiam metodui, o ne likutinio pelno analizei, kai vienai šaliai, be atlygio, kurį ji gauna už tai, kad unikaliai ir vertingai prisideda vykdant sandorį, atlyginama ir už jos vykdomas įprastas funkcijas. |
| --- | --- |

(567)

Kaip aiškinama 256 konstatuojamojoje dalyje, kai abi grupės vidaus sandorio šalys vykdo unikalias ir vertingas su tuo sandoriu susijusias funkcijas, pelno paskirstymo metodas paprastai laikomas tinkamesniu sandorių kainodaros metodu, nes tokiu atveju būtų tikėtina, kad savarankiškos šalys sandorio pelną pasidalys proporcingai savo atitinkamam indėliui. Kaip toliau aiškinama toje konstatuojamojoje dalyje, EBPO SK gairėse aprašyti du bendro pelno paskirstymo asocijuotosioms bendrovėms būdai: indėlio analizė ir likutinio pelno analizė. Kai abi šalys unikaliai ir vertingai prisideda ir nėra mažiau sudėtingų sandorių, kurių kainodara turėtų būti nustatoma atskirai, bendram pelnui paskirstyti būtų tinkamiau atlikti indėlio analizę; likutinio pelno analizė gali būti atliekama, kai esama mažiau sudėtingų sandorių (702). Atliekant indėlio analizę, bendras pelnas paskirstomas pagal atitinkamą kiekvienos grupės vidaus sandorio, kurio kainodara nustatoma, šalių vykdytų funkcijų vertę (atsižvelgiant į naudotą turtą ir prisiimtą riziką). Todėl šiuo atveju, kai ir „LuxSCS“, ir „LuxOpCo“ laikomos vykdančiomis unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, pirmumas teikiamas šiam metodui, o ne likutinio pelno analizei, kai vienai šaliai, be atlygio, kurį ji gauna už tai, kad unikaliai ir vertingai prisideda vykdant sandorį, atlyginama ir už jos vykdomas įprastas funkcijas.

702

| (568) | Indėlio analizę atliekant šiuo atveju, bendrovės „LuxOpCo“ atlygis būtų atitikęs visas jos vykdytas funkcijas (kaip nustatyta 9.2.1.2.1 ir 9.2.1.2.2 skirsniuose), jos naudotą turtą (kaip nustatyta 9.2.1.2.3 skirsnyje) ir jos prisiimtą riziką (kaip nustatyta 9.2.1.2.4 skirsnyje), ir jos atlygis būtų didesnis nei atlygis, apskaičiuotas pagal ginčijamu sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką, nes ta tvarka buvo pagrįsta neteisingu teiginiu, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas. Vadinasi, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinus tą sandorių kainodaros tvarką, juo bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas ekonominis pranašumas, nes dėl jo sumažintos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(568)

Indėlio analizę atliekant šiuo atveju, bendrovės „LuxOpCo“ atlygis būtų atitikęs visas jos vykdytas funkcijas (kaip nustatyta 9.2.1.2.1 ir 9.2.1.2.2 skirsniuose), jos naudotą turtą (kaip nustatyta 9.2.1.2.3 skirsnyje) ir jos prisiimtą riziką (kaip nustatyta 9.2.1.2.4 skirsnyje), ir jos atlygis būtų didesnis nei atlygis, apskaičiuotas pagal ginčijamu sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką, nes ta tvarka buvo pagrįsta neteisingu teiginiu, kad „LuxOpCo“ vykdo tik įprastas valdymo funkcijas. Vadinasi, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinus tą sandorių kainodaros tvarką, juo bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas ekonominis pranašumas, nes dėl jo sumažintos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis.

9.2.2.2.   
  Pelno lygio rodikliu netinkamai pasirinktos veiklos išlaidos

Pelno lygio rodikliu netinkamai pasirinktos veiklos išlaidos

| (569) | NET jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, ir net jeigu vėliau buvo teisus sutikdamas, kad „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, Komisija mano, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintoje sandorių kainodaros tvarkoje nustatytas pelno lygio rodiklis, pagrįstas veiklos sąnaudomis, pasirinktas neteisingai. |
| --- | --- |

(569)

NET jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, ir net jeigu vėliau buvo teisus sutikdamas, kad „LuxOpCo“ vykdė tik įprastas valdymo funkcijas, Komisija mano, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintoje sandorių kainodaros tvarkoje nustatytas pelno lygio rodiklis, pagrįstas veiklos sąnaudomis, pasirinktas neteisingai.

| (570) | Kaip aiškinama 550 konstatuojamojoje dalyje, taikant SGMM, pelno lygio rodiklis turi būti pasirenkamas atsižvelgiant į vertinamos šalies funkcijų, susijusių su kontroliuojamu sandoriu, verte, atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, renkantis reikia remtis objektyviais duomenimis, o pasirinktą rodiklį turi būti galima pagrįstai patikimai ir nuosekliai įvertinti. |
| --- | --- |

(570)

Kaip aiškinama 550 konstatuojamojoje dalyje, taikant SGMM, pelno lygio rodiklis turi būti pasirenkamas atsižvelgiant į vertinamos šalies funkcijų, susijusių su kontroliuojamu sandoriu, verte, atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką, renkantis reikia remtis objektyviais duomenimis, o pasirinktą rodiklį turi būti galima pagrįstai patikimai ir nuosekliai įvertinti.

| (571) | Nors ginčijamu mokesčių sprendimu, kuriuo patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią pelno lygio rodikliu nustatytas pelno dydis, nustatomas pagal veiklos išlaidas, kaip siūloma 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte, SK ataskaitoje iš tikrųjų nustatyta, kad savarankiškų įmonių, laikomų panašiomis taikant likutinio pelno padalijimo metodą, pelno lygio rodiklis yra pelno dydis, nustatomas pagal visas sąnaudas. Paprašyta paaiškinti šį akivaizdų nenuoseklumą, taip pat kitus nenuoseklumo SK ataskaitoje atvejus, kai panašių įmonių paieškos rezultatai buvo pateikti kaip pardavimo procentinė dalis, o ne visų sąnaudų procentinė dalis (703), „Amazon“ patvirtino, kad atlikus panašių įmonių analizę tikrai buvo nustatytas pelno dydis, nustatomas kaip procentinė visų sąnaudų dalis, o ne pelno dydis, nustatomas kaip procentinė pardavimų arba veiklos išlaidų dalis. „Amazon“ tvirtino, kad, nors nenuoseklumo ir esama, rezultatas iš esmės yra toks pat, nes bendrovės, laikytos panašiomis, nenurodo, kad pagrindinės sudedamosios jų visų sąnaudų dalys būtų didžiulė parduotų prekių savikaina ir veiklos išlaidos (704). |
| --- | --- |

(571)

Nors ginčijamu mokesčių sprendimu, kuriuo patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią pelno lygio rodikliu nustatytas pelno dydis, nustatomas pagal veiklos išlaidas, kaip siūloma 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte, SK ataskaitoje iš tikrųjų nustatyta, kad savarankiškų įmonių, laikomų panašiomis taikant likutinio pelno padalijimo metodą, pelno lygio rodiklis yra pelno dydis, nustatomas pagal visas sąnaudas. Paprašyta paaiškinti šį akivaizdų nenuoseklumą, taip pat kitus nenuoseklumo SK ataskaitoje atvejus, kai panašių įmonių paieškos rezultatai buvo pateikti kaip pardavimo procentinė dalis, o ne visų sąnaudų procentinė dalis (703), „Amazon“ patvirtino, kad atlikus panašių įmonių analizę tikrai buvo nustatytas pelno dydis, nustatomas kaip procentinė visų sąnaudų dalis, o ne pelno dydis, nustatomas kaip procentinė pardavimų arba veiklos išlaidų dalis. „Amazon“ tvirtino, kad, nors nenuoseklumo ir esama, rezultatas iš esmės yra toks pat, nes bendrovės, laikytos panašiomis, nenurodo, kad pagrindinės sudedamosios jų visų sąnaudų dalys būtų didžiulė parduotų prekių savikaina ir veiklos išlaidos (704).

703

704

| (572) | Tas argumentas, pirmiausia, prieštarauja panašių įmonių pasirinkimui SK ataskaitoje, nes „LuxOpCo“ nurodo didelę parduotų prekių savikainą. Iš tikrųjų, bendrovės „LuxOpCo“, esančios mažmenininke, verslo modeliui būdinga, kad parduotų prekių savikaina yra didžiausia visų bendrovės sąnaudų dalis (705). Todėl, pasirinkus bendroves, kurios, priešingai nei „LuxOpCo“, nenurodo, kad jų parduotų prekių savikaina būtų didelė, reikštų, kad panašios bendrovės pasirinktos neteisingai, nes joms nebuvo būdingos tam tikros savybės, būdingos „LuxOpCo“ funkcijų profiliui. Bet kuriuo atveju, kelios bendrovės, SK ataskaitoje palyginamumo analizei pasirinktos kaip panašios bendrovės, iš tikrųjų nurodo didelę parduotų prekių savikainą (706). |
| --- | --- |

(572)

Tas argumentas, pirmiausia, prieštarauja panašių įmonių pasirinkimui SK ataskaitoje, nes „LuxOpCo“ nurodo didelę parduotų prekių savikainą. Iš tikrųjų, bendrovės „LuxOpCo“, esančios mažmenininke, verslo modeliui būdinga, kad parduotų prekių savikaina yra didžiausia visų bendrovės sąnaudų dalis (705). Todėl, pasirinkus bendroves, kurios, priešingai nei „LuxOpCo“, nenurodo, kad jų parduotų prekių savikaina būtų didelė, reikštų, kad panašios bendrovės pasirinktos neteisingai, nes joms nebuvo būdingos tam tikros savybės, būdingos „LuxOpCo“ funkcijų profiliui. Bet kuriuo atveju, kelios bendrovės, SK ataskaitoje palyginamumo analizei pasirinktos kaip panašios bendrovės, iš tikrųjų nurodo didelę parduotų prekių savikainą (706).

705

706

| (573) | Kadangi visos sąnaudos sudaro platesnę bazę nei veiklos išlaidos, jeigu panašių įmonių paieškos rezultatas SK ataskaitoje būtų taikytas bendrovės „LuxOpCo“ visoms sąnaudoms, o ne veiklos išlaidoms, jos metinės apmokestinamosios pajamos būtų apskaičiuotos didesnės nei atlygis, susitartas ginčijamu mokesčių sprendimu. Taip yra dėl to, kad į veiklos išlaidas neįtraukiamos sąnaudos, susijusios su žaliavomis, ir parduotų prekių savikaina, o parduotų prekių savikaina yra pagrindinė kintamoji „LuxOpCo“ sąnaudų sudedamoji dalis. Skirtumas parodytas 20 lentelėje.

  20 lentelė


  „LuxOpCo“ pelno, nustatyto pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, ir pelno, apskaičiuoto panašiai, kaip apskaičiuojama remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu pelno lygio rodikliu, taikomu panašioms įmonėms, palyginimas















  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total |
| Pelnas, priskirtas „LuxOpCo“ pagal ginčijamą sprendimą | 11 | 20 | 22 | 27 | 36 | 55 | 73 | [80-90] | [300-400] |
| „LuxOpCo“ pelnas, sudarantis [4–6] % visų išlaidų (be viršutinės / apatinės ribos) | 84 | 147 | 177 | 228 | 315 | 429 | 573 | [600-700] | [2 500 -3 000 ] |

(573)

Kadangi visos sąnaudos sudaro platesnę bazę nei veiklos išlaidos, jeigu panašių įmonių paieškos rezultatas SK ataskaitoje būtų taikytas bendrovės „LuxOpCo“ visoms sąnaudoms, o ne veiklos išlaidoms, jos metinės apmokestinamosios pajamos būtų apskaičiuotos didesnės nei atlygis, susitartas ginčijamu mokesčių sprendimu. Taip yra dėl to, kad į veiklos išlaidas neįtraukiamos sąnaudos, susijusios su žaliavomis, ir parduotų prekių savikaina, o parduotų prekių savikaina yra pagrindinė kintamoji „LuxOpCo“ sąnaudų sudedamoji dalis. Skirtumas parodytas 20 lentelėje.

20 lentelė

20 lentelė

„LuxOpCo“ pelno, nustatyto pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, ir pelno, apskaičiuoto panašiai, kaip apskaičiuojama remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu pelno lygio rodikliu, taikomu panašioms įmonėms, palyginimas

„LuxOpCo“ pelno, nustatyto pagal ginčijamą mokesčių sprendimą, ir pelno, apskaičiuoto panašiai, kaip apskaičiuojama remiantis sandorių kainodaros ataskaitoje pateiktu pelno lygio rodikliu, taikomu panašioms įmonėms, palyginimas

(mln. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total

Pelnas, priskirtas „LuxOpCo“ pagal ginčijamą sprendimą

11

20

22

27

36

55

73

[80-90]

[300-400]

„LuxOpCo“ pelnas, sudarantis [4–6] % visų išlaidų (be viršutinės / apatinės ribos)

84

147

177

228

315

429

573

[600-700]

[2 500 -3 000 ]

| (574) | Remiantis panašių įmonių paieška SK ataskaitoje, pelno dydis, nustatomas pagal visas sąnaudas, būtų įprastų rinkos sąlygų principą atitinkantis bendrovės „LuxOpCo“ atlygis. Ginčijamu mokesčių sprendimu yra patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagrįsta pelno dydžiu, nustatomu pagal veiklos išlaidas, vadinasi, bendrovei „LuxOpCo“ tuo suteiktas ekonominis pranašumas, nes nederamai sumažintos jos metinės apmokestinamosios pajamos. |
| --- | --- |

(574)

Remiantis panašių įmonių paieška SK ataskaitoje, pelno dydis, nustatomas pagal visas sąnaudas, būtų įprastų rinkos sąlygų principą atitinkantis bendrovės „LuxOpCo“ atlygis. Ginčijamu mokesčių sprendimu yra patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, pagrįsta pelno dydžiu, nustatomu pagal veiklos išlaidas, vadinasi, bendrovei „LuxOpCo“ tuo suteiktas ekonominis pranašumas, nes nederamai sumažintos jos metinės apmokestinamosios pajamos.

9.2.2.3.   
  Sandorių kainodaros tvarkoje nederamai nustatyta viršutinė riba

Sandorių kainodaros tvarkoje nederamai nustatyta viršutinė riba

| (575) | Komisija taip pat mano, kad sandorių kainodaros tvarkoje nustačius viršutinę ribą, taikomą bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazei, gaunamas rezultatas, nutolstantis nuo patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio. Konkrečiau, remiantis ta tvarka, bendrovės „LuxOpCo“ įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlygis negali viršyti 0,55 % jos metinių pardavimų. Iš tikrųjų, 2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 finansiniais metais Liuksemburgo mokesčių administratorius faktiškai patvirtino „LuxOpCo“ mokesčių deklaracijas, kuriose mokesčio bazė buvo nustatyta taikant viršutinę 0,55 % jos metinių pardavimų ribą, užuot nustačius, kad mokesčio bazė sudaro [4–6] proc. jos veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

(575)

Komisija taip pat mano, kad sandorių kainodaros tvarkoje nustačius viršutinę ribą, taikomą bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazei, gaunamas rezultatas, nutolstantis nuo patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio. Konkrečiau, remiantis ta tvarka, bendrovės „LuxOpCo“ įprastas rinkos sąlygas atitinkantis atlygis negali viršyti 0,55 % jos metinių pardavimų. Iš tikrųjų, 2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 finansiniais metais Liuksemburgo mokesčių administratorius faktiškai patvirtino „LuxOpCo“ mokesčių deklaracijas, kuriose mokesčio bazė buvo nustatyta taikant viršutinę 0,55 % jos metinių pardavimų ribą, užuot nustačius, kad mokesčio bazė sudaro [4–6] proc. jos veiklos išlaidų.

| (576) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirmiausia, toks viršutinės ribos nustatymas SK ataskaitoje yra nepagrįstas. Viršutinės ribos nustatymas sandorių kainodaros požiūriu nėra pagrįstas ir nė viename vykstant tyrimui bendrovės „Amazon“ pateiktame sandorių kainodaros tyrime. |
| --- | --- |

(576)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, pirmiausia, toks viršutinės ribos nustatymas SK ataskaitoje yra nepagrįstas. Viršutinės ribos nustatymas sandorių kainodaros požiūriu nėra pagrįstas ir nė viename vykstant tyrimui bendrovės „Amazon“ pateiktame sandorių kainodaros tyrime.

| (577) | Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad viršutinė riba yra būtina siekiant bendrovę „LuxOpCo“ skatinti savo veiklą valdyti ekonomiškai efektyviai (707). Liuksemburgas ir „Amazon“ taip pat tvirtina, kad, taikant viršutinę ribą, bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos niekada neperžengė įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo ribų (708). Komisija negali sutikti su šiuo argumentu. Be to, kad viršutinė riba niekada nebuvo nustatoma pagal kokią nors palyginamumo analizę, neteisingai taikant pelno dydį, nustatomą pagal veiklos sąnaudas, o ne visas sąnaudas, buvo nepagrįstai sumažinta „LuxOpCo“ mokesčio bazė. Todėl dar labiau ją mažinus 2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m., negalėjo būti, kad ji neperžengė įprastas rinkos sąlygas atitinkančių rezultatų intervalo ribų. |
| --- | --- |

(577)

Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad viršutinė riba yra būtina siekiant bendrovę „LuxOpCo“ skatinti savo veiklą valdyti ekonomiškai efektyviai (707). Liuksemburgas ir „Amazon“ taip pat tvirtina, kad, taikant viršutinę ribą, bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos niekada neperžengė įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo ribų (708). Komisija negali sutikti su šiuo argumentu. Be to, kad viršutinė riba niekada nebuvo nustatoma pagal kokią nors palyginamumo analizę, neteisingai taikant pelno dydį, nustatomą pagal veiklos sąnaudas, o ne visas sąnaudas, buvo nepagrįstai sumažinta „LuxOpCo“ mokesčio bazė. Todėl dar labiau ją mažinus 2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m., negalėjo būti, kad ji neperžengė įprastas rinkos sąlygas atitinkančių rezultatų intervalo ribų.

707

708

| (578) | Dėl tos priežasties, sandorių kainodaros tvarkoje nustačius viršutinę ribą, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu, bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, o jos apmokestinamosios pajamos sumažinamos. |
| --- | --- |

(578)

Dėl tos priežasties, sandorių kainodaros tvarkoje nustačius viršutinę ribą, patvirtintą ginčijamu mokesčių sprendimu, bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas ekonominis pranašumas, nes gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, o jos apmokestinamosios pajamos sumažinamos.

9.2.2.4.   
  Išvada dėl papildomo ekonominio pranašumo nustatymo

Išvada dėl papildomo ekonominio pranašumo nustatymo

| (579) | Kadangi ginčijamame mokesčių sprendime esama pirmiau minėto metodų nenuoseklumo, tai reiškia, kad, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, tuo sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteikiamas ekonominis pranašumas, nes gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, o „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos sumažinamos, taigi sumažinama ir jos pelno mokesčio prievolė Liuksemburge, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(579)

Kadangi ginčijamame mokesčių sprendime esama pirmiau minėto metodų nenuoseklumo, tai reiškia, kad, net jeigu Liuksemburgo mokesčių administratorius būtų teisus sutikdamas su nepagrįstu ir netiksliu teiginiu, kad bendrovė „LuxSCS“ vykdė unikalias ir vertingas funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, tuo sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ vis tiek suteikiamas ekonominis pranašumas, nes gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, o „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos sumažinamos, taigi sumažinama ir jos pelno mokesčio prievolė Liuksemburge, palyginti su bendrovėmis, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis.

9.3.   ATRANKUMAS

ATRANKUMAS

| (580) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, „vertinant šią [atrankumo] sąlygą reikia nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nagrinėjama nacionaline priemone labiau palaikomos „tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba“ nei kitos, kurių, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši ir kurios taip yra vertinamos skirtingai, o tai gali būti laikoma iš esmės diskriminaciniu vertinimu“ (709). |
| --- | --- |

(580)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, „vertinant šią [atrankumo] sąlygą reikia nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nagrinėjama nacionaline priemone labiau palaikomos „tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba“ nei kitos, kurių, atsižvelgiant į minėta sistema siekiamą tikslą, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši ir kurios taip yra vertinamos skirtingai, o tai gali būti laikoma iš esmės diskriminaciniu vertinimu“ (709).

709

| (581) | Siekiant užtikrinti, kad ne visos valstybės priemonės, kuriomis suteikiamas pranašumas, (t. y. pagerinama įmonės grynoji finansinė pozicija) būtų laikomos valstybės pagalba ir kad valstybės pagalba būtų laikomos tik priemonės, kuriomis toks pranašumas atrankiuoju būdu suteikiamas tam tikroms įmonėms, tam tikrų kategorijų įmonėms arba tam tikriems ekonomikos sektoriams, pranašumo sąlygos ir atrankumo sąlygos atskiriamos. Tai reiškia, kad priemonės, kurios taikomos tik bendrai ir kuriomis suteikiamas pranašumas, bet kurios nėra palankios tik tam tikroms įmonėms arba tik tam tikrų prekių gamybai, nėra valstybės pagalba, nes jos nėra atrankiojo pobūdžio (710). Todėl pagrindinis aspektas vertinant atrankumą yra nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra bendrai taikoma, ar, atvirkščiai, ji taikoma tik tam tikroms įmonėms arba tam tikriems konkrečios valstybės narės ekonomikos sektoriams. |
| --- | --- |

(581)

Siekiant užtikrinti, kad ne visos valstybės priemonės, kuriomis suteikiamas pranašumas, (t. y. pagerinama įmonės grynoji finansinė pozicija) būtų laikomos valstybės pagalba ir kad valstybės pagalba būtų laikomos tik priemonės, kuriomis toks pranašumas atrankiuoju būdu suteikiamas tam tikroms įmonėms, tam tikrų kategorijų įmonėms arba tam tikriems ekonomikos sektoriams, pranašumo sąlygos ir atrankumo sąlygos atskiriamos. Tai reiškia, kad priemonės, kurios taikomos tik bendrai ir kuriomis suteikiamas pranašumas, bet kurios nėra palankios tik tam tikroms įmonėms arba tik tam tikrų prekių gamybai, nėra valstybės pagalba, nes jos nėra atrankiojo pobūdžio (710). Todėl pagrindinis aspektas vertinant atrankumą yra nustatyti, ar nagrinėjama priemonė yra bendrai taikoma, ar, atvirkščiai, ji taikoma tik tam tikroms įmonėms arba tam tikriems konkrečios valstybės narės ekonomikos sektoriams.

710

| (582) | Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas atskyrė individualias pagalbos priemones ir pagalbos schemas ir nurodė, kad atrankumo reikalavimas skiriasi atsižvelgiant į tai, į kurią kategoriją priemonė patenka. Pasak Teismo, „reikia skirti, ar atitinkama priemonė yra numatyta kaip bendra pagalbos schema, ar kaip individuali pagalba. Pastaruoju atveju nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jo atrankinį pobūdį. Tačiau nagrinėjant bendrą pagalbos schemą būtina nustatyti, ar aptariama priemone, neatsižvelgiant į išvadą, kad ja teikiamas bendro pobūdžio pranašumas, šio pranašumo suteikiama tik tam tikroms įmonėms arba tam tikriems veiklos sektoriams“ (711). Kitaip sakant, nustatyti įmonių grupę arba konkrečios valstybės narės tam tikrus ekonomikos sektorius, kuriems nagrinėjama priemonė yra naudinga, tos priemonės netaikant ekonominės veiklos vykdytojams, kurių faktinė ir teisinė padėtis panaši, svarbu, kai vertinamas schemų, kurios, bent potencialiai, gali būti bendrai taikomos, atrankusis pobūdis. Priešingai, esant individualioms pagalbos priemonėms, dėl specifinių aplinkybių skirtoms tik vienai įmonei, tokia analizė nebūtina. |
| --- | --- |

(582)

Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas atskyrė individualias pagalbos priemones ir pagalbos schemas ir nurodė, kad atrankumo reikalavimas skiriasi atsižvelgiant į tai, į kurią kategoriją priemonė patenka. Pasak Teismo, „reikia skirti, ar atitinkama priemonė yra numatyta kaip bendra pagalbos schema, ar kaip individuali pagalba. Pastaruoju atveju nustačius ekonominį pranašumą iš principo galima preziumuoti jo atrankinį pobūdį. Tačiau nagrinėjant bendrą pagalbos schemą būtina nustatyti, ar aptariama priemone, neatsižvelgiant į išvadą, kad ja teikiamas bendro pobūdžio pranašumas, šio pranašumo suteikiama tik tam tikroms įmonėms arba tam tikriems veiklos sektoriams“ (711). Kitaip sakant, nustatyti įmonių grupę arba konkrečios valstybės narės tam tikrus ekonomikos sektorius, kuriems nagrinėjama priemonė yra naudinga, tos priemonės netaikant ekonominės veiklos vykdytojams, kurių faktinė ir teisinė padėtis panaši, svarbu, kai vertinamas schemų, kurios, bent potencialiai, gali būti bendrai taikomos, atrankusis pobūdis. Priešingai, esant individualioms pagalbos priemonėms, dėl specifinių aplinkybių skirtoms tik vienai įmonei, tokia analizė nebūtina.

711

9.3.1.   PIRMINĖ IŠVADA DĖL ATRANKUMO

| (583) | Ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė. Jis skirtas tik „Amazon.com Inc.“ ir yra susijęs su „LuxOpCo“ bei „LuxSCS“ mokesčių aplinkybėmis, jį taikyti gali tik „LuxOpCo“, vertindama savo metines apmokestinamąsias pajamas ir Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį, o bet koks jos apmokestinamųjų pajamų sumažinimas yra individualiai grindžiamas bendrovės rezultatais. |
| --- | --- |

(583)

Ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė. Jis skirtas tik „Amazon.com Inc.“ ir yra susijęs su „LuxOpCo“ bei „LuxSCS“ mokesčių aplinkybėmis, jį taikyti gali tik „LuxOpCo“, vertindama savo metines apmokestinamąsias pajamas ir Liuksemburge mokėtiną pelno mokestį, o bet koks jos apmokestinamųjų pajamų sumažinimas yra individualiai grindžiamas bendrovės rezultatais.

| (584) | Atsižvelgdama į tai, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė, Komisija gali daryti prielaidą, kad jis yra atrankiojo pobūdžio, nes 9.2 skirsnyje įrodė, jog juo bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas pranašumas, nes patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to sumažinama bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, taigi ir jos pelno mokesčio prievolė Liuksemburge. |
| --- | --- |

(584)

Atsižvelgdama į tai, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė, Komisija gali daryti prielaidą, kad jis yra atrankiojo pobūdžio, nes 9.2 skirsnyje įrodė, jog juo bendrovei „LuxOpCo“ suteiktas pranašumas, nes patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kurią taikant gaunamas rezultatas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to sumažinama bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazė, taigi ir jos pelno mokesčio prievolė Liuksemburge.

9.3.2.   PAPILDOMOS IŠVADOS DĖL ATRANKUMO

| (585) | Nors Komisija gali daryti prielaidą, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra atrankusis, remiantis tuo, kad tai individuali priemonė, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas pranašumas, siekdama išsamumo Komisija taip pat nagrinėjo, ar tas sprendimas yra atrankusis pagal trijų etapų analizę, Teisingumo Teismo parengtą pagalbos schemoms (712). |
| --- | --- |

(585)

Nors Komisija gali daryti prielaidą, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra atrankusis, remiantis tuo, kad tai individuali priemonė, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas pranašumas, siekdama išsamumo Komisija taip pat nagrinėjo, ar tas sprendimas yra atrankusis pagal trijų etapų analizę, Teisingumo Teismo parengtą pagalbos schemoms (712).

712

| (586) | Kad nacionalinę priemonę pagal tą analizę galėtų laikyti atrankiąja, Komisija turi pirmiausia nustatyti bendrą arba įprastą mokesčių sistemą, taikomą atitinkamoje valstybėje narėje, (pagrindinę sistemą) ir vėliau turi įrodyti, kad nagrinėjama mokesčių priemone nukrypstama nuo tos sistemos tiek, kiek pagal tą priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tos sistemos tikslą, yra panaši (713). Mokesčių priemonė, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, vis tiek gali būti laikoma pagrįsta, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais (714). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo paskutiniuoju etapu valstybei narei tenka įrodymo prievolė. |
| --- | --- |

(586)

Kad nacionalinę priemonę pagal tą analizę galėtų laikyti atrankiąja, Komisija turi pirmiausia nustatyti bendrą arba įprastą mokesčių sistemą, taikomą atitinkamoje valstybėje narėje, (pagrindinę sistemą) ir vėliau turi įrodyti, kad nagrinėjama mokesčių priemone nukrypstama nuo tos sistemos tiek, kiek pagal tą priemonę diferencijuojami ūkio subjektai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tos sistemos tikslą, yra panaši (713). Mokesčių priemonė, kuria nukrypstama nuo pagrindinės sistemos, vis tiek gali būti laikoma pagrįsta, jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad ši priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais (714). Jeigu taip yra, mokesčių priemonė nėra atrankioji. Šiuo paskutiniuoju etapu valstybei narei tenka įrodymo prievolė.

713

714

9.3.2.1.   
  Palankesnė tvarka, palyginti su visais pelno mokesčio mokėtojais

Palankesnė tvarka, palyginti su visais pelno mokesčio mokėtojais

| (587) | Ginčijamas mokesčių sprendimas buvo skirtas bendrovei „Amazon“, kad jos patronuojamoji įmonė Liuksemburge, „LuxOpCo“, savo metinį apmokestinamąjį pelną pelno mokesčio įsipareigojimo nustatymo tikslais galėtų apskaičiuoti pagal įprastas Liuksemburgo pelno apmokestinimo taisykles. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju pagrindinę sistemą sudaro tos taisyklės, t. y. bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema. Taigi, siekiant nustatyti, ar sprendimu nukrypta nuo pagrindinės sistemos ir vienoms įmonėms taikyta palankesnė tvarka nei kitoms įmonėms, kurių faktinė ir teisinė padėtis panaši, reikia remtis būtent ta sistema. |
| --- | --- |

(587)

Ginčijamas mokesčių sprendimas buvo skirtas bendrovei „Amazon“, kad jos patronuojamoji įmonė Liuksemburge, „LuxOpCo“, savo metinį apmokestinamąjį pelną pelno mokesčio įsipareigojimo nustatymo tikslais galėtų apskaičiuoti pagal įprastas Liuksemburgo pelno apmokestinimo taisykles. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju pagrindinę sistemą sudaro tos taisyklės, t. y. bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema. Taigi, siekiant nustatyti, ar sprendimu nukrypta nuo pagrindinės sistemos ir vienoms įmonėms taikyta palankesnė tvarka nei kitoms įmonėms, kurių faktinė ir teisinė padėtis panaši, reikia remtis būtent ta sistema.

| (588) | Remiantis teismų praktika, tai, ar atliekant atrankumo analizę įmonių faktinė ir teisinė padėtis laikoma panašia, priklauso nuo pagrindinės sistemos tikslo (715). Bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra viso pelno, kuris turi būti apmokestinamas Liuksemburge, apmokestinimas. Pagal bendrąją Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą apmokestinamas visas visame pasaulyje gaunamas visų pelno mokesčio mokėtojų rezidentų pelnas (716), o mokesčių mokėtojams nerezidentams mokestį reikia mokėti nuo savo Liuksemburge gaunamų pajamų. Siekiant nustatyti apmokestinamąjį pelną pagal tą sistemą, remiamasi mokesčio mokėtojo komercinėse sąskaitose nurodytų pelnu, taikant korekcijas ir atidėjinius, kaip nustatyta Liuksemburgo mokesčių teise. Galiausiai, taikant tą sistemą, visų mokesčių mokėtojų rezidentų ir visų mokesčių mokėtojų nerezidentų apmokestinamajam pelnui taikomi tie patys mokesčio tarifai (717). |
| --- | --- |

(588)

Remiantis teismų praktika, tai, ar atliekant atrankumo analizę įmonių faktinė ir teisinė padėtis laikoma panašia, priklauso nuo pagrindinės sistemos tikslo (715). Bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos tikslas yra viso pelno, kuris turi būti apmokestinamas Liuksemburge, apmokestinimas. Pagal bendrąją Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą apmokestinamas visas visame pasaulyje gaunamas visų pelno mokesčio mokėtojų rezidentų pelnas (716), o mokesčių mokėtojams nerezidentams mokestį reikia mokėti nuo savo Liuksemburge gaunamų pajamų. Siekiant nustatyti apmokestinamąjį pelną pagal tą sistemą, remiamasi mokesčio mokėtojo komercinėse sąskaitose nurodytų pelnu, taikant korekcijas ir atidėjinius, kaip nustatyta Liuksemburgo mokesčių teise. Galiausiai, taikant tą sistemą, visų mokesčių mokėtojų rezidentų ir visų mokesčių mokėtojų nerezidentų apmokestinamajam pelnui taikomi tie patys mokesčio tarifai (717).

715

716

717

| (589) | Atsižvelgiant į tą tikslą, vertinant pelno mokesčio mokėtojų pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, visų pelno mokesčio mokėtojų, rinkoje veikiančių savarankiškai arba esančių tarptautinių įmonių grupės dalimi, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši. Iš tikrųjų, Liuksemburgo mokesčių kodekse nurodytos Liuksemburgo įmonės, kurioms taikomas pelno mokestis, ir tai yra „toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités“. Nei įmonės teisinė forma, nei jos struktūra nėra lemiamas kriterijus taikant Liuksemburgo pelno mokestį. Apskritai, Liuksemburgo pelno mokestis taikomas laikantis požiūrio, kad kiekviena įmonė yra atskira, t. y. pavienių įmonių, ne grupių, lygmeniu, ir ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs tik su bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamuoju pelnu, kad bet kokios sumažintos apmokestinamosios pajamos būtų grindžiamos atskirai tos įmonės rezultatais. Nors tiesa, kad Liuksemburgo mokesčių įstatymuose esama tam tikrų specialių grupėms taikytinų nuostatų (pvz., apmokestinamojo vieneto taisyklės, taikytos bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU (718)), jų paskirtis – užtikrinti, kad neintegruotos ir integruotos bendrovės būtų vienodai vertinamos, o ne grupėms taikyti palankesnę tvarką (719). Dėl tos priežasties, jeigu galima nustatyti, kad bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčių sprendimo taikoma apmokestinimo tvarka yra palanki tam mokesčių mokėtojui, ir kiti pelno mokesčio mokėtojai ja negali naudotis, galima daryti išvadą, kad ginčijamu mokesčių sprendimu nukrypstama nuo tos sistemos. |
| --- | --- |

(589)

Atsižvelgiant į tą tikslą, vertinant pelno mokesčio mokėtojų pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, visų pelno mokesčio mokėtojų, rinkoje veikiančių savarankiškai arba esančių tarptautinių įmonių grupės dalimi, faktinė ir teisinė padėtis yra panaši. Iš tikrųjų, Liuksemburgo mokesčių kodekse nurodytos Liuksemburgo įmonės, kurioms taikomas pelno mokestis, ir tai yra „toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités“. Nei įmonės teisinė forma, nei jos struktūra nėra lemiamas kriterijus taikant Liuksemburgo pelno mokestį. Apskritai, Liuksemburgo pelno mokestis taikomas laikantis požiūrio, kad kiekviena įmonė yra atskira, t. y. pavienių įmonių, ne grupių, lygmeniu, ir ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs tik su bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamuoju pelnu, kad bet kokios sumažintos apmokestinamosios pajamos būtų grindžiamos atskirai tos įmonės rezultatais. Nors tiesa, kad Liuksemburgo mokesčių įstatymuose esama tam tikrų specialių grupėms taikytinų nuostatų (pvz., apmokestinamojo vieneto taisyklės, taikytos bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU (718)), jų paskirtis – užtikrinti, kad neintegruotos ir integruotos bendrovės būtų vienodai vertinamos, o ne grupėms taikyti palankesnę tvarką (719). Dėl tos priežasties, jeigu galima nustatyti, kad bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčių sprendimo taikoma apmokestinimo tvarka yra palanki tam mokesčių mokėtojui, ir kiti pelno mokesčio mokėtojai ja negali naudotis, galima daryti išvadą, kad ginčijamu mokesčių sprendimu nukrypstama nuo tos sistemos.

718

719

| (590) | Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad, siekiant nustatyti, ar bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčių sprendimo atrankiai taikoma palankesnė tvarka, Liuksemburgo mokesčių administratoriaus jai taikoma mokesčių tvarka turėtų būti lyginama tik su kitais Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojais, esančiais tarptautinių įmonių grupių dalimi. Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs su sandorių kainodara, nes tik tarptautinių įmonių grupės susiduria su tarptautinių grupės vidaus sandorių kainodara, ir tokioms grupėms priklausančių bendrovių faktinė ir teisinė padėtis skiriasi nuo savarankiškų įmonių padėties. Tuo argumentu Liuksemburgas ir „Amazon“ nori pasakyti, kad pagrindinė sistema yra tik LIR 164 straipsnio 3 dalis, t. y. Liuksemburgo mokesčių teisės nuostata, kuria, kaip laikyta, nustatomas įprastų rinkos sąlygų principas, nagrinėjamu laikotarpiu taikytinas tarptautinių grupės vidaus sandorių kainodarai nustatyti. |
| --- | --- |

(590)

Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad, siekiant nustatyti, ar bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčių sprendimo atrankiai taikoma palankesnė tvarka, Liuksemburgo mokesčių administratoriaus jai taikoma mokesčių tvarka turėtų būti lyginama tik su kitais Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojais, esančiais tarptautinių įmonių grupių dalimi. Liuksemburgas ir „Amazon“ tvirtina, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs su sandorių kainodara, nes tik tarptautinių įmonių grupės susiduria su tarptautinių grupės vidaus sandorių kainodara, ir tokioms grupėms priklausančių bendrovių faktinė ir teisinė padėtis skiriasi nuo savarankiškų įmonių padėties. Tuo argumentu Liuksemburgas ir „Amazon“ nori pasakyti, kad pagrindinė sistema yra tik LIR 164 straipsnio 3 dalis, t. y. Liuksemburgo mokesčių teisės nuostata, kuria, kaip laikyta, nustatomas įprastų rinkos sąlygų principas, nagrinėjamu laikotarpiu taikytinas tarptautinių grupės vidaus sandorių kainodarai nustatyti.

| (591) | Komisija nesutinka, kad pagrindinė sistema šiuo atveju turėtų būti tokia ribota. |
| --- | --- |

(591)

Komisija nesutinka, kad pagrindinė sistema šiuo atveju turėtų būti tokia ribota.

| (592) | Pirma, tarptautinių įmonių grupei priklausančioms bendrovėms jokiais atvejais nereikia sandorių kainodaros savo apmokestinamosioms pajamoms nustatyti. Kai grupės bendrovė vykdo sandorius su bendrovėmis, kurios nėra asocijuotosios bendrovės (nepriklausomomis savarankiškomis bendrovėmis arba bendrovėmis, esančiomis kitos tarptautinių įmonių grupės dalimi), jos pelnas, gaunamas iš tokių sandorių, atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, lyg tai būtų tarpusavyje veikiančios nepriklausomos bendrovės. Tik tais atvejais, kai grupės bendrovė vykdo sandorius su asocijuotosiomis bendrovėmis, tokia bendrovė turi apskaičiuoti kainas, jos taikomas tokiems grupės vidaus sandoriams. Tačiau, tai, kad grupės bendrovė gali imtis sandorių su asocijuotosiomis bendrovėmis ir, jeigu ji tai daro, tokia bendrovė privalo taikyti sandorių kainodarą, nereiškia, kad grupės bendrovių faktinė ir teisinė padėtis pelno mokesčio taikymo Liuksemburge tikslais skiriasi nuo kitų mokesčių mokėtojų padėties. |
| --- | --- |

(592)

Pirma, tarptautinių įmonių grupei priklausančioms bendrovėms jokiais atvejais nereikia sandorių kainodaros savo apmokestinamosioms pajamoms nustatyti. Kai grupės bendrovė vykdo sandorius su bendrovėmis, kurios nėra asocijuotosios bendrovės (nepriklausomomis savarankiškomis bendrovėmis arba bendrovėmis, esančiomis kitos tarptautinių įmonių grupės dalimi), jos pelnas, gaunamas iš tokių sandorių, atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, lyg tai būtų tarpusavyje veikiančios nepriklausomos bendrovės. Tik tais atvejais, kai grupės bendrovė vykdo sandorius su asocijuotosiomis bendrovėmis, tokia bendrovė turi apskaičiuoti kainas, jos taikomas tokiems grupės vidaus sandoriams. Tačiau, tai, kad grupės bendrovė gali imtis sandorių su asocijuotosiomis bendrovėmis ir, jeigu ji tai daro, tokia bendrovė privalo taikyti sandorių kainodarą, nereiškia, kad grupės bendrovių faktinė ir teisinė padėtis pelno mokesčio taikymo Liuksemburge tikslais skiriasi nuo kitų mokesčių mokėtojų padėties.

| (593) | Antra, iš sandorių, sudarytų tarp nesusijusių bendrovių, gautas pelnas ir pelnas, gautas iš grupės vidaus sandorių, sudarytų tarp susijusių bendrovių, Liuksemburge apmokestinamas vienodai ir taikant tą patį pelno mokesčio tarifą. Tai, kad pelnas buvo gautas iš grupės vidaus sandorio, kuriam taikytina LIR 164 straipsnio 3 dalis, nereiškia, kad turėtų būti taikomos specialios išimtys ar kitoks mokesčio tarifas. Dėl tos priežasties, tai, kad apmokestinamasis pelnas šiuo atveju gaunamas kitokiu būdu ir būdas priklauso nuo to, ar sandoris kontroliuojamas, ar nekontroliuojamas, nedaro jokios įtakos šiuo atveju nustatant pagrindinę sistemą. Kadangi visų pelno mokesčio mokėtojų pelnas Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje apmokestinamas vienodai, nedarant skirtumo pagal to pelno kilmę, turėtų būti laikoma, kad visų pelno mokesčio mokėtojų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši. |
| --- | --- |

(593)

Antra, iš sandorių, sudarytų tarp nesusijusių bendrovių, gautas pelnas ir pelnas, gautas iš grupės vidaus sandorių, sudarytų tarp susijusių bendrovių, Liuksemburge apmokestinamas vienodai ir taikant tą patį pelno mokesčio tarifą. Tai, kad pelnas buvo gautas iš grupės vidaus sandorio, kuriam taikytina LIR 164 straipsnio 3 dalis, nereiškia, kad turėtų būti taikomos specialios išimtys ar kitoks mokesčio tarifas. Dėl tos priežasties, tai, kad apmokestinamasis pelnas šiuo atveju gaunamas kitokiu būdu ir būdas priklauso nuo to, ar sandoris kontroliuojamas, ar nekontroliuojamas, nedaro jokios įtakos šiuo atveju nustatant pagrindinę sistemą. Kadangi visų pelno mokesčio mokėtojų pelnas Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje apmokestinamas vienodai, nedarant skirtumo pagal to pelno kilmę, turėtų būti laikoma, kad visų pelno mokesčio mokėtojų faktinė ir teisinė padėtis yra panaši.

| (594) | Trečia, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą visų pelno mokesčio mokėtojų, rinkoje veikiančių savarankiškai arba esančių tarptautinių įmonių grupės dalimi, apmokestinimo momentas yra tas pats, t. y. pelno gavimas, ir visiems taikomi tie patys mokesčio tarifai. Nustačius, kad pagrindinė sistema apima tik bendroves, esančias tarptautinių įmonių grupės dalimi, integruotos bendrovės ir savarankiškos bendrovės dirbtinai atskiriamos pagal jų bendrovės struktūrą, o Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje apmokestinant Liuksemburgo jurisdikcijai priklausančių bendrovių pelną į tai apskritai neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

(594)

Trečia, pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą visų pelno mokesčio mokėtojų, rinkoje veikiančių savarankiškai arba esančių tarptautinių įmonių grupės dalimi, apmokestinimo momentas yra tas pats, t. y. pelno gavimas, ir visiems taikomi tie patys mokesčio tarifai. Nustačius, kad pagrindinė sistema apima tik bendroves, esančias tarptautinių įmonių grupės dalimi, integruotos bendrovės ir savarankiškos bendrovės dirbtinai atskiriamos pagal jų bendrovės struktūrą, o Liuksemburgo pelno mokesčio sistemoje apmokestinant Liuksemburgo jurisdikcijai priklausančių bendrovių pelną į tai apskritai neatsižvelgiama.

| (595) | Ketvirta, pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį, pelnas, gaunamas iš grupės vidaus sandorių iš tikrųjų nustatomas lygiai taip pat, kaip nustatomos pajamos, gaunamos iš nesusijusių bendrovių vykdomų sandorių: nesusijusių bendrovių sandorių pajamos priklauso nuo kainų, dėl kurių susitariama rinkoje, o grupės vidaus sandorių pelnas priklauso nuo rinkos kainas atitinkančių kainų, taigi abiem atvejais apmokestinamasis pelnas galiausia (tiesiogiai arba netiesiogiai) yra nustatomas rinkos. Taip vertinant, LIR 164 straipsnio 3 dalis yra tik būdas užtikrinti, kad, prireikus nustatyti grupės vidaus sandorių kainas ir sąlygas, grupės bendrovės mokesčių tikslais elgtųsi taip pat, kaip panašiomis aplinkybėmis elgiasi nepriklausomos bendrovės, kad jų apmokestinamojo pelno dalis, gaunama iš tų sandorių, pagal įprastas pelno apmokestinimo taisykles galėtų būti apmokestinta taip pat ir tokiu pat pelno mokesčių tarifu. Todėl LIR 164 straipsnio 3 dalies tikslas yra suderinti asocijuotųjų grupės bendrovių tarpusavyje sudarytiems sandoriams taikomą mokesčių tvarką ir nepriklausomų bendrovių tarpusavyje sudarytiems sandoriams taikomą mokesčių tvarką, kad pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą pirmiesiems sandoriams nebūtų taikoma palankesnė tvarka nei antriesiems. |
| --- | --- |

(595)

Ketvirta, pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį, pelnas, gaunamas iš grupės vidaus sandorių iš tikrųjų nustatomas lygiai taip pat, kaip nustatomos pajamos, gaunamos iš nesusijusių bendrovių vykdomų sandorių: nesusijusių bendrovių sandorių pajamos priklauso nuo kainų, dėl kurių susitariama rinkoje, o grupės vidaus sandorių pelnas priklauso nuo rinkos kainas atitinkančių kainų, taigi abiem atvejais apmokestinamasis pelnas galiausia (tiesiogiai arba netiesiogiai) yra nustatomas rinkos. Taip vertinant, LIR 164 straipsnio 3 dalis yra tik būdas užtikrinti, kad, prireikus nustatyti grupės vidaus sandorių kainas ir sąlygas, grupės bendrovės mokesčių tikslais elgtųsi taip pat, kaip panašiomis aplinkybėmis elgiasi nepriklausomos bendrovės, kad jų apmokestinamojo pelno dalis, gaunama iš tų sandorių, pagal įprastas pelno apmokestinimo taisykles galėtų būti apmokestinta taip pat ir tokiu pat pelno mokesčių tarifu. Todėl LIR 164 straipsnio 3 dalies tikslas yra suderinti asocijuotųjų grupės bendrovių tarpusavyje sudarytiems sandoriams taikomą mokesčių tvarką ir nepriklausomų bendrovių tarpusavyje sudarytiems sandoriams taikomą mokesčių tvarką, kad pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą pirmiesiems sandoriams nebūtų taikoma palankesnė tvarka nei antriesiems.

| (596) | Penkta, sutikus su argumentu, kad pagrindinė sistema turėtų būti ribota ir apimti tik tarptautinių įmonių grupei priklausančias bendroves vien dėl to, kad LIR 164 straipsnio 3 dalis taikoma toms bendrovėms, valstybėms narėms būtų suteikta galimybė tvirtinti mokesčių priemones, akivaizdžiai palankesnes tarptautinėms įmonėms, palyginti su savarankiškomis bendrovėmis. Tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės gali vykdyti ir vyko panašią veiklą, kaip ir savarankiškos bendrovės, ir šių dviejų rūšių bendrovės gali konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoja. Kadangi pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą abiejų rūšių bendrovių visas apmokestinamasis pelnas apmokestinamas taikant vienodą pelno mokesčio tarifą, bet kokia priemone, kuria tarptautinių įmonių grupei priklausančioms bendrovėms leidžiama sumažinti savo mokesčio bazę, kuriai taikomas mokesčio tarifas, joms taikoma palankesnė mokesčių tvarka, t. y. sumažinamas jų pelno mokesčio įsipareigojimas, palyginti su savarankiškomis bendrovėmis, ir tuo iškraipoma konkurencija bei daromas poveikis ES vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(596)

Penkta, sutikus su argumentu, kad pagrindinė sistema turėtų būti ribota ir apimti tik tarptautinių įmonių grupei priklausančias bendroves vien dėl to, kad LIR 164 straipsnio 3 dalis taikoma toms bendrovėms, valstybėms narėms būtų suteikta galimybė tvirtinti mokesčių priemones, akivaizdžiai palankesnes tarptautinėms įmonėms, palyginti su savarankiškomis bendrovėmis. Tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės gali vykdyti ir vyko panašią veiklą, kaip ir savarankiškos bendrovės, ir šių dviejų rūšių bendrovės gali konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoja. Kadangi pagal Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą abiejų rūšių bendrovių visas apmokestinamasis pelnas apmokestinamas taikant vienodą pelno mokesčio tarifą, bet kokia priemone, kuria tarptautinių įmonių grupei priklausančioms bendrovėms leidžiama sumažinti savo mokesčio bazę, kuriai taikomas mokesčio tarifas, joms taikoma palankesnė mokesčių tvarka, t. y. sumažinamas jų pelno mokesčio įsipareigojimas, palyginti su savarankiškomis bendrovėmis, ir tuo iškraipoma konkurencija bei daromas poveikis ES vidaus prekybai.

| (597) | Galiausiai, Komisija nesutinka su Liuksemburgu ir „Amazon“, kad ankstesniuose sprendimuose Komisija patvirtino, jog pagrindinė sistema turi būti ribota ir apimti tik integruotas bendroves. Pirmiausia, Komisija primena, kad nėra saistoma savo sprendimų priėmimo praktikos ir kad kiekviena potenciali pagalbos priemonė turi būti vertinama remiantis jos esme pagal objektyvius Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, kad net įrodžius, jog egzistuoja ir priešinga sprendimų praktika, tai nedarytų įtakos šio sprendimo išvadoms (720). Bet kuriuo atveju, tuose sprendimuose nacionalinės mokesčių sistemos, dėl kurių atsiranda pagalba, buvo parengtos taip, kad jose skirtingų kategorijų integruotos bendrovės jau buvo vertinamos skirtingai (721). Siekiant nustatyti, kad tos sistemos buvo atrankiosios, tiesiog nereikėjo lyginti pagalbos gavėjams taikytos tvarkos ir nepriklausomoms savarankiškoms bendrovėms taikytos tvarkos. Tačiau tai nereiškia, kad tos schemos tuo požiūriu nebuvo ir atrankiosios. |
| --- | --- |

(597)

Galiausiai, Komisija nesutinka su Liuksemburgu ir „Amazon“, kad ankstesniuose sprendimuose Komisija patvirtino, jog pagrindinė sistema turi būti ribota ir apimti tik integruotas bendroves. Pirmiausia, Komisija primena, kad nėra saistoma savo sprendimų priėmimo praktikos ir kad kiekviena potenciali pagalbos priemonė turi būti vertinama remiantis jos esme pagal objektyvius Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, kad net įrodžius, jog egzistuoja ir priešinga sprendimų praktika, tai nedarytų įtakos šio sprendimo išvadoms (720). Bet kuriuo atveju, tuose sprendimuose nacionalinės mokesčių sistemos, dėl kurių atsiranda pagalba, buvo parengtos taip, kad jose skirtingų kategorijų integruotos bendrovės jau buvo vertinamos skirtingai (721). Siekiant nustatyti, kad tos sistemos buvo atrankiosios, tiesiog nereikėjo lyginti pagalbos gavėjams taikytos tvarkos ir nepriklausomoms savarankiškoms bendrovėms taikytos tvarkos. Tačiau tai nereiškia, kad tos schemos tuo požiūriu nebuvo ir atrankiosios.

720

721

| (598) | „Amazon“ taip pat tvirtino, kad, šioje byloje siekdama įrodyti atrankumą, Komisija privalo lyginti bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčio sprendimo taikomą tvarką ir apskritai Liuksemburgo mokesčių administratoriaus mokesčių sprendimų priėmimo praktiką bei konkrečiai 97 jos nurodytus sprendimus, kuriais esą patvirtintas pelno paskirstymo metodas (722). Komisija nesutinka su tuo argumentu, nes tai reikštų, kad pagrindinė sistema yra ta ribota praktika, susijusi su sprendimų pakategore, o ne Liuksemburgo nacionalinės mokesčių teisės aktų nuostatos. Jeigu su tuo argumentu būtų sutikta, valstybių narių mokesčių administratoriams būtų leista nuosekliai nukrypti nuo savo nacionalinės mokesčių teisės aktų ir tam tikros kategorijos mokesčių mokėtojams, t. y. tiems, kurie to paprašo ir kuriems tai leidžiama nagrinėjamos rūšies sprendimu, nuosekliai taikyti palankią mokesčių tvarką (723). Bet kuriuo atveju, Komisija atkreipia dėmesį, kad nė viename iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų sprendimų iš tikrųjų nėra nurodyta, kad pelno paskirstymo metodas arba SGMM yra sandorių kainodaros metodas, patvirtintas atitinkamu mokesčių sprendimu. Iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų sprendimų, 78 yra susiję su paskoloms, suteikiančioms teisę dalyvauti pelno skirstyme, taikoma mokesčių tvarka, 6 – su paskoloms, kuriomis suteikiama teisė gauti dalį pajamų, taikoma mokesčių tvarka, o šių abiejų rūšių paskolos yra mišrios finansinės priemonės. Remdamasi tuo Komisija mano, kad nė vienas iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų mokesčių sprendimų negali būti lyginamas su ginčijamu mokesčių sprendimu. |
| --- | --- |

(598)

„Amazon“ taip pat tvirtino, kad, šioje byloje siekdama įrodyti atrankumą, Komisija privalo lyginti bendrovei „LuxOpCo“ dėl ginčijamo mokesčio sprendimo taikomą tvarką ir apskritai Liuksemburgo mokesčių administratoriaus mokesčių sprendimų priėmimo praktiką bei konkrečiai 97 jos nurodytus sprendimus, kuriais esą patvirtintas pelno paskirstymo metodas (722). Komisija nesutinka su tuo argumentu, nes tai reikštų, kad pagrindinė sistema yra ta ribota praktika, susijusi su sprendimų pakategore, o ne Liuksemburgo nacionalinės mokesčių teisės aktų nuostatos. Jeigu su tuo argumentu būtų sutikta, valstybių narių mokesčių administratoriams būtų leista nuosekliai nukrypti nuo savo nacionalinės mokesčių teisės aktų ir tam tikros kategorijos mokesčių mokėtojams, t. y. tiems, kurie to paprašo ir kuriems tai leidžiama nagrinėjamos rūšies sprendimu, nuosekliai taikyti palankią mokesčių tvarką (723). Bet kuriuo atveju, Komisija atkreipia dėmesį, kad nė viename iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų sprendimų iš tikrųjų nėra nurodyta, kad pelno paskirstymo metodas arba SGMM yra sandorių kainodaros metodas, patvirtintas atitinkamu mokesčių sprendimu. Iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų sprendimų, 78 yra susiję su paskoloms, suteikiančioms teisę dalyvauti pelno skirstyme, taikoma mokesčių tvarka, 6 – su paskoloms, kuriomis suteikiama teisė gauti dalį pajamų, taikoma mokesčių tvarka, o šių abiejų rūšių paskolos yra mišrios finansinės priemonės. Remdamasi tuo Komisija mano, kad nė vienas iš 97 bendrovės „Amazon“ nurodytų mokesčių sprendimų negali būti lyginamas su ginčijamu mokesčių sprendimu.

722

723

| (599) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad taikytina pagrindinė sistema yra bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, o ne LIR 164 straipsnio 3 dalis. Kaip matyti iš 9.2 skirsnio, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kurią taikant nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais. Priešingai, visos bendrovės – savarankiškos bendrovės, tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, sandorius vykdančios išimtinai tik su nesusijusiomis šalimis, ir tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, savo grupės vidaus sandoriams taikančios įprastas rinkos sąlygas atitinkančias sandorių kainas, – Liuksemburge apmokestinamos pagal pelno lygį, o šis, pirmiausia, atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi galima sakyti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas nukrypsta nuo bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, nes pagal jį bendrovei „LuxOpCo“ taikoma palankesnė mokesčių tvarka, kuria kiti Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojai, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, negali naudotis. Todėl galima sakyti, kad tuo sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ pagal bendrąją Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(599)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad taikytina pagrindinė sistema yra bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, o ne LIR 164 straipsnio 3 dalis. Kaip matyti iš 9.2 skirsnio, ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka, kurią taikant nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, neatitinkantis patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, ir dėl to sumažinama jos mokesčio bazė, taikytina pelno mokesčio tikslais. Priešingai, visos bendrovės – savarankiškos bendrovės, tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, sandorius vykdančios išimtinai tik su nesusijusiomis šalimis, ir tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, savo grupės vidaus sandoriams taikančios įprastas rinkos sąlygas atitinkančias sandorių kainas, – Liuksemburge apmokestinamos pagal pelno lygį, o šis, pirmiausia, atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. Taigi galima sakyti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas nukrypsta nuo bendrosios Liuksemburgo pelno mokesčio sistemos, nes pagal jį bendrovei „LuxOpCo“ taikoma palankesnė mokesčių tvarka, kuria kiti Liuksemburgo pelno mokesčio mokėtojai, kurių apmokestinamasis pelnas atitinka kainas, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis, negali naudotis. Todėl galima sakyti, kad tuo sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ pagal bendrąją Liuksemburgo pelno mokesčio sistemą suteikiamas pranašumas.

9.3.2.2.   
  Palankesnė tvarka, palyginti su pelno mokesčio mokėtojais, priklausančias tarptautinių įmonių grupei

Palankesnė tvarka, palyginti su pelno mokesčio mokėtojais, priklausančias tarptautinių įmonių grupei

| (600) | Nedarydama poveikio ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktai išvadai Komisija taip pat daro išvadą, kad, net jeigu pagrindinė sistema būtų ribota, t. y. apimtų tik LIR 164 straipsnio 3 dalį ir būtų taikoma tik bendrovėms, priklausančioms tarptautinių įmonių grupei, kurios faktinės ir teisinės aplinkybės laikomos panašiomis, kaip tvirtina Liuksemburgas ir „Amazon“, vis tiek turėtų būti laikoma, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra palankesnis bendrovei „LuxOpCo“, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais. |
| --- | --- |

(600)

Nedarydama poveikio ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktai išvadai Komisija taip pat daro išvadą, kad, net jeigu pagrindinė sistema būtų ribota, t. y. apimtų tik LIR 164 straipsnio 3 dalį ir būtų taikoma tik bendrovėms, priklausančioms tarptautinių įmonių grupei, kurios faktinės ir teisinės aplinkybės laikomos panašiomis, kaip tvirtina Liuksemburgas ir „Amazon“, vis tiek turėtų būti laikoma, kad ginčijamas mokesčių sprendimas yra palankesnis bendrovei „LuxOpCo“, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais.

| (601) | Per ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo laikotarpį buvo laikoma, kad LIR 164 straipsnio 3 dalimi Liuksemburgo mokesčių teisėje nustatomas įprastų rinkos sąlygų principas. Remiantis ta nuostata, tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, vykdančios sandorius su asocijuotosiomis bendrovėmis, nustatydamos savo sandorių kainodarą privalo laikytis to principo. Kaip matyti iš 9.2 skirsnio, taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką nustatomos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, neatitinkančios kainų, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. Dėl to, taikant tą tvarką, bendrovės „LuxOpCo“ pelno mokesčio prievolė Liuksemburge sumažinama, palyginti su tarptautinių įmonių grupei priklausančiomis bendrovėmis, kurios savo sandorių kainas nustato pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(601)

Per ginčijamo mokesčių sprendimo galiojimo laikotarpį buvo laikoma, kad LIR 164 straipsnio 3 dalimi Liuksemburgo mokesčių teisėje nustatomas įprastų rinkos sąlygų principas. Remiantis ta nuostata, tarptautinių įmonių grupei priklausančios bendrovės, vykdančios sandorius su asocijuotosiomis bendrovėmis, nustatydamos savo sandorių kainodarą privalo laikytis to principo. Kaip matyti iš 9.2 skirsnio, taikant ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką nustatomos bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamosios pajamos, neatitinkančios kainų, dėl kurių rinkoje susitariama įprastomis rinkos sąlygomis. Dėl to, taikant tą tvarką, bendrovės „LuxOpCo“ pelno mokesčio prievolė Liuksemburge sumažinama, palyginti su tarptautinių įmonių grupei priklausančiomis bendrovėmis, kurios savo sandorių kainas nustato pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį.

| (602) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 9.2 skirsnyje nustatytas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes palankesnis bendrovei „Amazon“, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais, priklausančiais tarptautinių įmonių grupei ir vykdančiais grupės vidaus sandorius, bei pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį privalančiais savo grupės vidaus sandorių kainas apskaičiuoti taip, kad jos atitiktų kainas, dėl kurių savarankiškos šalys rinkoje susitaria įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(602)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 9.2 skirsnyje nustatytas pranašumas yra atrankiojo pobūdžio, nes palankesnis bendrovei „Amazon“, palyginti su kitais mokesčių mokėtojais, priklausančiais tarptautinių įmonių grupei ir vykdančiais grupės vidaus sandorius, bei pagal LIR 164 straipsnio 3 dalį privalančiais savo grupės vidaus sandorių kainas apskaičiuoti taip, kad jos atitiktų kainas, dėl kurių savarankiškos šalys rinkoje susitaria įprastomis rinkos sąlygomis.

9.3.3.   NEPAKANKAMAS PAGRINDIMAS

| (603) | Nei Liuksemburgas, nei „Amazon“ nepateikė jokio galimo tokios palankesnės tvarkos, patvirtintos ginčijamu mokesčių sprendimu ir taikomos bendrovei „LuxOpCo“, pagrindimo. Komisija šiuo atžvilgiu primena, kad tokio pagrindimo nustatymo našta tenka valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(603)

Nei Liuksemburgas, nei „Amazon“ nepateikė jokio galimo tokios palankesnės tvarkos, patvirtintos ginčijamu mokesčių sprendimu ir taikomos bendrovei „LuxOpCo“, pagrindimo. Komisija šiuo atžvilgiu primena, kad tokio pagrindimo nustatymo našta tenka valstybėms narėms.

| (604) | Bet kuriuo atveju, Komisija nenustatė jokio galimo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima pagrįsti bendrovei „LuxOpCo“ naudingą lengvatinę tvarką, nustatytą tą priemone, ir galima sakyti, kad ta priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais arba yra sistemai būdingų mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti, rezultatas (724), neatsižvelgiant į tai, ar ta pagrindinė sistema yra bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kaip nustatė Komisija, ar LIR 164 straipsnio 3 dalis, kaip teigia Liuksemburgas ir „Amazon“. |
| --- | --- |

(604)

Bet kuriuo atveju, Komisija nenustatė jokio galimo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima pagrįsti bendrovei „LuxOpCo“ naudingą lengvatinę tvarką, nustatytą tą priemone, ir galima sakyti, kad ta priemonė sukurta tiesiogiai remiantis pagrindiniais arba svarbiausiais jos mokesčių sistemos principais arba yra sistemai būdingų mechanizmų, būtinų sistemos veikimui ir veiksmingumui užtikrinti, rezultatas (724), neatsižvelgiant į tai, ar ta pagrindinė sistema yra bendroji Liuksemburgo pelno mokesčio sistema, kaip nustatė Komisija, ar LIR 164 straipsnio 3 dalis, kaip teigia Liuksemburgas ir „Amazon“.

724

9.3.4.   IŠDAVA DĖL ATRANKUMO

| (605) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 9.2 skirsnyje nustatytas pranašumas, ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas bendrovei „LuxOpCo“, yra atrankiojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(605)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad 9.2 skirsnyje nustatytas pranašumas, ginčijamu mokesčių sprendimu suteikiamas bendrovei „LuxOpCo“, yra atrankiojo pobūdžio.

9.4.   IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

IŠVADA DĖL PAGALBOS BUVIMO

| (606) | Kadangi ginčijamas mokesčių sprendimas atitinka visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas, turi būti laikoma, kad jis yra valstybės pagalba pagal tą nuostatą. Ta pagalba teikiama sumažinant mokesčius, kuriuos bendrovė „LuxOpCo“ paprastai turėtų mokėti vykdydama savo veiklą, todėl turėtų būti laikoma, kad bendrovei „LuxOpCo“ teikiama veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(606)

Kadangi ginčijamas mokesčių sprendimas atitinka visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas, turi būti laikoma, kad jis yra valstybės pagalba pagal tą nuostatą. Ta pagalba teikiama sumažinant mokesčius, kuriuos bendrovė „LuxOpCo“ paprastai turėtų mokėti vykdydama savo veiklą, todėl turėtų būti laikoma, kad bendrovei „LuxOpCo“ teikiama veiklos pagalba.

9.5.   PAGALBOS GAVĖJAS

PAGALBOS GAVĖJAS

| (607) | Komisija laikosi nuomonės, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, nes dėl jo sumažinamas įmonės apmokestinamasis pelnas, taigi ir jos pelno mokesčio įsipareigojimas Liuksemburge. Tačiau, Komisija atkreipia dėmesį, kad „LuxOpCo“ yra tarptautinių įmonių grupės, t. y. „Amazon“ grupės dalis. |
| --- | --- |

(607)

Komisija laikosi nuomonės, kad ginčijamu mokesčių sprendimu bendrovei „LuxOpCo“ suteikiamas atrankusis pranašumas, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, nes dėl jo sumažinamas įmonės apmokestinamasis pelnas, taigi ir jos pelno mokesčio įsipareigojimas Liuksemburge. Tačiau, Komisija atkreipia dėmesį, kad „LuxOpCo“ yra tarptautinių įmonių grupės, t. y. „Amazon“ grupės dalis.

| (608) | Taikant valstybės pagalbos taisykles, atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tokiu atveju šis ūkio subjektas laikomas suinteresuota bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nurodęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą <...> net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (725). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ūkio subjektas, Teisingumo Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (726). Šiuo atveju nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ buvo visiškai kontroliuojama bendrovės „LuxSCS“, o šią kontroliavo JAV veikiančios „Amazon“ grupės bendrovės (727). Be to, kaip matyti iš prašymo priimti sprendimą, sprendimą Liuksemburge steigti bendrovę „LuxOpCo“ priėmė būtent „Amazon“ grupė, kontroliuojama bendrovės „Amazon.com, Inc.“ |
| --- | --- |

(608)

Taikant valstybės pagalbos taisykles, atskiri juridiniai subjektai gali būti laikomi sudarančiais vieną ekonominį vienetą. Tokiu atveju šis ūkio subjektas laikomas suinteresuota bendrove, kuriai taikoma pagalbos priemonė. Kaip anksčiau yra nurodęs Teisingumo Teismas, „[k]onkurencijos teisėje sąvoką „įmonė“ reikia suprasti kaip ekonominį vienetą <...> net jeigu pagal teisės normas tą ekonominį vienetą sudaro keli, fiziniai arba juridiniai, asmenys“ (725). Siekdamas nustatyti, ar keli subjektai yra vienas ūkio subjektas, Teisingumo Teismas nagrinėja, ar yra kontrolinis akcijų paketas arba palaikomi struktūriniai, ekonominiai ar funkciniai ryšiai (726). Šiuo atveju nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ buvo visiškai kontroliuojama bendrovės „LuxSCS“, o šią kontroliavo JAV veikiančios „Amazon“ grupės bendrovės (727). Be to, kaip matyti iš prašymo priimti sprendimą, sprendimą Liuksemburge steigti bendrovę „LuxOpCo“ priėmė būtent „Amazon“ grupė, kontroliuojama bendrovės „Amazon.com, Inc.“

725

726

727

| (609) | Be to, dėl jos pobūdžio sandorių kainodara daromas poveikis daugiau nei vienai grupės bendrovei, nes vienoje bendrovėje sumažėjus pelnui, kitos sandorio šalies pelnas paprastai padidėja. Šiuo atveju, tai, kaip Liuksemburge nustatytas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, daro įtaką bendrovei „LuxSCS“ mokamam autoriniam atlyginimui, nes autorinio atlyginimo dydis atitinka bet kokį bendrovės „LuxOpCo“ užregistruotą pelną, viršijantį [4–6]proc. jos veiklos išlaidų arba 0,55 % pajamų, kaip susitarta ginčijamu mokesčių sprendimu. Todėl bendrovės „LuxOpCo“ mokestinės prievolės Liuksemburge sumažinimas naudingas ne tik bendrovei „LuxOpCo“, bet ir bendrovei „LuxSCS“. Be to, kadangi bendrovei „LuxSCS“ priskirtas pelnas nebuvo apmokestinamas Liuksemburge ir, geriausiu atveju, buvo galimas atidėtasis apmokestinimas, jeigu ir kai pelnas būtų paskirstytas JAV esantiems partneriams (728), ginčijamu mokesčių sprendimu pagalba suteikiama visai „Amazon“ grupei. |
| --- | --- |

(609)

Be to, dėl jos pobūdžio sandorių kainodara daromas poveikis daugiau nei vienai grupės bendrovei, nes vienoje bendrovėje sumažėjus pelnui, kitos sandorio šalies pelnas paprastai padidėja. Šiuo atveju, tai, kaip Liuksemburge nustatytas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamasis pelnas, daro įtaką bendrovei „LuxSCS“ mokamam autoriniam atlyginimui, nes autorinio atlyginimo dydis atitinka bet kokį bendrovės „LuxOpCo“ užregistruotą pelną, viršijantį [4–6]proc. jos veiklos išlaidų arba 0,55 % pajamų, kaip susitarta ginčijamu mokesčių sprendimu. Todėl bendrovės „LuxOpCo“ mokestinės prievolės Liuksemburge sumažinimas naudingas ne tik bendrovei „LuxOpCo“, bet ir bendrovei „LuxSCS“. Be to, kadangi bendrovei „LuxSCS“ priskirtas pelnas nebuvo apmokestinamas Liuksemburge ir, geriausiu atveju, buvo galimas atidėtasis apmokestinimas, jeigu ir kai pelnas būtų paskirstytas JAV esantiems partneriams (728), ginčijamu mokesčių sprendimu pagalba suteikiama visai „Amazon“ grupei.

728

| (610) | Vadinasi, bet kokia bendrovei „LuxOpCo“ Liuksemburgo mokesčių administratoriaus taikoma palankesnė mokesčių tvarka, naudinga ne tik „LuxOpCo“, bet ir visai „Amazon“ grupei, nes visai grupei suteikiama papildomų finansinių išteklių. Todėl, neatsižvelgiant į tai, kad grupės struktūrai būdingas skirtingas teisinis subjektiškumas, o ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs su bendrovėms „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ taikoma mokesčių tvarka, ta grupė turi būti laikoma vienu ekonominiu vienetu, gaunančiu naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (729). |
| --- | --- |

(610)

Vadinasi, bet kokia bendrovei „LuxOpCo“ Liuksemburgo mokesčių administratoriaus taikoma palankesnė mokesčių tvarka, naudinga ne tik „LuxOpCo“, bet ir visai „Amazon“ grupei, nes visai grupei suteikiama papildomų finansinių išteklių. Todėl, neatsižvelgiant į tai, kad grupės struktūrai būdingas skirtingas teisinis subjektiškumas, o ginčijamas mokesčių sprendimas yra susijęs su bendrovėms „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ taikoma mokesčių tvarka, ta grupė turi būti laikoma vienu ekonominiu vienetu, gaunančiu naudos iš ginčijamos pagalbos priemonės (729).

729

9.6.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (611) | Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytą kategoriją (730), ir ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu Komisija nustato, jog ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nurodytą kategoriją. Tačiau atsakomybė įrodyti, kad suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, tenka pagalbą teikiančiai valstybei narei. |
| --- | --- |

(611)

Valstybės pagalba laikoma suderinama su vidaus rinka, jei ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytą kategoriją (730), ir ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jeigu Komisija nustato, jog ji patenka į bet kurią Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje nurodytą kategoriją. Tačiau atsakomybė įrodyti, kad suteikta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 2 dalį arba 107 straipsnio 3 dalį, tenka pagalbą teikiančiai valstybei narei.

730

| (612) | Liuksemburgas nenurodė jokių išimčių, numatytų kuriose nors iš tų dviejų nuostatų, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteiktą pagalbą būtų galima laikyti suderinama. |
| --- | --- |

(612)

Liuksemburgas nenurodė jokių išimčių, numatytų kuriose nors iš tų dviejų nuostatų, kad ginčijamu mokesčių sprendimu suteiktą pagalbą būtų galima laikyti suderinama.

| (613) | Be to, kaip aiškinama (606) konstatuojamojoje dalyje, ginčijamu mokesčių sprendimu suteikta pagalba yra veiklos pagalba. Paprastai, tokia pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikrų rūšių ekonominė veikla arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir nagrinėjamos mokesčių paskatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(613)

Be to, kaip aiškinama (606) konstatuojamojoje dalyje, ginčijamu mokesčių sprendimu suteikta pagalba yra veiklos pagalba. Paprastai, tokia pagalba iš esmės negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį, nes ja neskatinama tam tikrų rūšių ekonominė veikla arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtra, ir nagrinėjamos mokesčių paskatos netaikomos ribotą laikotarpį, nėra mažėjančios ar proporcingos priemonėms, reikalingoms konkrečiai atitinkamų regionų nepalankiai ekonominei padėčiai ištaisyti.

| (614) | Vadinasi, bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei Liuksemburgo suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(614)

Vadinasi, bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei Liuksemburgo suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.

9.7.   PAGALBOS NETEISĖTUMAS

PAGALBOS NETEISĖTUMAS

| (615) | Kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo (pareiga sustabdyti). |
| --- | --- |

(615)

Kaip nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje, valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie visus ketinimus suteikti pagalbą (pareiga pranešti) ir negali įgyvendinti numatytų pagalbos priemonių, kol Komisija nepriima galutinio sprendimo (pareiga sustabdyti).

| (616) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Liuksemburgas Komisijai nepranešė apie kokį nors planą įgyvendinti ginčijamą pagalbos priemonę, taip pat jis nevykdė sustabdymo pareigos, nustatytos Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio f punktą ginčijami mokesčių sprendimai yra neteisėta pagalba, suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(616)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Liuksemburgas Komisijai nepranešė apie kokį nors planą įgyvendinti ginčijamą pagalbos priemonę, taip pat jis nevykdė sustabdymo pareigos, nustatytos Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje. Todėl pagal Reglamento (ES) 2015/1589 1 straipsnio f punktą ginčijami mokesčių sprendimai yra neteisėta pagalba, suteikta pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.

10.   SUSIGRĄŽINIMAS

SUSIGRĄŽINIMAS

10.1.   PAREIGA SUSIGRĄŽINTI PAGALBĄ

PAREIGA SUSIGRĄŽINTI PAGALBĄ

| (617) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatyta pareiga reikalauti, kad neteisėta ir nesuderinama pagalba būtų susigrąžinta. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (731) nustatyti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“. |
| --- | --- |

(617)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje Komisijai nustatyta pareiga reikalauti, kad neteisėta ir nesuderinama pagalba būtų susigrąžinta. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad atitinkama valstybė narė imasi visų būtinų priemonių neteisėtai pagalbai, kuri nustatoma esanti nesuderinama, susigrąžinti. Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas nuo neteisėtos pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos susigrąžinimo dienos. Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (731) nustatyti metodai, taikytini apskaičiuojant susigrąžinimo palūkanas. Galiausiai Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą“.

731

10.2.   NAUJA PAGALBA

NAUJA PAGALBA

| (618) | Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį, Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuria su neteisėta pagalba susijusia priemone, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, senaties terminas nutraukiamas. Kaskart nutraukus senaties terminą, laikas pradedamas skaičiuoti iš naujo. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma esama pagalba. |
| --- | --- |

(618)

Pagal Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnį, Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba pagal atitinkamą pagalbos sistemą. Bet kuria su neteisėta pagalba susijusia priemone, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, senaties terminas nutraukiamas. Kaskart nutraukus senaties terminą, laikas pradedamas skaičiuoti iš naujo. Senaties terminas sustabdomas, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma esama pagalba.

| (619) | „Amazon“ tvirtina, kad bet kokia pagal ginčijamą mokesčių sprendimą suteikta pagalba yra esama pagalba, nes ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė, jai suteikta daugiau kaip dešimt metų anksčiau nei Komisija to sprendimo atžvilgiu pradėjo savo valstybės pagalbos tyrimą. Ginčijamas mokesčių sprendimas iš tikrųjų priimtas daugiau kaip dešimt metų anksčiau nei Komisija pradėjo savo tyrimą, t. y. 2003 m. lapkričio 6 d. Tačiau, priešingai nei teigia „Amazon“, tai nereiškia, kad visa ir bet kokia pagal tą sprendimą suteikta pagalba yra esama pagalba, kurios negalima susigrąžinti. |
| --- | --- |

(619)

„Amazon“ tvirtina, kad bet kokia pagal ginčijamą mokesčių sprendimą suteikta pagalba yra esama pagalba, nes ginčijamas mokesčių sprendimas yra individuali priemonė, jai suteikta daugiau kaip dešimt metų anksčiau nei Komisija to sprendimo atžvilgiu pradėjo savo valstybės pagalbos tyrimą. Ginčijamas mokesčių sprendimas iš tikrųjų priimtas daugiau kaip dešimt metų anksčiau nei Komisija pradėjo savo tyrimą, t. y. 2003 m. lapkričio 6 d. Tačiau, priešingai nei teigia „Amazon“, tai nereiškia, kad visa ir bet kokia pagal tą sprendimą suteikta pagalba yra esama pagalba, kurios negalima susigrąžinti.

| (620) | Šiuo atveju ginčijamu mokesčių sprendimu suteikta pagalba buvo teikiama kasmet, tuo metu, kai bendrovė „LuxOpCo“ Liuksemburge turėdavo mokėti savo pelno mokestį. Taip yra dėl to, kad ginčijamo mokesčių sprendimo tikslas buvo tam tikrą laikotarpį bendrovei „LuxOpCo“ teikti galimybę nustatyti jos Liuksemburge vykdytiną pelno mokesčio įsipareigojimą. Tuo sprendimu patvirtinama sandorių kainodaros tvarka, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikiama galimybė nustatyti savo sandorių kainas, taigi ir nustatyti savo metinį apmokestinamąjį pelną. Vėliau ta pelno suma pateikiama jos metinėje pelno mokesčio deklaracijoje, ją Liuksemburgas per nagrinėjamą laikotarpį priimdavo kasmet. Taigi pagalba pagal ginčijamą mokesčių sprendimą teikta kiekvienais metais, kai Liuksemburgo mokesčių administratorius priimdavo deklaraciją (732). |
| --- | --- |

(620)

Šiuo atveju ginčijamu mokesčių sprendimu suteikta pagalba buvo teikiama kasmet, tuo metu, kai bendrovė „LuxOpCo“ Liuksemburge turėdavo mokėti savo pelno mokestį. Taip yra dėl to, kad ginčijamo mokesčių sprendimo tikslas buvo tam tikrą laikotarpį bendrovei „LuxOpCo“ teikti galimybę nustatyti jos Liuksemburge vykdytiną pelno mokesčio įsipareigojimą. Tuo sprendimu patvirtinama sandorių kainodaros tvarka, kuria bendrovei „LuxOpCo“ suteikiama galimybė nustatyti savo sandorių kainas, taigi ir nustatyti savo metinį apmokestinamąjį pelną. Vėliau ta pelno suma pateikiama jos metinėje pelno mokesčio deklaracijoje, ją Liuksemburgas per nagrinėjamą laikotarpį priimdavo kasmet. Taigi pagalba pagal ginčijamą mokesčių sprendimą teikta kiekvienais metais, kai Liuksemburgo mokesčių administratorius priimdavo deklaraciją (732).

732

| (621) | Šioje byloje tai reiškia, kad tik iki 2004 m. birželio 24 d. suteikta pagalba yra esama pagalba, nes Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas buvo nutrauktas 2014 m. birželio 24 d., kai Komisija Liuksemburgui nusiuntė raštą ir juo paprašė informacijos apie visus bendrovei „Amazon“ patvirtinus sprendimus (733). Kaip aiškino „Amazon“, nors ginčijamas mokesčių sprendimas buvo patvirtintas 2003 m., „LuxOpCo“ juo patvirtintą sandorių kainodaros tvarką savo metiniam pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti ėmė taikyti tik 2006 m. Vadinasi, iki 2004 m. birželio 24 d. nebuvo fiskalinių metų, kuriais tas sprendimas būtų taikytas bendrovės „LuxOpCo“ metiniam apmokestinamajam pelnui nustatyti, ir Liuksemburgo mokesčių administratorius nepriėmė nė vienos pagal tai parengtos pelno mokesčio deklaracijos. Bet kuriuo atveju, Komisija primena, kad 2004 m. gruodžio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka toliau galiojo po to, kai „Amazon“ veikla, dėl kurios priimti tą sprendimą iš pradžių prašyta, Europoje buvo restruktūrizuota. |
| --- | --- |

(621)

Šioje byloje tai reiškia, kad tik iki 2004 m. birželio 24 d. suteikta pagalba yra esama pagalba, nes Reglamento (ES) 2015/1589 17 straipsnyje nustatytas senaties terminas buvo nutrauktas 2014 m. birželio 24 d., kai Komisija Liuksemburgui nusiuntė raštą ir juo paprašė informacijos apie visus bendrovei „Amazon“ patvirtinus sprendimus (733). Kaip aiškino „Amazon“, nors ginčijamas mokesčių sprendimas buvo patvirtintas 2003 m., „LuxOpCo“ juo patvirtintą sandorių kainodaros tvarką savo metiniam pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti ėmė taikyti tik 2006 m. Vadinasi, iki 2004 m. birželio 24 d. nebuvo fiskalinių metų, kuriais tas sprendimas būtų taikytas bendrovės „LuxOpCo“ metiniam apmokestinamajam pelnui nustatyti, ir Liuksemburgo mokesčių administratorius nepriėmė nė vienos pagal tai parengtos pelno mokesčio deklaracijos. Bet kuriuo atveju, Komisija primena, kad 2004 m. gruodžio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka toliau galiojo po to, kai „Amazon“ veikla, dėl kurios priimti tą sprendimą iš pradžių prašyta, Europoje buvo restruktūrizuota.

733

| (622) | Todėl visa bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra nauja pagalba. |
| --- | --- |

(622)

Todėl visa bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei ginčijamais mokesčių sprendimais suteikta pagalba yra nauja pagalba.

10.3.   NĖ VIENU BENDRUOJU TEISĖS PRINCIPU SUSIGRĄŽINIMUI NEPRIEŠTARAUJAMA

NĖ VIENU BENDRUOJU TEISĖS PRINCIPU SUSIGRĄŽINIMUI NEPRIEŠTARAUJAMA

| (623) | Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad Komisija privalo nereikalauti susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui. |
| --- | --- |

(623)

Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad Komisija privalo nereikalauti susigrąžinti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Sąjungos teisės principui.

| (624) | Liuksemburgas tvirtina, kad susigrąžinimas šiuo atveju negalimas dėl teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų, nes, pirma, Komisija esą naują požiūrį į sandorių kainodarą taiko atgaline data ir, antra, Elgesio kodekso grupė (verslo apmokestinimas) (734) bei EBPO žalingos mokesčių praktikos forumas (735) Liuksemburgą patikino, kad jo mokesčių sprendimų praktika, pagrįsta LIR 164 straipsnio 3 dalimi, ir aplinkraštis neprieštarauja EBPO elgesio kodeksui ir EBPO SK gairėms. |
| --- | --- |

(624)

Liuksemburgas tvirtina, kad susigrąžinimas šiuo atveju negalimas dėl teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų, nes, pirma, Komisija esą naują požiūrį į sandorių kainodarą taiko atgaline data ir, antra, Elgesio kodekso grupė (verslo apmokestinimas) (734) bei EBPO žalingos mokesčių praktikos forumas (735) Liuksemburgą patikino, kad jo mokesčių sprendimų praktika, pagrįsta LIR 164 straipsnio 3 dalimi, ir aplinkraštis neprieštarauja EBPO elgesio kodeksui ir EBPO SK gairėms.

734

735

| (625) | Teisinio tikrumo principas yra bendrasis ES teisės principas, kuriuo tvirtinama, kad būtinas taisyklių ir jų teisinės galios nuspėjamumas. Remiantis teismų praktika, teisinio tikrumo principu Komisijai užkertamas kelias nuolatos atidėti savo įgaliojimų įgyvendinimą (736). Teisingumo Teismas taip pat yra nustatęs, kad vienintelės priežastys ypatingais atvejais tuo principu remtis yra akivaizdus Komisijos aplaidumas ir tai, kad ji akivaizdžiai pažeidžia savo rūpestingumo pareigą (737). Tačiau, kai suteikiama priemonė, apie kurią nepranešama, vien Komisijos vėlavimo nurodyti susigrąžinti pagalbą savaime nepakanka, kad susigrąžinimo sprendimas dėl teisinio tikrumo principo taptų neteisėtas (738). Šiuo atveju, kadangi Liuksemburgas Komisijai niekada nepranešė apie ginčijamą mokesčių sprendimą ir to kitais būdais viešai nepaskelbė, Komisija apie jo buvimą galėjo sužinoti tik tada, kai Liuksemburgas 2014 m. rugpjūčio 4 d. atsakė į jos prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(625)

Teisinio tikrumo principas yra bendrasis ES teisės principas, kuriuo tvirtinama, kad būtinas taisyklių ir jų teisinės galios nuspėjamumas. Remiantis teismų praktika, teisinio tikrumo principu Komisijai užkertamas kelias nuolatos atidėti savo įgaliojimų įgyvendinimą (736). Teisingumo Teismas taip pat yra nustatęs, kad vienintelės priežastys ypatingais atvejais tuo principu remtis yra akivaizdus Komisijos aplaidumas ir tai, kad ji akivaizdžiai pažeidžia savo rūpestingumo pareigą (737). Tačiau, kai suteikiama priemonė, apie kurią nepranešama, vien Komisijos vėlavimo nurodyti susigrąžinti pagalbą savaime nepakanka, kad susigrąžinimo sprendimas dėl teisinio tikrumo principo taptų neteisėtas (738). Šiuo atveju, kadangi Liuksemburgas Komisijai niekada nepranešė apie ginčijamą mokesčių sprendimą ir to kitais būdais viešai nepaskelbė, Komisija apie jo buvimą galėjo sužinoti tik tada, kai Liuksemburgas 2014 m. rugpjūčio 4 d. atsakė į jos prašymą pateikti informaciją.

736

737

738

| (626) | Teisėtų lūkesčių principu gali remtis kiekvienas asmuo, kai ES institucija „suteikė jam pagrįstų lūkesčių“ (739). Tačiau Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad rėmimuisi tuo principu taikomi svarbūs apribojimai. Pirma, Teismas nurodė, kad principu galima remtis tik tada, kai asmeniui, ketinančiam juo remtis, „administracija suteikė konkrečių garantijų“ (740). Antra, valstybės narės tuo principu negali remtis tada, kai Komisijai nepranešė apie pagalbos priemonę (741). Trečia, Komisijos įtariamas aplaidumas yra nesvarbus, kai jai nebuvo pranešta apie priemonę (742) ir, taigi, Komisijos tylėjimas negali būti aiškinamas kaip numanomas leidimas taikyti priemonę, dėl kurio gali atsirasti teisėtų lūkesčių (743). Vadinasi, Komisija Liuksemburgui niekada nesuteikė konkrečių garantijų, kad ginčijamas mokesčių sprendimas nėra pagalba, ir Liuksemburgas Komisijai niekada nepranešė apie ginčijamą mokesčių sprendimą, taigi Liuksemburgas negali remtis teisėtų lūkesčių principu. |
| --- | --- |

(626)

Teisėtų lūkesčių principu gali remtis kiekvienas asmuo, kai ES institucija „suteikė jam pagrįstų lūkesčių“ (739). Tačiau Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad rėmimuisi tuo principu taikomi svarbūs apribojimai. Pirma, Teismas nurodė, kad principu galima remtis tik tada, kai asmeniui, ketinančiam juo remtis, „administracija suteikė konkrečių garantijų“ (740). Antra, valstybės narės tuo principu negali remtis tada, kai Komisijai nepranešė apie pagalbos priemonę (741). Trečia, Komisijos įtariamas aplaidumas yra nesvarbus, kai jai nebuvo pranešta apie priemonę (742) ir, taigi, Komisijos tylėjimas negali būti aiškinamas kaip numanomas leidimas taikyti priemonę, dėl kurio gali atsirasti teisėtų lūkesčių (743). Vadinasi, Komisija Liuksemburgui niekada nesuteikė konkrečių garantijų, kad ginčijamas mokesčių sprendimas nėra pagalba, ir Liuksemburgas Komisijai niekada nepranešė apie ginčijamą mokesčių sprendimą, taigi Liuksemburgas negali remtis teisėtų lūkesčių principu.

739

740

741

742

743

| (627) | Liuksemburgo vėlesnis tvirtinimas, kad Komisija, nagrinėdama šią bylą, laikosi naujo požiūrio į valstybės pagalbos nustatymą, negali būti priimtinas. |
| --- | --- |

(627)

Liuksemburgo vėlesnis tvirtinimas, kad Komisija, nagrinėdama šią bylą, laikosi naujo požiūrio į valstybės pagalbos nustatymą, negali būti priimtinas.

| (628) | Pirma, atsakydamas į valstybės narės argumentą, kad tiesioginis apmokestinimas patenka į jos fiskalinės autonomijos sritį, Teisingumo Teismas 1974 m. sprendime (744) pripažino valstybės pagalbos taisyklių taikymą tiesioginio apmokestinimo srityje. Kadangi mokesčių sprendimas yra tik mokesčių taisyklių aiškinimas konkrečiomis aplinkybėmis, ir mokesčių mokėtojas gali juo remtis savo mokesčiams konkrečioje valstybėje narėje nustatyti, valstybės pagalbos taisyklės neišvengiamai taikomos ir mokesčių sprendimams, – Komisija tai aiškiai pripažino savo 1998 m. pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (toliau – 1998 m. pranešimas) (745). |
| --- | --- |

(628)

Pirma, atsakydamas į valstybės narės argumentą, kad tiesioginis apmokestinimas patenka į jos fiskalinės autonomijos sritį, Teisingumo Teismas 1974 m. sprendime (744) pripažino valstybės pagalbos taisyklių taikymą tiesioginio apmokestinimo srityje. Kadangi mokesčių sprendimas yra tik mokesčių taisyklių aiškinimas konkrečiomis aplinkybėmis, ir mokesčių mokėtojas gali juo remtis savo mokesčiams konkrečioje valstybėje narėje nustatyti, valstybės pagalbos taisyklės neišvengiamai taikomos ir mokesčių sprendimams, – Komisija tai aiškiai pripažino savo 1998 m. pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (toliau – 1998 m. pranešimas) (745).

744

745

| (629) | Antra, Komisija 2002–2004 m. priėmė keletą sprendimų ir tuose sprendimuose padarė išvadą, kad kelios mokesčių schemos įvairiose valstybėse narėse buvo valstybės pagalba, nes jomis patvirtintas tam tikrų kategorijų įmonėms taikytinas apmokestinamųjų pajamų vertinimo metodas, kurį taikant nutolstama nuo patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio arba kuris kitaip naudingas tam tikroms tarptautinių įmonių grupės bendrovėms pagal įprastas pelno apmokestinimo taisykles (746). Kad taikant apmokestinamųjų pajamų vertinimo metodą, kurio rezultatas neatitinka patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, pagalbos gavėjui (-ams), kuriam (-iems) jis taikomas, teikiama valstybės pagalba, aiškiai patvirtinta Teisingumo Teismo 2006 m. sprendimu (747). |
| --- | --- |

(629)

Antra, Komisija 2002–2004 m. priėmė keletą sprendimų ir tuose sprendimuose padarė išvadą, kad kelios mokesčių schemos įvairiose valstybėse narėse buvo valstybės pagalba, nes jomis patvirtintas tam tikrų kategorijų įmonėms taikytinas apmokestinamųjų pajamų vertinimo metodas, kurį taikant nutolstama nuo patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio arba kuris kitaip naudingas tam tikroms tarptautinių įmonių grupės bendrovėms pagal įprastas pelno apmokestinimo taisykles (746). Kad taikant apmokestinamųjų pajamų vertinimo metodą, kurio rezultatas neatitinka patikimo apytikslio rinkoje gaunamų rezultatų įverčio, pagalbos gavėjui (-ams), kuriam (-iems) jis taikomas, teikiama valstybės pagalba, aiškiai patvirtinta Teisingumo Teismo 2006 m. sprendimu (747).

746

747

| (630) | Liuksemburgas taip pat teigia, kad Ekonomikos ir finansų reikalų (Ecofin) tarybos 2011 m. gegužės 27 d. posėdyje buvo aiškiai patvirtinta, kad, laukiant, kol bus patvirtinti aplinkraščiai, Liuksemburgo mokesčių sprendimų praktika neturėtų būti vertinama pagal Elgesio kodeksą (748) ir kad Elgesio kodekso grupės posėdyje pasiektas susitarimas, jog „[Liuksemburgo mokesčių priemonės, taikomos bendrovėms, kurių veikla susijusi su grupės vidaus finansavimo veikla], nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“, yra tikslus patikinimas, kad Liuksemburgo bendroji mokesčių sprendimų praktika yra tinkama. Tačiau negalima sutikti, kad tuo pagrindžiamas tvirtinimas, susijęs su teisiniu tikrumu arba teisėtais lūkesčiais. |
| --- | --- |

(630)

Liuksemburgas taip pat teigia, kad Ekonomikos ir finansų reikalų (Ecofin) tarybos 2011 m. gegužės 27 d. posėdyje buvo aiškiai patvirtinta, kad, laukiant, kol bus patvirtinti aplinkraščiai, Liuksemburgo mokesčių sprendimų praktika neturėtų būti vertinama pagal Elgesio kodeksą (748) ir kad Elgesio kodekso grupės posėdyje pasiektas susitarimas, jog „[Liuksemburgo mokesčių priemonės, taikomos bendrovėms, kurių veikla susijusi su grupės vidaus finansavimo veikla], nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“, yra tikslus patikinimas, kad Liuksemburgo bendroji mokesčių sprendimų praktika yra tinkama. Tačiau negalima sutikti, kad tuo pagrindžiamas tvirtinimas, susijęs su teisiniu tikrumu arba teisėtais lūkesčiais.

748

| (631) | Pirma, elgesio kodeksu ir valstybės pagalbos taisyklėmis siekiama skirtingų tikslų: elgesio kodekso tikslas – kovoti su žalinga valstybių narių mokesčių konkurencija, o valstybės pagalbos taisyklių – spręsti konkurencijos iškraipymo, atsirandančio dėl valstybių narių tam tikroms įmonėms taikomos palankesnės tvarkos, taip pat ir sumažinant mokesčius, bei neatsakingo elgesio rizikos problemas. |
| --- | --- |

(631)

Pirma, elgesio kodeksu ir valstybės pagalbos taisyklėmis siekiama skirtingų tikslų: elgesio kodekso tikslas – kovoti su žalinga valstybių narių mokesčių konkurencija, o valstybės pagalbos taisyklių – spręsti konkurencijos iškraipymo, atsirandančio dėl valstybių narių tam tikroms įmonėms taikomos palankesnės tvarkos, taip pat ir sumažinant mokesčius, bei neatsakingo elgesio rizikos problemas.

| (632) | Antra, elgesio kodeksas yra teisiškai neprivaloma priemonė. Tai valstybių narių diskusijų dėl priemonių, turinčių arba galinčių turėti didžiulį poveikį įmonių vietai Sąjungoje, forumas. Elgesio kodekso grupė turi tam tikrą veiksmų laisvę, o Komisija, nustatydama, ar mokesčių priemonė turi būti laikoma valstybės pagalba, tokios veiksmų laisvės neturi, nes ta sąvoka yra objektyvi. |
| --- | --- |

(632)

Antra, elgesio kodeksas yra teisiškai neprivaloma priemonė. Tai valstybių narių diskusijų dėl priemonių, turinčių arba galinčių turėti didžiulį poveikį įmonių vietai Sąjungoje, forumas. Elgesio kodekso grupė turi tam tikrą veiksmų laisvę, o Komisija, nustatydama, ar mokesčių priemonė turi būti laikoma valstybės pagalba, tokios veiksmų laisvės neturi, nes ta sąvoka yra objektyvi.

| (633) | Trečia, elgesio kodeksą patvirtino Ecofin taryba (749), ne Komisija, todėl jis negali saistyti Komisijos, vykdančios jos kompetencijai priskiriamą su valstybės pagalba susijusią veiklą. |
| --- | --- |

(633)

Trečia, elgesio kodeksą patvirtino Ecofin taryba (749), ne Komisija, todėl jis negali saistyti Komisijos, vykdančios jos kompetencijai priskiriamą su valstybės pagalba susijusią veiklą.

749

| (634) | Ketvirta, elgesio kodekse aplinkraščiai dėl grupės vidaus finansavimo nagrinėjami tik bendruoju požiūriu, o šiame sprendime nagrinėjamas konkretus mokesčių sprendimas, patvirtintas konkrečios bendrovės naudai ir nesusijęs su grupės vidaus finansavimu. NET jeigu būtų galima sakyti, kad tie aplinkraščiai nenulemia žalingos mokesčių konkurencijos, tai nereiškia, kad jos nenulemia ir bendrovei „Amazon“ patvirtinti individualūs sandorių kainodaros sprendimai. |
| --- | --- |

(634)

Ketvirta, elgesio kodekse aplinkraščiai dėl grupės vidaus finansavimo nagrinėjami tik bendruoju požiūriu, o šiame sprendime nagrinėjamas konkretus mokesčių sprendimas, patvirtintas konkrečios bendrovės naudai ir nesusijęs su grupės vidaus finansavimu. NET jeigu būtų galima sakyti, kad tie aplinkraščiai nenulemia žalingos mokesčių konkurencijos, tai nereiškia, kad jos nenulemia ir bendrovei „Amazon“ patvirtinti individualūs sandorių kainodaros sprendimai.

| (635) | Vadinasi, Elgesio kodekso grupės posėdyje pasiektas susitarimas negali būti nei saistantis, nei ribojantis Komisijos veiksmus, susijusius su jos įgaliojimų, valstybės srityje jai suteiktų Sutartimi (750), vykdymu. Tokie patys argumentai taikomi EBPO forume 2011 m. gruodžio 6 d. sudarytiems susitarimams dėl žalingos mokesčių praktikos; remiantis jais, „<...> šių 10 sistemų nereikėjo papildomai nagrinėti <...> Liuksemburgas – išsamesnė finansavimo grupės viduje mokesčių analizė“. EBPO nėra Sąjungos institucija, o Sąjunga nėra šios organizacijos narė (751), jos išvados, nesančios privalomomis, negali įpareigoti Sąjungos institucijų. Be to, EBPO forumas ne tik nesuteikė pagrįstos garantijos, bet ir susilaikė nuo išsamesnės Liuksemburgo finansavimo veiklos grupės viduje mokesčių analizės. Todėl remiantis šia citata neįmanoma padaryti išvis jokių išvadų ar spėjimų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių taikymu ginčijamam mokesčių sprendimui, esančiam individualiu sandorių kainodaros sprendimu, nesusijusiu su grupės vidaus finansavimu. |
| --- | --- |

(635)

Vadinasi, Elgesio kodekso grupės posėdyje pasiektas susitarimas negali būti nei saistantis, nei ribojantis Komisijos veiksmus, susijusius su jos įgaliojimų, valstybės srityje jai suteiktų Sutartimi (750), vykdymu. Tokie patys argumentai taikomi EBPO forume 2011 m. gruodžio 6 d. sudarytiems susitarimams dėl žalingos mokesčių praktikos; remiantis jais, „<...> šių 10 sistemų nereikėjo papildomai nagrinėti <...> Liuksemburgas – išsamesnė finansavimo grupės viduje mokesčių analizė“. EBPO nėra Sąjungos institucija, o Sąjunga nėra šios organizacijos narė (751), jos išvados, nesančios privalomomis, negali įpareigoti Sąjungos institucijų. Be to, EBPO forumas ne tik nesuteikė pagrįstos garantijos, bet ir susilaikė nuo išsamesnės Liuksemburgo finansavimo veiklos grupės viduje mokesčių analizės. Todėl remiantis šia citata neįmanoma padaryti išvis jokių išvadų ar spėjimų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių taikymu ginčijamam mokesčių sprendimui, esančiam individualiu sandorių kainodaros sprendimu, nesusijusiu su grupės vidaus finansavimu.

750

751

| (636) | „Amazon“ panašiai remiasi teisėtų lūkesčių principu ir teigia, kad Komisijos tyrimas buvo pagrįstas nauju požiūriu į valstybės pagalbos taisykles (752). Komisija 626 konstatuojamojoje dalyje jau aiškino, kodėl tas teiginys yra nepagrįstas. Kad į teisėtų lūkesčių argumentą būtų galima atsižvelgti, kokiu nors ankstesniu veiksmu Komisija turi būti tokių lūkesčių suteikusi, t. y. pateikusi konkrečių garantijų (753). Tai reiškia, kad teisėti lūkesčiai turi atsirasti dėl Komisijos ankstesnių veiksmų, pavyzdžiui, dėl to, kad ji jau priėmė sprendimą dėl tokios pat arba tapačios pagalbos schemos. „Amazon“ Komisijai nenurodė jokių tokių Komisijos veiksmų, ji tik teigė, kad „valstybės pagalbos taisyklių taikymas individualiems mokesčių sprendimams dėl sandorių kainodaros niekada neminėtas jokiame ankstesniame Komisijos pareiškime“ (754). Komisija šiuo atžvilgiu primena, kad valstybės pagalba yra objektyvi sąvoka, taigi, net jeigu iki 2015 m. nebuvo jokių sprendimų, kuriais būtų paskelbta, kad individualiais mokesčių sprendimais teikiama valstybės pagalba, tai nereiškia, kad tokiais sprendimais negali būti teikiama valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju, Komisija patvirtino keletą sprendimų, kuriais paskelbta, kad schemomis, kuriomis nukrypstama nuo įprastų rinkos sąlygų principo, teikiama valstybės pagalba (755), ir keletą sprendimų, kuriais paskelbta, kad individualios mokesčių priemonės yra valstybės pagalba (756). |
| --- | --- |

(636)

„Amazon“ panašiai remiasi teisėtų lūkesčių principu ir teigia, kad Komisijos tyrimas buvo pagrįstas nauju požiūriu į valstybės pagalbos taisykles (752). Komisija 626 konstatuojamojoje dalyje jau aiškino, kodėl tas teiginys yra nepagrįstas. Kad į teisėtų lūkesčių argumentą būtų galima atsižvelgti, kokiu nors ankstesniu veiksmu Komisija turi būti tokių lūkesčių suteikusi, t. y. pateikusi konkrečių garantijų (753). Tai reiškia, kad teisėti lūkesčiai turi atsirasti dėl Komisijos ankstesnių veiksmų, pavyzdžiui, dėl to, kad ji jau priėmė sprendimą dėl tokios pat arba tapačios pagalbos schemos. „Amazon“ Komisijai nenurodė jokių tokių Komisijos veiksmų, ji tik teigė, kad „valstybės pagalbos taisyklių taikymas individualiems mokesčių sprendimams dėl sandorių kainodaros niekada neminėtas jokiame ankstesniame Komisijos pareiškime“ (754). Komisija šiuo atžvilgiu primena, kad valstybės pagalba yra objektyvi sąvoka, taigi, net jeigu iki 2015 m. nebuvo jokių sprendimų, kuriais būtų paskelbta, kad individualiais mokesčių sprendimais teikiama valstybės pagalba, tai nereiškia, kad tokiais sprendimais negali būti teikiama valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju, Komisija patvirtino keletą sprendimų, kuriais paskelbta, kad schemomis, kuriomis nukrypstama nuo įprastų rinkos sąlygų principo, teikiama valstybės pagalba (755), ir keletą sprendimų, kuriais paskelbta, kad individualios mokesčių priemonės yra valstybės pagalba (756).

752

753

754

755

756

| (637) | „Amazon“ taip pat remiasi vienodo požiūrio principu ir tvirtina, kad ji būtų vienintelė iš daugelio bendrovių, kurioms taikoma tokia pati mokesčių tvarka, turinti grąžinti neteisėtą pagalbą (757). Tačiau Teismas jau yra nustatęs, kad tai, jog kitoms įmonėms, net ir konkurentams, yra suteikta valstybės pagalba, yra nesvarbu siekiant nustatyti, ar konkreti priemonė yra valstybės pagalba (758). Kadangi susigrąžinimas yra logiškas neteisėtos pagalbos buvimo padarinys, tai privalo būti a fortiori taikoma neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimui. |
| --- | --- |

(637)

„Amazon“ taip pat remiasi vienodo požiūrio principu ir tvirtina, kad ji būtų vienintelė iš daugelio bendrovių, kurioms taikoma tokia pati mokesčių tvarka, turinti grąžinti neteisėtą pagalbą (757). Tačiau Teismas jau yra nustatęs, kad tai, jog kitoms įmonėms, net ir konkurentams, yra suteikta valstybės pagalba, yra nesvarbu siekiant nustatyti, ar konkreti priemonė yra valstybės pagalba (758). Kadangi susigrąžinimas yra logiškas neteisėtos pagalbos buvimo padarinys, tai privalo būti a fortiori taikoma neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimui.

757

758

a fortiori

| (638) | Apibendrinant galima sakyti, kad šioje byloje nė vienu bendruoju teisės principu susigrąžinimui neprieštaraujama. |
| --- | --- |

(638)

Apibendrinant galima sakyti, kad šioje byloje nė vienu bendruoju teisės principu susigrąžinimui neprieštaraujama.

10.4.   SUSIGRĄŽINIMO BŪDAS

SUSIGRĄŽINIMO BŪDAS

| (639) | Įpareigojant valstybę narę panaikinti neteisėtą pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol rinkoje buvusią konkurencinę padėtį. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. |
| --- | --- |

(639)

Įpareigojant valstybę narę panaikinti neteisėtą pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama tikslo atkurti iki tol rinkoje buvusią konkurencinę padėtį. Šiuo klausimu Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad toks tikslas pasiektas, jeigu pagalbos gavėjas grąžino neteisėtą pagalbą ir taip prarado rinkoje prieš konkurentus turėtą pranašumą ir jeigu atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis.

| (640) | Europos Sąjungos teisėje nėra nuostatų, pagal kurias Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, privalėtų tiksliai įvardyti susigrąžintinos pagalbos sumą (759). Priešingai, užtenka, kad Komisijos sprendime būtų pateikta informacija, pagal kurią jo adresatas be pernelyg didelių sunkumų galėtų pats nustatyti šią sumą (760). Sąjungos teisėje tiesiog reikalaujama, kad neteisėtai suteikta pagalba būtų susigrąžinta, siekiant atkurti buvusią padėtį, ir kad grąžinimas vyktų remiantis nacionalinės teisės taisyklėmis (761). Todėl Komisija gali apsiriboti pareigos grąžinti nagrinėjamos pagalbos sumą pripažinimu ir palikti nacionalinėms valdžios institucijoms pačioms apskaičiuoti konkrečią grąžintiną sumą (762). |
| --- | --- |

(640)

Europos Sąjungos teisėje nėra nuostatų, pagal kurias Komisija, nurodydama susigrąžinti pagalbą, kuri paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, privalėtų tiksliai įvardyti susigrąžintinos pagalbos sumą (759). Priešingai, užtenka, kad Komisijos sprendime būtų pateikta informacija, pagal kurią jo adresatas be pernelyg didelių sunkumų galėtų pats nustatyti šią sumą (760). Sąjungos teisėje tiesiog reikalaujama, kad neteisėtai suteikta pagalba būtų susigrąžinta, siekiant atkurti buvusią padėtį, ir kad grąžinimas vyktų remiantis nacionalinės teisės taisyklėmis (761). Todėl Komisija gali apsiriboti pareigos grąžinti nagrinėjamos pagalbos sumą pripažinimu ir palikti nacionalinėms valdžios institucijoms pačioms apskaičiuoti konkrečią grąžintiną sumą (762).

759

760

761

762

| (641) | Mokesčių priemonėmis suteikus neteisėtą valstybės pagalbą, susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama palyginus iš tiesų sumokėtus mokesčius ir sumą, kuri turėjo būti sumokėta, jei būtų buvusi taikyta bendrai taikoma taisyklė. Kaip nuspręsta 542 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turėtų būti nustatomas taikant SGMM, kai „LuxSCS“ laikoma mažiau sudėtinga Licencijos sutarties įmone, ir bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turtų būti nustatomas vertinama šalimi laikant bendrovę „LuxSCS“ (763). |
| --- | --- |

(641)

Mokesčių priemonėmis suteikus neteisėtą valstybės pagalbą, susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama palyginus iš tiesų sumokėtus mokesčius ir sumą, kuri turėjo būti sumokėta, jei būtų buvusi taikyta bendrai taikoma taisyklė. Kaip nuspręsta 542 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turėtų būti nustatomas taikant SGMM, kai „LuxSCS“ laikoma mažiau sudėtinga Licencijos sutarties įmone, ir bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turtų būti nustatomas vertinama šalimi laikant bendrovę „LuxSCS“ (763).

763

| (642) | Bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turėtų atspindėti tai, kad ji vykdo tarpininkės funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, taigi ji tik turi nematerialiojo turto, kuris nuosavybės teise priklauso bendrovėms ATI ir A9, teisinę nuosavybę ir licencijas, bet teises plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį perduoda bendrovei „LuxOpCo“, jos vykdomos „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos Europoje tikslais. Jos atlygis taip pat turėtų atspindėti tai, kad pati „LuxSCS“ vykdo tik ribotas funkcijas, t. y. teikia bendrąsias administravimo paslaugas, būtinas siekiant išlaikyti jos turimą nematerialiojo turto teisinę nuosavybę, ir tas paslaugas, pasirodo, „LuxSCS“ vardu teikia nepriklausomi paslaugų teikėjai (žr. 429 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(642)

Bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis turėtų atspindėti tai, kad ji vykdo tarpininkės funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, taigi ji tik turi nematerialiojo turto, kuris nuosavybės teise priklauso bendrovėms ATI ir A9, teisinę nuosavybę ir licencijas, bet teises plėtoti, gerinti, valdyti ir naudoti nematerialųjį perduoda bendrovei „LuxOpCo“, jos vykdomos „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklos Europoje tikslais. Jos atlygis taip pat turėtų atspindėti tai, kad pati „LuxSCS“ vykdo tik ribotas funkcijas, t. y. teikia bendrąsias administravimo paslaugas, būtinas siekiant išlaikyti jos turimą nematerialiojo turto teisinę nuosavybę, ir tas paslaugas, pasirodo, „LuxSCS“ vardu teikia nepriklausomi paslaugų teikėjai (žr. 429 konstatuojamąją dalį).

| (643) | Kalbant apie tinkamos sąnaudų bazės, pagal kurią reikėtų nustatyti pelno dalį, nustatymą, Komisija atkreipia dėmesį, kad „LuxSCS“ neužregistravo jokių pardavimų ir neprisiėmė rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu. Dėl tos priežasties, bendrovės „LuxSCS“ atlygiui nustatyti, reikėtų rinktis sąnaudomis grindžiamą atlygį, kai pelno dydis nustatomas tik pagal patirtas jos faktinių funkcijų išorės sąnaudas, bet pelno dalies netaikant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms – šias „LuxSCS“ iš tikrųjų tiesiog perdavė bendrovėms A9 ir ATI (764). |
| --- | --- |

(643)

Kalbant apie tinkamos sąnaudų bazės, pagal kurią reikėtų nustatyti pelno dalį, nustatymą, Komisija atkreipia dėmesį, kad „LuxSCS“ neužregistravo jokių pardavimų ir neprisiėmė rizikos, susijusios su nematerialiuoju turtu. Dėl tos priežasties, bendrovės „LuxSCS“ atlygiui nustatyti, reikėtų rinktis sąnaudomis grindžiamą atlygį, kai pelno dydis nustatomas tik pagal patirtas jos faktinių funkcijų išorės sąnaudas, bet pelno dalies netaikant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudoms – šias „LuxSCS“ iš tikrųjų tiesiog perdavė bendrovėms A9 ir ATI (764).

764

| (644) | Kalbant apie tinkamą pelno dydį, nustatytiną pagal „LuxSCS“ sąnaudas (laikoma, kad jos atspindi faktines funkcijas, susijusias su būtinu nematerialiojo turto, kontroliuojamo bedrovės „LuxOpCo“, nuosavybės išlaikymu), Komisija, remdamasi patirtimi, susijusia su 2010 m. bendro sandorių kainodaros forumo ataskaita, mano, kad tinkamas pelno dydis už vertę menkai didinančias paslaugas, tokias, kokias nematerialiojo turto atžvilgiu teikė „LuxSCS“, turėtų būti 5 % (765) Tačiau, kai konkretaus sandorio faktais ir aplinkybėmis pagrindžiamas kitoks pelno dydis, į tai reikėtų atsižvelgti (766). Todėl Liuksemburgo mokesčių administratorius raginamas per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos pateikti ir pagrįsti galutinį pelno dydį, tą pelno dydį lyginant su panašiais sandoriais, sudarytais su nepriklausomais paslaugų teikėjais. Jeigu Liuksemburgas to nepadarys, Komisija sutiks su 5 % pelno dydžiu, nustatomu pagal bendrovės „LuxSCS“ išorės sąnaudas, tiesiogiai patirtas išlaikant nematerialiojo turto nuosavybę, tiek, kiek tos sąnaudos atspindi faktines bendrovės „LuxSCS“ vykdytas funkcijas. |
| --- | --- |

(644)

Kalbant apie tinkamą pelno dydį, nustatytiną pagal „LuxSCS“ sąnaudas (laikoma, kad jos atspindi faktines funkcijas, susijusias su būtinu nematerialiojo turto, kontroliuojamo bedrovės „LuxOpCo“, nuosavybės išlaikymu), Komisija, remdamasi patirtimi, susijusia su 2010 m. bendro sandorių kainodaros forumo ataskaita, mano, kad tinkamas pelno dydis už vertę menkai didinančias paslaugas, tokias, kokias nematerialiojo turto atžvilgiu teikė „LuxSCS“, turėtų būti 5 % (765) Tačiau, kai konkretaus sandorio faktais ir aplinkybėmis pagrindžiamas kitoks pelno dydis, į tai reikėtų atsižvelgti (766). Todėl Liuksemburgo mokesčių administratorius raginamas per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos pateikti ir pagrįsti galutinį pelno dydį, tą pelno dydį lyginant su panašiais sandoriais, sudarytais su nepriklausomais paslaugų teikėjais. Jeigu Liuksemburgas to nepadarys, Komisija sutiks su 5 % pelno dydžiu, nustatomu pagal bendrovės „LuxSCS“ išorės sąnaudas, tiesiogiai patirtas išlaikant nematerialiojo turto nuosavybę, tiek, kiek tos sąnaudos atspindi faktines bendrovės „LuxSCS“ vykdytas funkcijas.

765

766

| (645) | Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, susigrąžintina suma turėtų būti nustatoma: i) imant bendrovės „LuxOpCo“ apskaitytą kiekvienų metų, kuriais ginčijamas mokesčių sprendimas taikytas jos pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti, pelną; ii) iš jo atimant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudų sumą, išorės paslaugų sąnaudas, patirtas bendrovės „LuxSCS“, ir tinkamą pelno dydį, nustatytą pagal tų paslaugų sąnaudas, tiek, kiek tos sąnaudos atspindi aktyvias „LuxSCS“ funkcijas (767); iii) gautai sumai taikant įprastas Liuksemburgo pelno mokesčio taisykles, įskaitant standartinį pelno mokestį, savivaldybės mokestį, papildomas rinkliavas ir pelno mokestį; ir iv) iš tos sumos atskaitant mokesčių, bendrovės „LuxOpCo“ faktiškai sumokėtų kiekvienais metais, kuriais galiojo ginčijamas mokesčių sprendimas, sumą. |
| --- | --- |

(645)

Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, susigrąžintina suma turėtų būti nustatoma: i) imant bendrovės „LuxOpCo“ apskaitytą kiekvienų metų, kuriais ginčijamas mokesčių sprendimas taikytas jos pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti, pelną; ii) iš jo atimant IN teisių perleidimo ir SPS sąnaudų sumą, išorės paslaugų sąnaudas, patirtas bendrovės „LuxSCS“, ir tinkamą pelno dydį, nustatytą pagal tų paslaugų sąnaudas, tiek, kiek tos sąnaudos atspindi aktyvias „LuxSCS“ funkcijas (767); iii) gautai sumai taikant įprastas Liuksemburgo pelno mokesčio taisykles, įskaitant standartinį pelno mokestį, savivaldybės mokestį, papildomas rinkliavas ir pelno mokestį; ir iv) iš tos sumos atskaitant mokesčių, bendrovės „LuxOpCo“ faktiškai sumokėtų kiekvienais metais, kuriais galiojo ginčijamas mokesčių sprendimas, sumą.

767

| (646) | Pagalbos suma, susigrąžintina siekiant panaikinti ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo suteiktą atrankųjį pranašumą, yra iii ir iv punktų sumų skirtumas. |
| --- | --- |

(646)

Pagalbos suma, susigrąžintina siekiant panaikinti ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo suteiktą atrankųjį pranašumą, yra iii ir iv punktų sumų skirtumas.

10.5.   ĮMONĖ, IŠ KURIOS REIKIA SUSIGRĄŽINTI PAGALBĄ

ĮMONĖ, IŠ KURIOS REIKIA SUSIGRĄŽINTI PAGALBĄ

| (647) | Atsižvelgdama į (607)–(610) konstatuojamąsias dalis Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgas turėtų pirmiausia iš bendrovės „LuxOpCo“ susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, suteiktą ginčijamu mokesčių sprendimu. Jeigu bendrovė „LuxOpCo“ negalėtų grąžinti visos dėl ginčijamo mokesčių sprendimo gautos pagalbos sumos, Liuksemburgas visas likusias sumas turėtų susigrąžinti iš „Amazon“ grupės ir (arba) jos teisių ir pareigų perėmėjų, arba iš grupės bendrovių, nes būtent įmonė, kontroliuojanti „Amazon“ grupę, yra vienas ekonominis vienetas, iš pagalbos gaunantis naudos (žr. 9.5 skirsnį). Taip panaikinamas ginčijamu mokesčių sprendimu suteiktas nederamas pranašumas ir, lėšas susigrąžinant, rinkoje atkuriama anksčiau buvusi padėtis (768). |
| --- | --- |

(647)

Atsižvelgdama į (607)–(610) konstatuojamąsias dalis Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgas turėtų pirmiausia iš bendrovės „LuxOpCo“ susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, suteiktą ginčijamu mokesčių sprendimu. Jeigu bendrovė „LuxOpCo“ negalėtų grąžinti visos dėl ginčijamo mokesčių sprendimo gautos pagalbos sumos, Liuksemburgas visas likusias sumas turėtų susigrąžinti iš „Amazon“ grupės ir (arba) jos teisių ir pareigų perėmėjų, arba iš grupės bendrovių, nes būtent įmonė, kontroliuojanti „Amazon“ grupę, yra vienas ekonominis vienetas, iš pagalbos gaunantis naudos (žr. 9.5 skirsnį). Taip panaikinamas ginčijamu mokesčių sprendimu suteiktas nederamas pranašumas ir, lėšas susigrąžinant, rinkoje atkuriama anksčiau buvusi padėtis (768).

768

11.   ĮRODYMAI, KURIAIS KOMISIJA RĖMĖSI NUSTATYDAMA PAGALBĄ

ĮRODYMAI, KURIAIS KOMISIJA RĖMĖSI NUSTATYDAMA PAGALBĄ

| (648) | Liuksemburgas teigė, kad tam tikros informacijos, kuria Komisija rėmėsi vykdydama oficialų tyrimą, jos mokesčių administratorius neturėjo tuo metu, kai patvirtino ginčijamą mokesčių sprendimą, ir dėl to Komisija, nagrinėdama tą sprendimą, rėmėsi informacija, kuri anksčiau nebuvo žinoma. |
| --- | --- |

(648)

Liuksemburgas teigė, kad tam tikros informacijos, kuria Komisija rėmėsi vykdydama oficialų tyrimą, jos mokesčių administratorius neturėjo tuo metu, kai patvirtino ginčijamą mokesčių sprendimą, ir dėl to Komisija, nagrinėdama tą sprendimą, rėmėsi informacija, kuri anksčiau nebuvo žinoma.

| (649) | Komisija atkreipia dėmesį, kad argumentai, kuriais ji grindžia savo išvadą, kad esama pranašumo, buvo žinomi tuo metu. Tai visų pirma susiję su prašyme priimti sprendimą ir SK ataskaitoje pateikta funkcijų analize. Tuose dokumentuose bendrovė „LuxSCS“ aiškiai apibūdinta kaip neturinti nei darbuotojų, nei fizinio pavidalo, o jos pagrindinė veikla apibūdinta kaip ribota ir susijusi tik su veikla, vykdoma nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės ir SPS (prie jo įgyvendinimo ji turėjo prisidėti tik finansiškai) šalies. O bendrovė „LuxOpCo“ apibūdinta kaip vykdanti Europos centrinės būstinės funkcijas, prisiimanti riziką ir valdanti strateginių sprendimų priėmimą bei „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu Europoje pagrindines fizines sudedamąsias dalis. Dėl tų aprašymų Liuksemburgo mokesčių administratoriui turėjo kilti abejonių dėl netikslaus ir nepagrįsto teiginio, kad „LuxSCS“ vykdys unikalias ir vertingas su nematerialiuoju turtu susijusias funkcijas, kuriuo grindžiama ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka. |
| --- | --- |

(649)

Komisija atkreipia dėmesį, kad argumentai, kuriais ji grindžia savo išvadą, kad esama pranašumo, buvo žinomi tuo metu. Tai visų pirma susiję su prašyme priimti sprendimą ir SK ataskaitoje pateikta funkcijų analize. Tuose dokumentuose bendrovė „LuxSCS“ aiškiai apibūdinta kaip neturinti nei darbuotojų, nei fizinio pavidalo, o jos pagrindinė veikla apibūdinta kaip ribota ir susijusi tik su veikla, vykdoma nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės ir SPS (prie jo įgyvendinimo ji turėjo prisidėti tik finansiškai) šalies. O bendrovė „LuxOpCo“ apibūdinta kaip vykdanti Europos centrinės būstinės funkcijas, prisiimanti riziką ir valdanti strateginių sprendimų priėmimą bei „Amazon“ mažmeninės prekybos internetu Europoje pagrindines fizines sudedamąsias dalis. Dėl tų aprašymų Liuksemburgo mokesčių administratoriui turėjo kilti abejonių dėl netikslaus ir nepagrįsto teiginio, kad „LuxSCS“ vykdys unikalias ir vertingas su nematerialiuoju turtu susijusias funkcijas, kuriuo grindžiama ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorių kainodaros tvarka.

| (650) | Bet kuriuo atveju, kaip aiškinama 620 konstatuojamojoje dalyje, momentas, kuriuo pagalba suteikta mokesčių mokėtojui, kai priimamas mokesčių sprendimas, kuriuo patvirtinamas jo apmokestinamųjų pajamų nustatymo metodas, yra kiekvieni metai, kuriais mokesčių mokėtojas remiasi tuo sprendimu savo metiniam pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti, o mokesčių administratorius priima pagal tą metodą nustatytų apmokestinamųjų pajamų deklaraciją. Vadinasi, atsiradus bet kokiai informacijai, dėl kurios vėliau kilo abejonių dėl svarbių teiginių, kuriais tas sprendimas buvo pagrįstas, Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo atlikti to sprendimo peržiūrą arba atsisakyti priimti mokesčių deklaraciją, rengtą taikant tuo sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką daugiau nei aštuonerius metus, ir visus tuos metus „LuxOpCo“ ta tvarka rėmėsi savo pelno mokesčio įsipareigojimui Liuksemburge nustatyti. |
| --- | --- |

(650)

Bet kuriuo atveju, kaip aiškinama 620 konstatuojamojoje dalyje, momentas, kuriuo pagalba suteikta mokesčių mokėtojui, kai priimamas mokesčių sprendimas, kuriuo patvirtinamas jo apmokestinamųjų pajamų nustatymo metodas, yra kiekvieni metai, kuriais mokesčių mokėtojas remiasi tuo sprendimu savo metiniam pelno mokesčio įsipareigojimui nustatyti, o mokesčių administratorius priima pagal tą metodą nustatytų apmokestinamųjų pajamų deklaraciją. Vadinasi, atsiradus bet kokiai informacijai, dėl kurios vėliau kilo abejonių dėl svarbių teiginių, kuriais tas sprendimas buvo pagrįstas, Liuksemburgo mokesčių administratorius turėjo atlikti to sprendimo peržiūrą arba atsisakyti priimti mokesčių deklaraciją, rengtą taikant tuo sprendimu patvirtintą sandorių kainodaros tvarką daugiau nei aštuonerius metus, ir visus tuos metus „LuxOpCo“ ta tvarka rėmėsi savo pelno mokesčio įsipareigojimui Liuksemburge nustatyti.

12.   IŠVADA

IŠVADA

| (651) | Užbaigdama Komisija konstatuoja, kad Liuksemburgas, pažeisdamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį, bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei neteisėtai suteikė valstybės pagalbą, patvirtindamas ginčijamą mokesčių sprendimą ir kasmet priimdamas pagal tą sprendimą parengtą pelno mokesčio deklaraciją, todėl privalo tą pagalbą pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį susigrąžinti iš bendrovės „LuxOpCo“, o jeigu ši negebės grąžinti visos pagalbos sumos, likusią negrąžintą pagalbos sumą jis privalo susigrąžinti iš „Amazon“ grupės ar bet kurio jos teisių ir pareigų perėmėjo arba iš grupės bendrovių. Atsižvelgdama į tai Komisija |
| --- | --- |

(651)

Užbaigdama Komisija konstatuoja, kad Liuksemburgas, pažeisdamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį, bendrovei „LuxOpCo“ ir „Amazon“ grupei neteisėtai suteikė valstybės pagalbą, patvirtindamas ginčijamą mokesčių sprendimą ir kasmet priimdamas pagal tą sprendimą parengtą pelno mokesčio deklaraciją, todėl privalo tą pagalbą pagal Reglamento (ES) 2015/1589 16 straipsnį susigrąžinti iš bendrovės „LuxOpCo“, o jeigu ši negebės grąžinti visos pagalbos sumos, likusią negrąžintą pagalbos sumą jis privalo susigrąžinti iš „Amazon“ grupės ar bet kurio jos teisių ir pareigų perėmėjo arba iš grupės bendrovių. Atsižvelgdama į tai Komisija

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2003 m. lapkričio 6 d. mokesčių sprendimas, kuriuo Liuksemburgas patvirtino bendrovės „Amazon.com, Inc.“ pasiūlytą sandorių kainodaros tvarką, pagal kurią bendrovė „Amazon ES S.á.r.l.“ 2006–2014 m. galėjo nustatyti savo pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge, ir tai, kad Liuksemburgas vėliau priėmė metines pelno mokesčio deklaracijas, parengtas taikant tą tvarką, yra pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, ir ši pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka bei Liuksemburgo neteisėtai suteikta pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

1.   Liuksemburgas susigrąžina iš „Amazon ES S.á.r.l.“ 1 straipsnyje nurodytą nesuderinamą ir neteisėtą pagalbą.

2.   Visos likusios sumos, kurių nepavyks susigrąžinti iš „Amazon ES S.á.r.l.“, vykdant ankstesnėje pastraipoje nurodytą susigrąžinimą, turi būti susigrąžintos iš „Amazon“ grupės.

3.   Susigrąžinamoms sumoms taikomos palūkanos, skaičiuojamos nuo sumų išmokėjimo pagalbos gavėjams dienos iki jų faktinio susigrąžinimo dienos.

4.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Liuksemburgas užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Liuksemburgas pateikia informaciją apie metodus, taikytus tiksliai pagalbos sumai apskaičiuoti.

2.   Liuksemburgas informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių ji ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą tol, kol bus susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba. Komisijos paprašytas, jis nedelsdamas pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei.

Priimta Briuselyje 2017 m. spalio 4 d,

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 44, 2015 2 6, p. 13.

1

(2)  Jeigu nenurodyta kitaip, Komisija patenkino visus Liuksemburgo ir bendrovės „Amazon“ prašymus pratęsti terminą.

2

(*1)  Konfidenciali informacija.

*1

(3)  Bendrovė „Amazon“ pavadinimą „LuxOpCo“ vartoja savo 2003 m. spalio 23 d. ir 2003 m. spalio 31 d. prašymuose priimti sprendimus.

3

(4)  Bendrovė „Amazon“ pavadinimą „LuxSCS“ vartoja savo 2003 m. spalio 23 d. ir 2003 m. spalio 31 d. prašymuose priimti sprendimus.

4

(5)  Keletą kartų buvo apsikeista konfidencialia informacija, tačiau šie atvejai nėra atskirai minimi šiame skirsnyje.

5

(6)  
  OL C 44, 2015 2 6, p. 30.

6

(7)  
  OL C 44, 2015 2 6, p. 13.

7

(8)  
  „Amazon“ vidaus dokumentai: iš dalies pakeistas ir patikslintas susitarimas dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo, kuris buvo sudarytas ir įsigaliojo 2005 m. sausio 1 d., iš dalies pakeistas ir patikslintas susitarimas dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo, kuris buvo sudarytas 2009 m. liepos 2 d. ir įsigaliojo 2009 m. sausio 5 d., ir pirmasis iš dalies pakeisto ir patikslinto susitarimo dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo pakeitimas, sudarytas 2014 m. vasario mėn. ir įsigaliojęs 2014 m. sausio 1 d.

8

(9)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 buvo panaikintas ir nuo 2015 m. spalio 14 d. jį pakeitė 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/1589, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 248, 2015 9 24, p. 9). Bet kuri nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 659/1999 gali būti laikoma nuoroda į Reglamentą (ES) 2015/1589 ir turėtų būti skaitoma atsižvelgiant į pastarojo reglamento II priede pateiktą atitikties lentelę.

9

(10)  Žr. 13 konstatuojamąją dalį.

10

(11)  
  „Amazon“ Licencijos sutartį pateikė 2015 m. kovo 5 d., 4 priedas (kartu su vėlesniu IN licencijos sutarties pakeitimu Nr. 1, įsigaliojusiu 2009 m. sausio 1 d.).

11

(12)  
  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 18.

12

(13)  
  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 3.

13

(14)  
  „Amazon.com Inc.“, 2003 m. metinis pranešimas, p. 5.

14

(15)  Užsakymų vykdymas reiškia bendrovės pradedamą procesą, kai yra gaunamas produkto užsakymas. Jam priskiriamas sandėliavimas, užsakytos prekės suradimas, jos pakavimas ir išsiuntimas (tiesiogiai arba per trečiąsias šalis).

15

(16)  https://services.amazon.com/fulfillment-by-amazon/benefits.htm/ref=asus_fba_hnav.

16

(17)  
  „Amazon.com Inc.“, 2002 m. metinis pranešimas, p. 2. Taip pat žr. 2017 m. SK ataskaitą, p. 6–7.

17

(18)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 81, 253 punktas.

18

(19)  Šiame sprendime vartojama sąvoka „ES svetainės“ neapima www.amazon.nl, nes ši svetainė pradėjo veikti pasibaigus šiame sprendime nagrinėjamam laikotarpiui.

19

(20)  
  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 3.

20

(21)  
  „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 4 ir 67.

21

(22)  Šiame sprendime vartojama sąvoka „susijusios įmonės ES šalyse“ apima bendroves „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr SARL“, „Amazon.fr Logistique SAS“, „Amazon.de GmbH“ ir „Amazon Logistik GmbH“, kurios 2006 m. gegužės 1 d. visos buvo susijusios įmonės ES šalyse.

22

(23)  SK ataskaita, p. 12.

23

(24)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga: 6 priedas.

24

(25)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga: 6 priedas.

25

(26)  SK ataskaita, p. 13: „As of the Restructuring Date, LuxSCS' principal activities will be limited to those of an intangible holding company and a participant in the ongoing development of the Intangibles through the CSA. Additionally, LuxSCS will license the Intangibles to LuxOpCo, subject to the Intangibles License, and will receive royalty payments pursuant to this license“.

26

(27)  
  2006 m. balandžio 20 d.
  „Amazon“ raštas Liuksemburgo mokesčių administratoriui (parengtas „Amazon“ mokesčių konsultanto [konsultantas Nr. 1], p. 2: „EHT [„LuxSCS“] yra „Amazon.com Inc“ visiškai priklausanti netiesiogiai patronuojamoji įmonė, kuri buvo įsteigta intelektinei nuosavybei valdyti ir plėtoti (tik finansinio įnašo būdu). [...] EHT [„LuxSCS“] veikla yra tik „Amazon“ ES intelektinės nuosavybės ir AEU akcijų turėjimas ir bendrovė yra sudariusi kelis teisinius susitarimus, būtinus tam, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti (kaip aprašyta 1.2 punkte). EHT [„LuxSCS“] gaus tik pasyvias pajamas iš savo patronuojamųjų įmonių (palūkanas ir autorinį atlyginimą).“ Šio rašto 1.2 punkte apibūdinti šio sprendimo 105 konstatuojamojoje dalyje nurodyti susitarimai.

27

(28)  Bendrovės „LuxSCS“ 2005–2013 m. metinės finansinės ataskaitos. Nagrinėjamu laikotarpiu paskola, kurią bendrovė „LuxSCS“ suteikė bendrovei „LuxOpCo“, padidėjo iki [2–2,5] mlrd. EUR 2013 m. Kita grupės įmonė, kuriai bendrovė „LuxSCS“ suteikė tam tikrą nedidelį finansavimą, buvo „Amazon Eurasia Holding Sarl“ ([20–30] mln. EUR 2013 m.).

28

(29)  
  2005 m. sausio 1 d. bendrovių „LuxSCS“ ir ATI sudaryta licencijos sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės ir Perleidimo sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės.

29

(30)  
  2005 m. sausio 1 d. bendrovių „LuxSCS“, ATI ir A9 iš dalies pakeistas ir patikslintas susitarimas dėl nematerialiojo turto plėtojimo sąnaudų ir rizikos pasidalijimo. Sąnaudų pasidalijimo susitarimas iki 2005 m. SPS buvo sudarytas bendrovių „LuxSCS“ ir A9 ir įsigaliojo 2004 m. birželio 7 d. SPS buvo iš dalies pakeistas ir patikslintas bei įsigaliojo 2009 m. sausio 5 d., vėliau buvo dar kartą iš dalies pakeistas ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d.

30

(31)  
  2006 m. balandžio 30 d. bendrovių „LuxSCS“, „Amazon.fr SARL“, „Amazon.de GmbH“ ir „Amazon.co.uk Ltd.“ intelektinės nuosavybės perleidimo ir licencijos sutartis.

31

(32)  SPS 1.8 punkte nustatyta, kad antriniai kūriniai (Derivative works) reiškia „any and all new works created by or for one Party [to the CSA] from pre-existing material contained within, or as a result of access to or use of another Party's intellectual property, [...]“.

32

Derivative works

(33)  SPS, 6 skirsnis „Licencija ir nuosavybė“ (License and Ownership). Kaip nustatyta SPS 6.4 punkte, be nematerialiojo turto, kurį bendrovė „LuxSCS“ gavo iš bendrovių A9 ir ATI pagal SPS, licencijų bendrovė „LuxSCS“ išlaikė nuosavybės teisę į visą savo pateiktą nematerialųjį turtą.

33

License and Ownership

(34)  SPS, 1.13 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose).

34

Licensed Purpose

(35)  SPS, 4 skirsnis „Plėtojimo sąnaudų paskirstymas“ (Development COST Allocation) ir 5 skirsnis „Įmokos“ (Payments).

35

Development COST Allocation

Payments

(36)  SPS, 9.12 punktas.

36

(37)  SPS, įsigaliojusio 2009 m. sausio 5 d., 2.3 punktas.

37

(38)  Kaip paaiškinta SPS 1.1 skirsnyje, bendrovės A9 IN teisių įnašą į SPS sudaro tik intelektinės nuosavybės teisės, priklausančios arba kitaip turimos bendrovės A9, e. prekybos paieškos ir naršymo technologijų atžvilgiu.

38

(39)  Jas sudaro „Amazon“ programinės įrangos platformos technologijos, ES svetainių ir katalogų išvaizda, paieškos ir naršymo funkcijos, logistikos procesas, užsakymų apdorojimo, klientų aptarnavimo ir personalizavimo funkcijos. Daugiau informacijos pateikta 174 konstatuojamojoje dalyje ir toliau tekste.

39

(40)  Tai yra duomenų apie produktus ir klientus rinkinys. Jį sudaro klientų apžvalgos, leidėjų apžvalgos, produktų duomenys, klientų pavadinimai, pirkimo istorija ir kiti duomenys. Kaip paaiškinta bendrovės „Amazon“
  2015 m. rugpjūčio 21 d. pateiktoje medžiagoje, po veiklos Europoje restruktūrizavimo bendrovė „LuxSCS“ perėmė teisinę Europos klientų duomenų, kuriuos sukaupė „Amazon Int'l Sales, Inc.“ ir „Amazon Int'l Marketplace“, nuosavybę. Vėliau klientų duomenų bazę plėtojo ir tvarkė bendrovė „LuxOpCo“.

40

(41)  Juos sudaro „Amazon“ prekių ženklas, prekybinis pavadinimas, stilius, logotipai, pateikimas ir susijęs nematerialusis turtas.

41

(42)  SPS 1.1, 1.4 ir 1.11 punktuose numatyta: „Notwithstanding the foregoing, the parties expressly agree that the [...][Intangibles] does not include any World Wide Web domain names“.

42

(43)  Kaip paaiškinta bendrovės „Amazon“
  2015 m. birželio 12 d. pateiktoje medžiagoje, bendrovė „LuxSCS“ turimas bendrovės „LuxOpCo“ akcijas perdavė bendrovei „Amazon Europe Core S.à r.l.“
  2013 m. gruodžio 16 d.

43

(44)  SK ataskaita, p. 12.

44

(45)  SK ataskaita, p. 30.

45

(46)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 6 konstatuojamoji dalis, ir „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“
  2006 m. balandžio 14 d. raštas Liuksemburgo mokesčių administratoriui, p. 2.

46

(47)  SK ataskaita, p. 30.

47

(48)  SK ataskaita, p. 13.

48

(49)  Oficialus pardavėjas – tai įmonė, kuriai nuosavybės teise priklauso parduodamos prekės ir kuri yra atsakinga už pridėtinės vertės mokesčio surinkimą ir sumokėjimą.

49

(50)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio („LuxOpCo“, Liuksemburgas, ES viešosios politikos direktorius), 2012 m. lapkričio 13 d.: „Amazon ES Sarl owns the inventory, earns the profits associated with the selling these products to end customers and bears the risk of any loss. From Luxembourg, Amazon ES Sarl processes and settles payments from its European customers.“ Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

50

(51)  
  2016 m. kovo 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga (p. 1–2) ir jos E priedas.

51

(52)  Bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už „Amazon“ veiklos Europoje lėšų sujungimą ir likvidumo valdymą. Plg. „Amazon“ vidaus dokumento „Pagrindinė būstinė Liuksemburge – apžvalga“ p. 11–17, „Amazon“ vidaus dokumento „Balanso prieš projektą „Goldcrest“ ir po jo analizė“ p. 1, „Amazon“ vidaus dokumento „
  2014 m. balandžio 2 d. išankstinio apmokestinimo susitarimas, „Amazon“ raštas [...]“ 11 punktą, ir „Amazon“ vidaus dokumento „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 3.

52

(53)  
  2006 m. balandžio 14 d.
  „Amazon“ raštas Liuksemburgo mokesčių administratoriui, p. 2.

53

(54)  Kai sudaromas apmokestinamasis vienetas (pranc. le régime d'intégration fiscal), patronuojančioji bendrovė gali būti apmokestinama kaip grupė kartu su viena ar keliomis savo patronuojamosiomis įmonėmis. Tai reiškia, kad apskaičiuojant įmonių pelno mokestį laikoma, kad jų pelnas konsoliduojamas su patronuojančiosios bendrovės pelnu. Kad galėtų sudaryti apmokestinamąjį vienetą, patronuojančiajai bendrovei turi tiesiogiai arba netiesiogiai priklausyti ne mažiau kaip 95 % patronuojamosios įmonės akcinio kapitalo, o konsoliduojanti patronuojančioji bendrovė ir patronuojamosios įmonės turi būti kapitalo įmonės, kurios yra Liuksemburgo rezidentės ir yra visiškai apmokestinamos pelno mokesčiu. Konsolidavimas taikomas ne mažiau kaip penkerius ataskaitinius metus (LIR 164bis straipsnis).

54

le régime d'intégration fiscal

(55)  SK ataskaita, p. 12.

55

(56)  
  2017 m. kovo 6 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 28a priedas.

56

(57)  SK ataskaita, p. 12.

57

(58)  Žr. 2.3.3.3 skirsnį.

58

(59)  
  „Amazon“ vidaus dokumentai: iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.fr SARL“ paslaugų susitarimas, iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.fr Logistique SAS“ paslaugų susitarimas, iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.co.uk Ltd.“ paslaugų susitarimas, iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon Logistik GmbH“ paslaugų susitarimas ir iš dalies pakeistas ir patikslintas „LuxOpCo“ ir „Amazon.de GmbH“ paslaugų susitarimas, visi sudaryti 2006 m. gegužės 1 d.

59

(60)  Žr. (109) konstatuojamąją dalį.

60

(61)  Paslaugų susitarimai, 4.1 punktas (Mokesčiai): „
  In consideration of [ES Local Affiliate]'s performance of the Services, [LuxOpCo] shall pay [ES Local Affiliate] fees (the „Service Fees“) equal to the Applicable Costs (as defined in Exhibit 1) incurred by [ES Local Affiliate] in providing the corresponding Services, plus the Applicable Markup set forth in Exhibit 1. [...]“. 1 priede nustatyta, kad „taikomas sąnaudas“ sudaro visų veiklos sąnaudų, nustatomų pagal JAV bendruosius apskaitos principus, kurios yra tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su Paslaugomis, suma atėmus palūkanų sąnaudas, susijusios įmonės ES šalyje sumokėtus dividendus, užsienio valiutos sąnaudas ar bet kurias kitas sąnaudas, kurios neįskaičiuojamos abipusiu susitarimu, jeigu manoma, kad tai tinkama. „Taikomas pelno dydis“ yra taikomų sąnaudų procentinė dalis, kuri svyruoja nuo 3 iki 8 %, priklausomai nuo teikiamos paslaugos savybių ir susijusios įmonės ES šalyje.

61

In consideration of [ES Local Affiliate]'s performance of the Services, [LuxOpCo] shall pay [ES Local Affiliate] fees (the „Service Fees“) equal to the Applicable Costs (as defined in Exhibit 1) incurred by [ES Local Affiliate] in providing the corresponding Services, plus the Applicable Markup set forth in Exhibit 1.

(62)  Kaip paaiškinta paslaugų susitarimų konstatuojamosiose dalyse, sąnaudos su pelno dydžiu nustatomos pagal įprastų rinkos sąlygų atlyginimo už paslaugas, kurias susijusios įmonės ES šalyje suteikė bendrovei „LuxOpCo“, „išsamią ekonominę analizę“.

62

(63)  Licencijos sutartis, 1.4 punktas: „Europos šalys“ – tai („a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Time [30 April 2006], of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as „Applicant countries“ or „Other European countries“ on the Web page located at http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm#, or any successors thereto or replacements thereof.“

63

(„a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Time [30 April 2006], of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as „Applicant countries“ or „Other European countries“ on the Web page located at http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm#, or any successors thereto or replacements thereof.“

(64)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis ir 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“. 2.1 punkto a papunktyje nurodyta: „(a) „Exclusive Intellectual Property License Grant“. Amazon EHT [LuxSCS] irrevocably grants AEU [LuxOpCo], under all Amazon EHT [LuxSCS] intellectual property rights in or comprising the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property, whether existing now or in the future, the following sole and exclusive right and license to the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property during the Term, solely for the Licensed Purpose, to: (i) make, use, reproduce, copy, modify, translate, integrate into or extract from a database and create derivative works of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property; (ii) publicly perform or display, import, broadcast, transmit, distribute and communicate to the public by any means whatsoever, including but not limited to wire or wireless transmission process, using broadcasting, satellite, cable or network, license, offer to sell, and sell, rent, lease or lend originals and copies of, and otherwise commercially or non-commercially exploit any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property (and derivative works thereof); and (iii) sublicense to Affiliates or third parties the foregoing rights, including the right to sublicense to further third parties. [...].“

64

(65)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas: Licencijos sutartis, 2.5 punktas „Licencijos mokestis“ (License Fee), ir A priedas.

65

License Fee

(66)  Toks nematerialusis turtas Licencijos sutartyje buvo vadinamas „antriniais kūriniais“, kurie pagal 1.3 punktą reiškia „bet kurį ir visus naujus kūrinius, kuriuos sukūrė bendrovė AEU [LuxOpCo] arba kurie buvo jai sukurti iš anksčiau buvusios medžiagos, kuri sudaro bendrovės „Amazon EHT“ [„LuxSCS“] intelektinę nuosavybę arba buvo gauta ją naudojant, [įskaitant Nematerialųjį turtą] [...]“
  (any and all new works created by or for AEU [LuxOpCo] from pre-existing material contained within, or as a result of access to or use of the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property [including the Intangibles][...]).

66

(any and all new works created by or for AEU [LuxOpCo] from pre-existing material contained within, or as a result of access to or use of the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property [including the Intangibles][...]).

(67)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas: Licencijos sutartis, 2.1 punkto b papunktis: „AEU [LuxOpCo] irrevocably and exclusively assigns and agrees to assign to Amazon EHT [LuxSCS], its successors, and assigns, all right, title, interest and ownership in and to any and all Derivative Works of the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property created by or for AEU [LuxOpCo] as provided under Section 2.1(a)“.

67

(68)  Licencijos sutartis, 9.2 skirsnis: „(a) AEU [LuxOpCo] shall, at its sole expense, use its best efforts to prevent, investigate, and prosecute any unauthorised use of any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] agrees to promptly inform Amazon EHT [LuxSCS] of any such unauthorised use that comes to the AEU [LuxOpCo]'s attention. To facilitate coordination of enforcement activities, AEU [LuxOpCo] shall consult with Amazon EHT [LuxSCS] before undertaking any actions to prevent such unauthorised use of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. (b) AEU [LuxOpCo] may, at its sole expense, institute and conduct suits to protect its rights under this Agreement against infringement any may retain all recoveries from any such suits.“ Taip pat žr. Licencijos sutarties 2.3 punktą „Išlaikymas“ (Maintenance) ir 9.5 punktą „Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga“ (Compliance, Data Protection).

68

Maintenance

Compliance, Data Protection

(69)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas: Licencijos sutartis, 3.1 punktas.

69

(70)  Licencijos sutartis, 7 punktas „Garantijos netaikymas“ (Warranties): „Each party provides its materials and services to the other pursuant to this agreement „as is,“
  „with all faults“ and without warranties of any kind, express, implied, statutory or otherwise, including any implied warranties of merchantability, fitness for a particular purpose, reasonable care, workmanlike effort, results, lack of viruses, accuracy or completeness, all of which each party expressly disclaims, and each party assumes the entire risk as to the results and performance of those services and the materials. There is no warranty of title or noninfringement of any intellectual property rights or any warranty against interference with either party's or any other entity's enjoyment of information provided to it relating to this agreement“.

70

Warranties

(71)  Vadinamoji „trečiųjų šalių medžiaga“ (third party materials). Pavyzdžiui, 2011 m. vasario mėn. bendrovė „LuxOpCo“ įsigijo visą „LoveFilm“ grupės nuosavybę, įskaitant šios grupės intelektinę nuosavybę (žr. 2015 m. gegužės 4 d.
  „Amazon“ pateiktą medžiagą). Vykdydama [įsigijimo Q] integraciją po įsigijimo, bendrovė „Amazon“ nusprendė sutelkti visas „skaitmeninio turinio teises“ [...] bendrovėje „LuxOpCo“. [...]. Licencijos sutarties 3.2 skirsnyje numatyta: „Third Party Materials, From time to time during the Term, AEU [LuxOpCo] may license or otherwise acquire rights to or ownership of third party materials, which AEU [LuxOpCo] may use in connection with the Licensed Purpose („Third Party Materials“). If in connection with obtaining a license to Third Party Materials, AEU [LuxOpCo] acquires the right to sublicense such Third Party Materials to Amazon EHT [LuxSCS], then AEU [LuxOpCo] hereby grants to Amazon EHT [LuxSCS] a royalty free and non-exclusive right and license to use such Third Party Materials during the Term in the same manner as and for the same purposes that such Third Party Materials have been licensed to AEU [LuxOpCo]. If AEU [LuxOpCo] acquires ownership of any Third Party Materials, then AEU [LuxOpCo] hereby grants Amazon EHT [LuxSCS] a royalty free and non-exclusive tight and license to use such Third Party Materials during the Term to the full extent that AEU [LuxOpCo] can use such Third Party Materials as the owner of the Third Party Material“.

71

third party materials

(72)  
  2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga: „
  Both LuxOpCo and ASE rely on the Intangibles in operating their businesses. Inventory risk management, pricing, fulfilment, management and third party registration on Amazon's marketplaces, to name a few, are automated to a very large extent and the required technology is licensed from LuxSCS. As a result of this automation, these functions require limited involvement from LuxOpCo and ASE's employees beyond monitoring and management
  “.

72

Both LuxOpCo and ASE rely on the Intangibles in operating their businesses. Inventory risk management, pricing, fulfilment, management and third party registration on Amazon's marketplaces, to name a few, are automated to a very large extent and the required technology is licensed from LuxSCS. As a result of this automation, these functions require limited involvement from LuxOpCo and ASE's employees beyond monitoring and management

(73)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis (Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas). Žr. 64 išnašą.

73

(74)  Paslaugų susitarimai, 3.1 punktas (Paslaugų teikėjo naudojimasis).

74

(75)  Paslaugų susitarimai, 3.2 punktas (Bendrovės nuosavybė).

75

(76)  Licencijos sutartis, 4.1 punktas (Galiojimo laikotarpis).

76

(77)  Licencijos sutartis, 4.2 punktas (Nutraukimas nedelsiant pranešus apie kontrolės pasikeitimą arba esminį suvaržymą).

77

(78)  Licencijos sutartis, 4.3 punktas (Nutraukimas neištaisius įsipareigojimų nevykdymo).

78

(79)  
  2014 m. lapkričio 21 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 4 priedas.

79

(80)  Žr. 128 konstatuojamąją dalį, kurioje pateiktos sąvokų, naudojamų apskaičiuojant licencijos mokestį, apibrėžtys. Atlikus pakeitimą, „ES veiklos pelnas“ reiškia ES pajamas atėmus ES PPS ir ES veiklos sąnaudas bei, kaip šalys susitaria bet kuriuo metu, tam tikras sąnaudas, apskaitomas savikaina, kurios neįtraukiamos į bendrovės AEU veiklos sąnaudas.

80

(81)  Žr. 84 išnašą.

81

(82)  Kaip paaiškinta 102 konstatuojamojoje dalyje, bendrovės „Amazon“ struktūra Europoje, kuri minima prašyme priimti sprendimą ir patvirtinta ginčijamu mokesčių sprendimu, buvo taikoma nuo 2006 m. gegužės mėn. iki 2014 m. birželio mėn. 2014 m. birželio mėn. ta struktūra buvo pakeista.

82

(83)  Kaip paaiškinta 2003 m. spalio 31 d.
  „Amazon“ rašte (p. 4): „Notwithstanding the tax transparency of LuxSCS, it would have been subject to municipal business tax (Article 2 MBTL) on its profits if these profits are derived by a permanent establishment situated in Luxembourg from the carrying out of a „commercial activity“ as defined by Article 14–1 ITL“.

83

(84)  Šį raštą ir 2003 m. spalio 31 d.
  „Amazon“ raštą papildė 2004 m. gruodžio 5 d., 2006 m. balandžio 14 d. ir 2006 m. balandžio 20 d.
  „Amazon“ raštuose Liuksemburgo mokesčių administratoriui pateikta papildoma informacija apie restruktūrizavimą. 2004 m. gruodžio 23 d. ir 2006 m. balandžio 27 d. raštais bendrovei „Amazon“ Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino, kad: „As the changes discussed in your letter of April 14, 2006 and in the letter of April 20, 2006 by Mr. [...] from [Advisor 1] will have no effect on the taxation of your group's companies, my letter of November 6, 2003 will remain in force. So, I have no objections to the content of the letters of April 14, 2006 and April 20, 2006 respectively.“

84

(85)  
  2003 m. spalio 23 d.
  „Amazon“ raštas, p. 5.

85

(86)  
  2003 m. spalio 23 d.
  „Amazon“ raštas, p. 6.

86

(87)  SK ataskaita, žr. 4 konstatuojamąją dalį.

87

(88)  Žr. SK ataskaitos 4.1 skirsnį. Metodų apžvalga.

88

(89)  
  2003 m. spalio 31 d.
  „Amazon“ rašte papildomai paaiškinta, kad „bendrovė „LuxSCS“ išlaikys visą riziką, susijusią su IN teisių nuosavybe.

89

(90)  SK ataskaita, p. 13.

90

(91)  
  2003 m. spalio 23 d.
  „Amazon“ raštas, p. 3–4. Vadovybę turėtų sudaryti 8–10 visą darbo dieną dirbančių darbuotojų, einančių šias pareigas: Europos regiono generalinio direktoriaus, regiono vadovo Liuksemburge, direktoriaus, atsakingo už tiekimo grandinę Europoje, direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje optimizavimą, direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje inžineriją, informacinių technologijų direktoriaus, direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje finansus, ir direktoriaus, atsakingo už veiklos Europoje finansus.

91

(*2)  
  Konfidenciali informacija.

*2

Konfidenciali informacija.

(92)  SK ataskaita, p. 30.

92

(93)  SK ataskaita, p. 13.

93

(94)  SK ataskaita, p. 13.

94

(95)  SK ataskaita, p. 13.

95

(96)  SK ataskaita, p. 13.

96

(97)  
  2003 m. spalio 23 d.
  „Amazon“ raštas, p. 4.

97

(98)  SK ataskaita, p. 14.

98

(99)  SK ataskaita, p. 29.

99

(100)  SK ataskaita, p. 30.

100

(101)  SK ataskaita, p. 20–21.

101

(102)  Žr. [...].

102

(103)  
  2015 m. spalio 28 d.
  „Amazon“ pranešimas: „Meeting with the Case Team“, p. 8.

103

(104)  7 mln. USD per pirmuosius ir 8 mln. USD per antruosius sutarties metus; žr.: „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“ ir [A] susitarimas, p. 155.

104

(105)  Nuo 7 mln. USD per pirmuosius iki 35 mln. USD per penktuosius susitarimo metus; žr.: „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“ ir [A] susitarimas, p. 155.

105

(106)  Iš pradžių 5 %, vėliau sumažėja iki 4 % ketvirtaisiais ir vėlesniais metais; žr.: „Amazon“ vidaus dokumentas: „Amazon“ ir [A] susitarimas, p. 157.

106

(107)  SK ataskaita, p. 30.

107

(108)  SK ataskaita, p. 28.

108

(109)  Duomenų bazė „Amadeus“ yra Europos viešojo ir privačiojo sektoriaus bendrovių finansinės informacijos duomenų bazė. Ją tvarko „Bureau van Dijk“ (BvD) – bendrovė, skelbianti informaciją apie įmones ir kitus verslo duomenis.

109

(110)  Mokesčių konsultantas paiešką atliko šiose šalyse: Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Italijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Norvegijoje, Portugalijoje, Ispanijoje, Švedijoje ir Šveicarijoje.

110

(111)  Paieška buvo atliekama naudojant šiuos reikšminius žodžius: kompiuterinis, dizainas, rinkodara, pardavimo skatinimas, programavimas, reklamavimas, paslaugos, svetainių kūrimas.

111

(112)  Bendrovės „Algoriel“, „Askell“, „Decade“, „Seresco SA“, „Societe de Gestion de Terminaux Informatiques“, „Solutec“ ir „Sydelis“.

112

(113)  SK ataskaita, V priedas.

113

(114)  SK ataskaita, V priedas, p. 46.

114

(115)  SK ataskaita, p. 31.

115

(116)  SK ataskaita, p. 31.

116

(117)  SK ataskaita, p. 32.

117

(118)  SK ataskaita, p. 34.

118

(119)  Kadangi bendrovė „LuxSCS“ apmokestinama Liuksemburge kaip finansiškai skaidri įmonė, autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ moka bendrovei „LuxSCS“, yra laikomas ne bendrovės „LuxSCS“ apmokestinamosiomis pajamomis Liuksemburge, o jos narių apmokestinamosiomis pajamomis JAV. Be to, nuo 2004 m. sausio 1 d. Liuksemburgas autorinio atlygio už nematerialųjį turtą gavėjams, kurie yra nerezidentai, netaiko mokesčio prie pajamų šaltinio. Todėl bendrovės „LuxSCS“ pelnas Liuksemburge nėra apmokestinamas. Priešingai, kadangi JAV nelaiko bendrovės „LuxSCS“ finansiškai skaidria ir ją vertina kaip atskirą įmonę, kuri yra Liuksemburgo rezidentė, bendrovės „LuxSCS“ narių apmokestinimas JAV gali būti atidėtas neribotam laikui, jeigu jokia bendrovės „LuxSCS“ pelno dalis nėra grąžinama į JAV. Todėl skirtingas bendrovės „LuxSCS“ apmokestinimas Liuksemburge (kaip finansiškai skaidrios) ir JAV (kaip finansiškai neskaidrios) atsiranda dėl mokestinės tvarkos neatitikimo, t. y. skirtingo įmonės apibūdinimo pagal Liuksemburgo ir JAV mokesčių taisykles.

119

(120)  Kaip aiškinama (127) konstatuojamojoje dalyje.

120

(121)  Šias paramos paslaugas, be kita ko, sudarė bendrosios administravimo, įmonių ir viešųjų ryšių, apskaitos ir audito, biudžeto, mokesčių ir teisinės pagalbos paslaugos, taip pat darbuotojų mokymas ir kvalifikacijos kėlimas.

121

(122)  
  2015 m. rugpjūčio 21 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 7–8.

122

(123)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita „E. prekyba Europoje 2006–2013 m. – dinamika ir ekonomika“ (E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamics and economics), 2017 m. gegužės 11 d. Kaip nurodyta p. 7: „Online retail is a segment of the e-commerce sector. Online retail focusses on online sales of physical goods by online retailers, i.e., operators purchasing goods, holding them in their inventory and selling these goods online.“

123

E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamics and economics

(124)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., preambulė, p. 7.

124

(125)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 18 ir 67 punktai, p. 8 ir p. 30.

125

(126)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 18 punktas. Kaip paaiškinta [konsultanto Nr. 3] ataskaitos 20 punkte, „[t]he main difference between traditional retailers and online retailers lies in the product distribution channel used: Online retailers sell their products through a website and deliver them to customers using advanced information systems and complex logistics infrastructure without physical stores. Their cost structure reflects the investments in the IT and in shipping and logistics infrastructure and technology; Traditional physical retailers distribute their products in stores, and bear the costs of renting the physical outlets, which are not borne by online retailers“.

126

(127)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 24–25 punktai, p. 11.

127

(128)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 29 punktas, p. 13.

128

(129)  Ataskaitoje nurodyta, kad tai būtų Jungtinė Karalystė, Vokietija, Prancūzija, Ispanija ir Italija.

129

(130)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 11 punktas, p. 5.

130

(131)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 12 punktas, p. 5.

131

(132)  [Konsultanto Nr. 3] ataskaita, 2017 m. gegužės 11 d., 77 punktas, p. 33–34.

132

(133)  Žr. „Amazon.com Inc.“ 2016 m. metinio pranešimo p. 3: „We serve consumers through our retail websites and focus on selection, price, and convenience“.

133

(134)  Bendrovė „Amazon“ siūlo didelį vartojimo ir ilgalaikio vartojimo prekių asortimentą, kurį sudaro elektroninės ir įprastos prekės bei įvairios fizinio ir skaitmeninio formato laikmenos, kaip antai knygos, muzika, vaizdo įrašai, žaidimai ir programinė įranga; „Amazon.com Inc.“, 2016 m. metinis pranešimas, p. 68.

134

(135)  Patogumą užtikrina nuolatinės programinės įrangos plėtojimo, prekių pateikimo ir valdymo inovacijos; Žr. „Amazon.com Inc.“, 2006 m. metinį pranešimą, p. 4. Kaip vėliau patvirtinta „Amazon“ darbuotojų pareiškimuose, žr. [Vyresniojo viceprezidento, atsakingo už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV] 2008 m. birželio 16 d. e. laišką, pateiktą [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidento, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvusio mažmeninės prekybos Europoje vadovo, atsakingo už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas] liudytojo parodymuose – 25 priedas: „We need to continue to focus on the retail basics: driving down COGS, driving fast track in-stock, category expansion, selection expansion within categories.“ ir „Amazon“ galutines stenogramas [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 826 punktas: 17–18: „You know, we are a very physical business at the end of the day“.

135

(136)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 427 punktas: 18–23.

136

(137)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., 588 punktas: 25, 589 punktas: 1–4.

137

(138)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui (p. 18) 35 punktas ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 427 punktas: 18–23, „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 427 punktas: 18–23.

138

(139)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 19, 39–41 punktai.

139

(140)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 28, 71 punktas.

140

(141)  Be to, asortimentą sudaro ir tinkami priedai. Tinkamų priedų pasiūla yra labai svarbi bendrovei „Amazon“, visų pirma siekiant elektroninių prekių pardavimo veiklos pelningumo. Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 200, 24–25 punktus, p. 201, 1–7 punktus: „I mean, in general, it is life critical for a successful electronic retailer to sell accessories with the device for the simple reason you make no margin on the device or low margin, and you make higher margin on the accessories, with the exception of few others that have managed to make high margin on devices, but the usual stuff is, the money is made on the accessory and it's critical“. Produkto suderinimas su tinkamu jam skirtų priedų asortimentu negali būti atliekamas tik algoritmu ir reikalauja (vietos) žmogaus įsikišimo, žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 201, p. 203, 8–11 punktus, 9–17 punktus, p. 204, 3–14 punktus: [...].

141

(142)  Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 21, 11–12 punktus: „You need to have something to sell, right?“. Taip pat žr. „Amazon“ galutines stenogramas [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 918 punktas: 10–18: „One would say that if you don't have a product, you can't sell it. [...] The more you add selection, the more your capacity to generate revenue increases“.

142

(143)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 18, 36 punktas.

143

(144)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 420 punktas: 3–4.

144

(145)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 30, 78 punktas.

145

(146)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 42, 15–20 punktai.

146

(147)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 73, 20–25 punktai, p. 74, 2–6 punktai. Didelė lokalizacijos svarba buvo patvirtinta „Amazon“ darbuotojų pareiškimuose: liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 95, 5–6 punktai: „Retail is a very local thing, [...]“; „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 909 punktas: 10–17; „[...] important for us to understand is not what is selling somewhere else; it's what local customer needs and wants“.

147

(148)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 43, 19–21 punktai. „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 961 punktas: 17–23.

148

(149)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 25, 19–20 punktai.

149

(150)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 761 punktas: 19–24.

150

(151)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 762 punktas: 1–7, 763 punktas: 9–10; [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 23, 23–25 punktai, p. 24, 1–7 punktai: [...].

151

(152)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 800 punktas: 19–23.

152

(153)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 19, 38 punktas.

153

(154)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 61, 182 punktas. 2005 m. „Amazon“ kainodaros technologija buvo nepakankama atsižvelgiant į bendrovės veiklos poreikius turėti konkurencingas kainas ir buvo labai priklausoma nuo rankinio įsikišimo.

154

(155)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 18–19, 37 punktas.

155

(156)  Žr. „Amazon“ galutines stenogramas [Vyresnysis viceprezidentas, finansų vadovas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 17 d., 2883 punktas: 6–18, p. 78: „Yes. It's -- I think the emphasis, though, should be on, you know, when we do marketing, this is back during this time frame, and until very recently, that the biggest portion of our marketing was to drive very specific customer transactions. And so it says increase customer traffic to our websites, that would certainly be the largest piece and the way we do that is, you know, specifically by we have an associates program, we also use various online marketing and it's to drive -- if someone searches on a Samsung TV, it's to try to drive them to our, you know, detail page to buy on that transaction. That's what we're attempting to do.“

156

(157)  Ši programa buvo ypatingai svarbi bendrovei „Amazon“. Žr. „Amazon“ galutines stenogramas [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 14 d., 2755: 1–7 punktai,: [...]. „Amazon“ šiai programai skiria daug lėšų, plg. 7 lentelę.

157

(158)  Žr. liudytojo parodymų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 175, 1–3 punktus. Rinkodaros organizacija buvo viena pagrindinių priemonių nukreipiant srautą į „Amazon“ svetainę. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 174: 10–12; liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 36: 1–3; „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 907 punktas: 1–2: [...]; ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Web Services, Inc.“, JAV], 2014 m. lapkričio 7 d., 1532 punktas: 7–8: Asocijuotųjų programų programa padėjo bendrovei „Amazon“
  „[...] pritraukti nemažai klientų. [...]“.

158

(159)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2013 m. sausio 17 d., p. 69: 24–25, p. 70: 1–6.

159

(160)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., 117 punktas: 6–12: [...].

160

(161)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 73, 25 punktas, p. 74, 1–7 punktai.

161

(162)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 182, 1–4 punktai.

162

(163)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 105, 25 punktas, p. 106, 1–15 punktai: [...], liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 107, 2–5 punktai: [...].

163

(164)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 102, 4–14 punktai. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41: 22–25 punktus: [...].

164

(165)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 1.

165

(166)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 4. Bendrovė „Amazon“ pateikia šį pavyzdį: „By way of illustration, a very large brick-and-mortar retailer might have tens of thousands products for sale: in contrast, Amazon's European websites offered nearly 3.7 million distinct products for sale in 2005 and around [20–30] million in 2013. A very successful brick-and-mortar retailer might process tens of thousands transactions each year: in 2005, Amazon's European websites processed nearly 71 million distinct orders, and that number grew to over [1–1,5] billion in 2013. It would simply not be possible to employ a sufficient number of individuals, for example, to determine the price on millions of unique products – let alone to decide what the in-stock levels should be for those products or individually to process every customer order.“

166

(167)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 4.

167

(168)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 3. Pateikiamas šis pavyzdys: „While some functionality, such as, for example, identity, which allows customers to log on the website, or Item Master Service, which maintains a catalogue of all products sold on Amazon, has been provided since the very first days of Amazon's operations, the underlying technology would have been rewritten entirely (and continuously) over the years. [..] the identity technology used by Amazon in 2010 had little to do with the identity technology used prior to 2005 – the 2005 service has been disassembled and rewritten as a number of smaller, more manageable services that together provide the identity functionality, to adapt the technology to the evolution of the scope of Amazon's operations.“

168

(169)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 4.

169

(170)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 1.

170

(171)  Aparatinės įrangos technologijas sudaro fiziniai įrenginiai, visų pirma serveriai.

171

(172)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 2–3.

172

(173)  Etato ekvivalentas – vieno darbuotojo, dirbančio visą darbo dieną, darbo valandų skaičius.

173

(174)  
  2017 m. sausio 20 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2–4. „Amazon“ vidaus dokumentas „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d.

174

(175)  
  2017 m. kovo 6 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 28a priedas.

175

(176)  
  2017 m. vasario 8 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 1–2, ir liudytojo parodymai [Direktorius, atsakingas už tarptautinius mokesčius ir mokesčių politiką, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. balandžio 24 d., p. 200, 23–201 punktai, 3 punktas: [...].

176

(177)  
  2017 m. vasario 8 d.
  „Amazon“ pateiktos medžiagos p. 1–3 nurodyta, kad 2006 m. gruodžio 29 d. bendrovės „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarė kredito sutartį pinigų valdymo tikslais. Ši sutartis vėliau buvo iš dalies pakeista ir patikslinta 2007 m. kovo 1 d., 2009 m. sausio 1 d., 2011 m. balandžio 1 d. ir 2012 m. sausio 1 d.

177

(178)  
  „
  Back-to-back-activity: EHT [LuxSCS] will lend its funds to AEU [LuxOpCo] on an interest-bearing basis, and AEU [LuxOpCo] will invest the funds.“ and
  „[...] all of the financing transactions existing between EHT [LuxSCS] and AEU [LuxOpCo] will be merged into one single debt instrument, which will have the characteristics of a Credit Facility.“
  Žr. 2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateiktos medžiagos 22 priedą, p. 7.

178

Back-to-back-activity: EHT [LuxSCS] will lend its funds to AEU [LuxOpCo] on an interest-bearing basis, and AEU [LuxOpCo] will invest the funds

„[...] all of the financing transactions existing between EHT [LuxSCS] and AEU [LuxOpCo] will be merged into one single debt instrument, which will have the characteristics of a Credit Facility.“

(179)  
  2017 m. vasario 8 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2.

179

(180)  Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. metinės finansinės ataskaitos.

180

(181)  Taikomų sąnaudų apibrėžtis pateikta 61 išnašoje.

181

(182)  Visuose paslaugų susitarimuose pateiktos identiškos nuostatos dėl nematerialiojo turto naudojimo (3 skirsnis), kompensacijos (4 skirsnis), šalių statuso ir prievolių (5 skirsnis), konfidencialumo (6 skirsnis), sutarties galiojimo laikotarpio ir nutraukimo (7 skirsnis), nenugalimos jėgos aplinkybių (8 skirsnis) ir bendrosios nuostatos (9 skirsnis). Taikomų sąnaudų apibrėžtis, pateikiama 1 priede, yra identiška visuose paslaugų susitarimuose.

182

(183)  Paslaugų susitarimai, 2.1 punktas (Bendroji dalis).

183

(184)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.fr. Sarl“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos) ir 2.3 punktas (Klientų ir pardavėjų paslaugos).

184

(185)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.de GmbH“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Klientų ir pardavėjų paslaugos) ir 2.3 punktas (Paramos paslaugos).

185

(186)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.fr Logistique SAS“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos).

186

(187)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon Logistik GmbH“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos).

187

(188)  Paslaugų susitarimas, sudarytas „Amazon.co.uk Ltd“ ir „LuxOpCo“, 2.2 punktas (Užsakymų vykdymo paslaugos), 2.3 punktas (Klientų ir pardavėjų paslaugos) ir 2.4 punktas (Paramos paslaugos).

188

(189)  Paslaugų susitarimai, 5.1 punktas (Atstovavimo santykių nebuvimas).

189

(190)  Paslaugų susitarimai, 5.2 punktas (Paslaugų teikėjo pareigos).

190

(191)  Paslaugų susitarimai, 5 skirsnis (Šalių padėtis ir įsipareigojimai).

191

(192)  Kaip paaiškinta 2.3.2.1 skirsnyje, bendrovė „Amazon“ įvardijo, kad pagrindinės jos mažmeninės prekybos internetu veiklos varomosios jėgos yra asortimentas, kaina ir patogumas.

192

(193)  Bendrovei „Amazon.fr Sarl“ taikomas pelno dydis yra [3–3,5] proc. už klientų ir pardavėjų paslaugas ir [5–10] proc. už paramos paslaugas. Bendrovei „Amazon.de GmbH“ taikomas pelno dydis yra [3–3,5] proc. už klientų ir pardavėjų paslaugas ir [4–4,5] proc. už paramos paslaugas. Bendrovei „Amazon.fr Logistique SAS“ taikomas pelno dydis yra [5–10] proc. už užsakymų vykdymo paslaugas. Bendrovei „Amazon Logistik GmbH“ taikomas pelno dydis yra [5–10] proc. už užsakymų vykdymo paslaugas. Bendrovei „Amazon.co.uk Ltd.“ taikomas pelno dydis yra [3–3,5] proc. už užsakymų vykdymo paslaugas, [3–3,5] proc. už klientų ir pardavėjų paslaugas ir [4–4,5] proc. už paramos paslaugas.

193

(194)  
  2017 m. birželio 7 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 3: „These fees relate to (i) the share of Luxembourg costs allocated to LuxSCS and to (ii) disbursements in relation to the legal protection of the Intangibles owned by LuxSCS such as patent application fees and related disbursements, trademark application fees and related disbursements and fees and disbursements in relation to domain names and IP searches“.

194

(195)  IN teisių perleidimo įmokos buvo atliekamos keliomis dalimis. Pirma dalis buvo sumokėta 2005 m. ir sudarė 73,22 mln. USD (52,35 mln. EUR).

195

(196)  Kaip apibrėžta SPS 1.10 punkte, Plėtojimo programa (Development Program) – tai „the activities of a Party within the scope and principles set forth under Section 2“. Kaip nurodyta SPS 2 skirsnio 2.1 punkte, šalys susitaria, kad „all research, development, marketing and other activities relating to the Licensed Purpose after the Effective Date are included within the scope of the Development Program. Such activities may include, but are not limited to, all development activities related to maintaining, improving, enhancing, or extending the Amazon Intellectual Property, A9 Intellectual Property and EHT Intellectual Property [together the Intangibles]. All such activities shall be included in the Development Program except to the extent specifically excluded by mutual, written agreement of the Parties“.

196

Development Program

(197)  Kaip apibrėžta SPS 1.9 punkte, plėtojimo sąnaudos (Development Costs) – tai „the costs incurred pursuant to Section 3 related to the performance of activities by a Party under the Development Program, including but not limited to any and all costs incurred by a Party in the course of developing Derivative Works“. Plėtojimo sąnaudos nustatomos pagal 3.3 punktą.

197

Development Costs

(198)  Kaip nustatyta SPS 3.2 punkte „Subrangovo plėtojimo sąnaudos“ (Subcontractor's Development Costs): „Development Costs incurred by a person that participates at a Party's request in the development or improvement of the Amazon Intellectual Property, A 9 Intellectual Property and EHT Intellectual Property [together the Intangibles] (a „
  Subcontractor
  “) shall be considered Development Costs of that Party if the Party contracting for such work with such Subcontractor (a) materially participates in the management or control of the Subcontractor, and (b) retains ownership, or receives material rights to use, any intangible property developed by the Subcontractor“.

198

Subcontractor's Development Costs

Subcontractor

(199)  Kaip antai „Amazon“ prekių ženklų, prekybinių pavadinimų, domeno vardų, stiliaus, logotipų ir pateikimo.

199

(200)  
  2015 m. rugpjūčio 21 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 12 priedas: SPS metinės apibendrinamosios ataskaitos.

200

(201)  SPS, 4 skirsnis ir D priedas (galioja nuo 2009 m. sausio 5 d.).

201

(202)  
  2015 m. rugpjūčio 21 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 12 priedas: SPS metinės apibendrinamosios ataskaitos.

202

(203)  SPS 4 skirsnyje (Plėtojimo sąnaudų paskirstymas) numatyta, kad turi būti rengiama metinė sąnaudų pasidalijimo ataskaita (Annual COST Sharing Report), kurioje turi būti nustatytos kiekvienos SPS šalies metinės sąnaudų pasidalijimo įmokos. Bendrovė „Amazon“ 2005–2014 m. metines sąnaudų pasidalijimo ataskaitas pateikė kartu su 2015 m. rugpjūčio 21 d. pateikta medžiaga.

203

Annual COST Sharing Report

(204)  Apskaičiuotos pagal SPS 4 skirsnį (Plėtojimo sąnaudų paskirstymas) ir 5 skirsnį (Įmokos).

204

(205)  SPS, 4.1 skirsnis: „As soon as practical after each Year End, the Parties shall each prepare necessary financial statements and forecasts, and shall jointly reconcile and consolidate such statements and forecasts into an „Annual COST Sharing Report,“ containing the information required by this Section 4 and signed by the Parties [...].“ 4 skirsnyje nustatytas plėtojimo sąnaudų paskirstymas.

205

(206)  
  2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 4–5.

206

(207)  SPS, 8.1 punktas (Pirminis laikotarpis).

207

(208)  SPS, 8.2 punktas (Nutraukimas nedelsiant pranešus apie kontrolės pasikeitimą arba esminį suvaržymą).

208

(209)  SPS 8.3 punktas (Nutraukimas nepavykus ištaisyti įsipareigojimų nevykdymo).

209

(210)  
  2015 m. gegužės 4 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 2 priedas.

210

(211)  SPS, įsigaliojusio 2009 m. sausio 5 d., 2.3 punktas: „In connection with this Agreement, each Party shall undertake the functions and risks specified in Exhibit B hereto“.

211

(212)  SPS, įsigaliojusio 2009 m. sausio 5 d., B priedas „Funkcijos ir rizika“. Šiuo atžvilgiu B priede nustatyta, kad „[t]his list is representative of the functions and risks to be undertaken by the Parties. The Parties do not represent that this is the exclusive statement of functions and risks, and the omission of any function or risk does not imply that the Party does not perform such function or bear such risk.“

212

(213)  SPS „Europos teritorija“ (European Territory) apibrėžta kaip „all the countries included within the meaning of the term „European Country“ as defined in Section 1.12 hereof“. 1.12 skirsnyje „Europos šalys“ (European Country) apibrėžtos kaip „(a) the economic, scientific, and political organization known as the European Union consisting, as of the Effective Date, of Belgium, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Germany, Denmark, Greece, Ireland, United Kingdom, Spain, Portugal, Austria, Finland, Sweden, Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovakia, and Slovenia, and including any and all other countries that may become members of such organization during the Term, and (b) any countries listed as „Applicant countries“ or „Other European countries“ on the Web page located at http://europa.eu.intlabc/governments/indexen.htm#, or any successors thereto or replacements thereof“.

213

European Territory

(214)  Atrodo, kad sąvoka „Mokslinių tyrimų programa“ nėra apibrėžta SPS. Ši sąvoka suprantama ir kaip nuoroda į Plėtojimo programą.

214

(215)  
  2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

215

(216)  
  2017 m. balandžio 12 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

216

(217)  Pranešimas apie pateikto dokumento trūkumus yra oficialus raštas, kuriuo IRS informuoja mokesčių mokėtoją apie nesumokėtus mokesčius bei nustatytas baudas ir palūkanas. Pranešime pateikiamas mokesčių koregavimo ir jų apskaičiavimo paaiškinimas, taip pat galimi mokesčių mokėtojo veiksmai. Visų pirma, jeigu mokesčių mokėtojas nesutinka su vertinimu, jis gali pateikti skundą JAV mokesčių teismui.

217

(218)  IRS (atsakovas) bylos memorandumas, p. 1.

218

(219)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 6–7.

219

(220)  IRS turi teisę pateikti šaukimą bet kuriam asmeniui, turinčiam informacijos, kuri „gali būti svarbi“ atliekamam tyrimui. Šie įgaliojimai leidžia IRS reikalauti, kad asmuo atvyktų į nurodytą vietą ir pateiktų apskaitą ir įrašus arba duotų parodymus prisiekus; plg. https://www.irs.gov/pub/irs-wd/0950044.pdf.

220

(221)  JAV mokesčių teismo sprendime nenurodytas galutinis IN teisių perleidimo ir SPS įmokų, kurias bendrovė „LuxSCS“ turi sumokėti JAV, koregavimo dydis.

221

(222)  Panašių nekontroliuojamų sandorių metodas yra JAV taikomas sandorių kainodaros metodas, analogiškas palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje metodui pagal EBPO SK gaires.

222

(223)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d., 3549 punktas: 10–25; 3550 punktas: 1–10, „Volume impacted deal pricing pretty significantly. You can look at the -- you can go through the various contracts across the M.coms and you will find that the larger ones, such as [C] and [A], they have a lower commission rate than the smaller ones such as [D] and [E] and [F], and so that was a reality of what the market forces would require, [...] And so the expectation that became predominant across all of the players in this market segment was that the bigger the sales volume, the lower the commission rate would be, and that found its way into, for example, [A] Amendment 3 is where we went from a single commission structure to a tiered base structure because [A] saw that their sales were doing very well and they predicted them to do very well over the course of the remainder of the agreement and they didn't want to be spending that much because they thought it wasn't competitive with their alternatives. And you saw the same thing in the [C] deal [...].“

223

(224)  SPS, 1.4 punktas („Amazon“ intelektinė nuosavybė)

224

(225)  
  2016 m. vasario 19 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

225

(226)  2010 m. 33 435 000 EUR tiesioginės išlaidos.

226

(227)  Iš bendros (42 928 054 USD) sumos, kurią bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo už [įsigijimas Q] technologijas, 22 928 054 USD buvo kapitalizuota kaip nematerialusis turtas.

227

(228)  
  23 010 000 EUR suma, kurią bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo už [įsigijimas T], buvo įregistruota kaip nematerialusis turtas.

228

(229)  Iš bendros (70 mln. USD) sumos, kurią bendrovė „LuxSCS“ sumokėjo už [įsigijimas U], 84 mln. EUR suma buvo kapitalizuota kaip prestižas ir 0,7 mln. EUR – kaip su rinkodara susijęs nematerialusis turtas.

229

(230)  [0–10 mln.] EUR.

230

(231)  
  2016 m. sausio 12 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

231

(232)  
  2015 m. kovo 19 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, priedas.

232

(233)  
  2015 m. birželio 12 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

233

(234)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d., 3602 punktas: 3–25; 3603:1: punktas. „Q. M.com or enterprise solutions, in that program Amazon took all of the technologies that it had developed for its own website business [...] and made them available to third-party retailers? [...] Is that correct? A. That's a reasonable description. Q: Okay. And these third parties [...] then used this technology to build and operate their own eCommerce system and website; is that correct? A: That's not quite correct. It was Amazon, my team specifically that took those technologies and assembled them, extended them, customised them and operated the technology day to day on behalf of that retailer. What the retailer would be doing is they would be managing their pricing, their promotions, their merchandising, their marketing, these elements [...] we would be their IT and eCommerce department, but they would be what gets referred to as the merchandising and pricing and marketing department.“

234

(235)  
  2015 m. birželio 12 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

235

(236)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d., 3540 punktas: 24–25, 3541 punktas: 1–25, 3542 punktas: 1–25: „Q: [...] And given that these deals involved services and technology, how did Amazon price them? A: Well, the way we priced these deals was essentially looking at them as a wholistic bundle [...].“

236

(237)  
  2015 m. liepos 31 d. ir 2016 m. sausio 15 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

237

(238)  
  2015 m. birželio 12 d. ir 2016 m. sausio 15 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

238

(239)  [A] susitarimas, 4.4 skirsnis (Kainodara).

239

(240)  [A] susitarimo 14.4.1.1 punkte (Prekių ženklai) numatyta: „ACI hereby grants to [A], during the Term, a limited, non-exclusive, non-transferable (except in accordance with Section 22.7) license, which [A] may sublicense only to its Affiliates to use within the Territory such ACI Content and Trademarks supplied by ACI hereunder: (a) only within the Territory; (b) only as is reasonably necessary to perform its obligations under this Agreement; and (c) only for the purposes contemplated under this Agreement.“ [A] susitarimo 14.4.1.2 punkte (Ribota licencija) numatyta: „ACI grants to [A], for a term ending on the earlier of: (a) August 31, 2006; or (b) twelve (12) months following any termination of the Term by [A] pursuant to Section 13.2, or six (6) months following any termination of the Term by [A] pursuant to Section 13.3.2, a limited, temporary, non-exclusive, non-transferable (except in accordance with Section 22.7) license to use the ACI Intellectual Property (excluding Trademarks, URLs and domain names of ACI and its Affiliates), solely as necessary to permit [A] to continue the operation, maintenance and support of the [A] Site (or any successor Web Site, whether hosted by [A] directly or by a Third Party) in the form such exists as of the effective date of any termination of this Agreement as provided above“.

240

(241)  [A] susitarimas, 14.4.2 skirsnis ([A]).

241

(242)  [A] susitarimas, 11 skirsnis (Klientų informacija ir kiti duomenys).

242

(243)  [A] susitarimo S priedas.

243

(244)  
  2016 m. sausio 15 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

244

(245)  [G] susitarimas, 5.5 skirsnis „Pasirinktų produktų vienetų kainodara“ (Pricing of Selected Product Units) ir 9.1 skirsnis „Pasirinktų produktų vienetų pardavimas klientams per ACT tinklavietę – tvarka“ (Sale of Selected Product Units to Customers Through the ACT Site: Procedure).

245

Pricing of Selected Product Units

Sale of Selected Product Units to Customers Through the ACT Site: Procedure

(246)  [G] susitarimas, 16 skirsnis „Nuosavybės teisės ir licencijos, apribojimai“ (Proprietary Rights and Licenses, Restrictions).

246

Proprietary Rights and Licenses, Restrictions

(247)  [G] susitarimas, 13 skirsnis „Kompensacija“ (Compensation).

247

Compensation

(248)  [H] susitarimas, 2.1 skirsnis (Dubliuojamoji tinklavietė – plėtojimas) ir [B] susitarimas, 2.1 skirsnis (Dubliuojamoji tinklavietė – plėtojimas).

248

(249)  [H] susitarimas, 5.2 skirsnis (Esamų klientų informacijos pateikimas) ir [B] susitarimas, 5.2 skirsnis (Esamų klientų informacijos pateikimas).

249

(250)  [H] susitarimas, 9.2 skirsnis (Licencijos) ir [B] susitarimas, 10.2 skirsnis (Licencijos).

250

(251)  
  2015 m. birželio 12 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

251

(252)  
  2016 m. sausio 15 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

252

(253)  
  2016 m. sausio 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

253

(254)  [...] mokės autorinį atlyginimą [...]. Tačiau, jeigu autorinio atlyginimo mokėjimai sudarys [...] atlygį, autorinio atlyginimo dydis bus koreguojamas [...].

254

(255)  Kaip numatyta Licencijos sutarties 9.7 punkte (Privalomas poveikis, perleidimas), bet kuri šalis turėjo teisę savo teises ir pareigas pagal šią sutartį perleisti be kitos šalies sutikimo, jeigu jas perimantis asmuo yra su perleidžiančio asmeniu susijusi įmonė.

255

(256)  [...] mokestis.

256

(257)  [...] mokestis, kurį moka [...].

257

(258)  [...] siekiant gauti grąžos iš išlaidų teikiant bendras paslaugas, kuri sudarytų nuo [1–10] proc. iki [1–10] proc.

258

(259)  Pagal 2014 m. APA prašymo [...] 39 a konstatuojamąją dalį.

259

(260)  2014 m. prašymas priimti sprendimą, 2014 m. balandžio 2 d., 39 a punktas, p. 11.

260

(261)  2014 m. prašymas priimti sprendimą, 2014 m. balandžio 2 d., 39 c punktas, p. 11.

261

(262)  LIR 159 straipsnio 1 dalis: „Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché“. LIR 159 straipsnio 2 dalis: „L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable“.

262

(263)  LIR 160 straipsnis: „Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché“.

263

(264)  LIR 156 straipsnis: „Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant“.

264

(265)  Liuksemburgo pelno mokestį sudaro bendrovių pelno mokestis (impôt sur le revenue des collectivités arba IRC), kurio tarifas lygus 21 %, ir Liuksemburgo mieste įsikūrusioms bendrovėms taikomas savivaldos pelno mokestis (impôt commercial communal), kurio tarifas lygus 6,75 % Be to, 21 % IRC mokesčio tarifui taikomas papildomas 5 % mokestis, kuris pervedamas į užimtumo fondą. 2012 m. solidarumo mokestis buvo padidintas nuo 5 % iki 7 % ir pradėtas taikyti nuo nuo 2013 mokestinių metų. Įsigaliojus 2013 mokestinių metų pakeitimams, Liuksemburgo mieste bendras pelno mokesčio tarifas padidėjo nuo 28,80 iki 29,22 % Be to, Liuksemburgo įmonėms taikomas metinis grynojo turto mokestis, kurio tarifas sudaro 0,5 % ir kuris kiekvienų metų sausio 1 d. taikomas bendrovės tarptautinei grynajai vertei.

265

impôt sur le revenue des collectivités

IRC

impôt commercial communal

(266)  LIR 164 straipsnio 3 dalies taikymą įmonių finansavimui Liuksemburgo mokesčių administratoriai išaiškino 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 ir 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2bis, kuriuos pakeitė Circulaire du directeur des contributions LIR no56/1–56bis/1 du 27 décembre 2016, traitement fiscal des sociétés exerçant des transactions de financement intra-groupe.

266

Circulaire du directeur des contributions LIR no

(267)  Žr. (294) konstatuojamąją dalį.

267

(268)  
  2011 m. sausio 28 d. aplinkraštis LIR Nr. 164/2, p. 2.

268

(269)  Liuksemburgas į EBPO įstojo 1961 m. gruodžio 7 d.

269

(270)  Žr., pavyzdžiui, 1995 m. EBPO SK gairių įvado 16 punktą: „EBPO valstybės narės raginamos taikyti šias gaires savo nacionalinėje sandorių kainodaros praktikoje, o mokesčių mokėtojai raginami taikyti šias gaires mokesčių tikslais vertinant, ar jų sandorių kainodara atitinka įprastų rinkos sąlygų principą [...]“.

270

(271)  Naujausią versiją EBPO paskelbė 2014 m. liepos 15 d.

271

(272)  Atsižvelgiant į tai, „sandorių kainos“ reiškia kainas, kuriomis įmonė perduoda fizines prekes ar nematerialųjį turtą arba teikia paslaugas savo asocijuotosioms įmonėms. 1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, įvadas, 11 punktas.

272

(273)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.13 punktą. Taip pat žr. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.14 punktą.

273

(274)  Atskiros įmonės požiūris yra paaiškintas EBPO SK gairių įvado 6 punkte: „Norint grupės vidaus sandoriams taikyti atskiros įmonės požiūrį, atskiros grupės narės turi būti apmokestinamos vertinant, kad jos sudaro sandorius įprastomis rinkos sąlygomis. Tačiau tarptautinių įmonių grupės narių santykiai gali sudaryti sąlygas grupės narėms nustatyti specialias grupės vidaus santykių sąlygas, besiskiriančias nuo sąlygų, kurios būtų buvusios nustatytos, jeigu grupės narės veiktų kaip nepriklausomos įmonės, vykdančios veiklą atvirosiose rinkose. Siekdamos užtikrinti teisingą atskiros įmonės požiūrio taikymą, EBPO šalys narės patvirtino įprastų rinkos sąlygų principą, pagal kurį turėtų būti panaikinamas specialių sąlygų poveikis pelno dydžiui.“ Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punktą.

274

(275)  2017 m. EBPO sandorių kainodaros gairės tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms, paskelbtos 2017 m. liepos 10 d. Laikoma, kad vėlesni komentarų ir gairių pakeitimai ir papildymai, susiję su EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo, kuriais nebuvo keičiamas pats sutarties tekstas, yra taikomi aiškinant šiame sprendime nagrinėjamus straipsnius. Toks požiūris grindžiamas nuomone, kad EBPO komentaruose ir gairėse, įskaitant 1995 ir 2010 m. EBPO SK gaires, atsispindi tarptautinis susitarimas dėl EBPO pavyzdinėje sutartyje dėl apmokestinimo nustatytų principų taikymo; taip pat žr. 2010 m. EBPO pavyzdinės sutarties dėl apmokestinimo komentaro 35 punktą.

275

(276)  EBPO sandorių kainodaros gairės tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms, 2010 m. liepos 22 d.

276

(277)  EBPO sandorių kainodaros gairės tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms, 1995 m. liepos 13 d. Šios gairės buvo pagrįstos EBPO ataskaita „Sandorių kainodara ir tarptautinės įmonės (1979 m.)“

277

(278)  2017 m. EBPO SK gairėse atsispindi paaiškinimai ir pakeitimai, dėl kurių buvo susitarta 2015 m. BEPS ataskaitose dėl 8–10 veiksmų „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“ ir 13 veiksmo „Sandorių kainodaros dokumentacija ir ataskaitų pagal šalis teikimas“. Į jas taip pat įtrauktos atnaujintos rekomendacijos dėl 2013 m. patvirtintų saugumo garantų pripažįstant, kad tinkamai parengti saugumo garantai gali padėti šiek tiek sumažinti reikalavimų laikymosi naštą ir suteikti daugiau tikrumo mokesčių mokėtojams. Galiausiai šioje redakcijoje pateikti nuoseklumo pakeitimai, kurie buvo atlikti likusiame EBPO SK gairių tekste.

278

(279)  Ataskaita buvo paskelbta 2015 m. spalio 5 d. ir EBPO taryba ją patvirtino 2016 m. liepos 23 d.

279

(280)  EBPO (2015 m.), „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“, 2015 m. galutinės ataskaitos dėl 8–10 veiksmų, BEPS projektas, „Sandorių kainodaros gairių“ VI skyriaus pakeitimai.

280

(281)  EBPO (2015 m.), „Sandorių kainodaros derinimas atsižvelgiant į vertės kūrimą“, 2015 m. galutinės ataskaitos dėl 8–10 veiksmų, BEPS projektas, „Sandorių kainodaros gairių“ VIII skyriaus pakeitimai.

281

(282)  1995 m. EBPO SK gairės, II skyrius, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, II dalis.

282

(283)  1995 m. EBPO SK gairių 1.69 punkte numatyta, kad „[t]okiais atvejais reikėtų pasistengti prieiti prie išvados, atitinkančios įprastų rinkos sąlygų principą, kuri yra praktiniu požiūriu priimtina visoms susijusioms šalims, atsižvelgiant į konkrečius faktus ir aplinkybes, turimų įrodymų derinį ir santykinį įvairių nagrinėjamų metodų patikimumą“.

283

(284)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.68 punktas; 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 2.9 punktas. Šiuo atžvilgiu 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.9 punkte pažymima, kad „[t]ačiau EBPO pripažinti metodai neturi būti pakeisti kitais metodais, jeigu atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes EBPO metodai yra tinkamesni.“

284

(285)  1995 m. EBPO SK gairės, II ir III skyriai; 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, II ir III dalys;

285

(286)  1995 m. EBPO SK gairių 3.49 punkte numatyta: „Siekiant nustatyti, ar sandorio kaina atitinka įprastas rinkos sąlygas, t. y. ar esama specialių sąlygų, kuriomis daromas poveikis asocijuotųjų įmonių tarpusavio pelnui, pirmenybę reikia teikti ne sandorio pelnu grindžiamam metodui, o tradiciniams sandoriais grindžiamiems metodams. Iš praktinės patirties matyti, kad iki šiol dauguma atvejų galima taikyti tradicinius sandoriais grindžiamus metodus“. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte numatyta: „Jeigu, atsižvelgiant į 2.2 punkte apibūdintus kriterijus, tradicinis sandoriais grindžiamas metodas ir sandorio pelnu grindžiamas metodas gali būti taikomi vienodai patikimai, pirmenybė teikiama tradiciniam sandoriais grindžiamam metodui, o ne sandorio pelnu grindžiamam metodui“.

286

(287)  1995 m. EBPO SK gairės; 2.7 punktas: „Kai yra galimybė rasti panašių nekontroliuojamų sandorių, PKLR metodas yra paprasčiausias ir patikimiausias būdas įprastų rinkos sąlygų principui taikyti. Todėl tokiais atvejais pirmenybė teikiama PKLR metodui visų kitų metodų atžvilgiu.“ Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.15 punktą.

287

(288)  1995 m. EBPO SK gairės; 2.7 punktas: „Laikantis I skyriuje nustatytų principų, taikant PKLR metodą nekontroliuojamas sandoris yra panašus į kontroliuojamą sandorį (t. y. yra panašus nekontroliuojamas sandoris), jeigu yra tenkinamas vienas iš dviejų reikalavimų: a) nė vienas iš lyginamų sandorių arba šiuos sandorius vykdančių įmonių skirtumų (jeigu tokių yra) negali turėti reikšmingos įtakos kainai atvirojoje rinkoje arba b) galima atlikti pagrįstai tikslų koregavimą ir pašalinti reikšmingą tokių skirtumų poveikį“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.14 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.15 punktą.

288

(289)  1995 m. EBPO SK gairės, 3.2 punktas; 2010 m. EBPO SK gairės, 2.58 punktas ir 2017 m. EBPO SK gairės, 2.64 punktas.

289

(290)  Kaip aiškinama 2010 m. EBPO SK gairių 2.80 punkte, nustatant pelno dydžio rodiklį nereikėtų atsižvelgti į straipsnius, nesusijusius su pagrindine veikla, kaip antai palūkanų pajamas, sąnaudas ir pelno mokesčius. Be to, reikėtų neatsižvelgti į ypatingus ir išskirtinius neperiodinius straipsnius.

290

(291)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, žodynėlis.

291

(292)  2010 m. EBPO SK gairių 3.18 punkte pateikta tokia rekomendacija: „Taikant visų sąnaudų ir maržos, perpardavimo kainos ar sandorio grynosios maržos metodą, kaip aprašyta II skyriuje, būtina pasirinkti sandorio šalį, kurios finansinis rodiklis (pelnas, sudarantis procentinę sąnaudų dalį, bendroji marža ar grynojo pelno rodiklis) yra vertinamas. Vertinama šalis turėtų būti pasirenkama atsižvelgiant į sandorio funkcijų analizę. Paprastai vertinama ta šalis, kuriai sandorių kainodaros metodą galima taikyti patikimiausiu būdu ir kuriai galima rasti patikimiausių lyginamųjų duomenų, t. y. dažniausiai tai būna šalis, kurios funkcinę analizę atlikti paprasčiau.“ Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 6.198 punktą: „Atliekant sandorių kainodaros analizę, kai tinkamiausias sandorių kainodaros metodas yra perpardavimo kainos metodas, visų sąnaudų ir maržos metodas arba sandorio grynosios maržos metodas, vertinimui dažnai pasiliekama mažiau sudėtinga kontroliuojamo sandorio šalis. Daugeliu atveju vertinamos šalies kainą arba pelno dydį įprastomis rinkos sąlygomis galima nustatyti ir nevertinant nematerialiojo turto, kurio naudojimas yra susijęs su sandoriu. Taip paprastai būtų tais atvejais, kai nematerialųjį turtą naudoja tik nevertinama šalis.“

292

(293)  Kaip nurodyta 1995 m. EBPO SK gairių 6.26 punkte: „Tais atvejais, kai sandoris susijęs su didelės vertės nematerialiuoju turtu, gali būti sudėtinga rasti panašių nekontroliuojamų sandorių. Todėl gali būti sudėtinga taikyti tradicinius sandoriais grindžiamus metodus ir sandorio grynosios maržos metodą, ypač tais atvejais, kai abiem sandorio šalims nuosavybės teise priklauso sandoriui naudojamas nematerialusis turtas arba unikalus turtas, dėl kurio šis sandoris skiriasi nuo potencialų konkurentų sandorių. Tokiais atvejais gali būti naudingas pelno padalijimo metodas, nors jį taikant gali kilti praktinių problemų.“ Kaip išsamiau aiškinama 2010 m. EBPO SK gairių 2.59 punkte: „Tikimybė, kad sandorio grynosios maržos metodas bus patikimas, yra nedidelė, kai kiekviena sandorio šalis vertingai ir unikaliai prisideda [...] Tokiu atveju tinkamiausias metodas dažniausia yra sandorio pelno padalijimo metodas, [...]. Tačiau vienašalis metodas (tradicinis sandoriais grindžiamas metodas arba sandorio grynosios maržos metodas) gali būti taikomas tais atvejais, kai viena iš šalių įneša visą unikalų indėlį į kontroliuojamą sandorį, o kita šalis neįneša jokio unikalaus indėlio.

293

(294)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, žodynėlis.

294

(295)  1995 m. EBPO SK gairės, 3.7 punktas; 2010 m. EBPO SK gairės, 2.109 ir 2.115 punktai.

295

(296)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.45–1.48 punktai, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 3.55–3.62 punktai.

296

(297)  Duomenų rinkinio kvartiliai trys taškai, kurie rinkinį sudarančius skaičius nuo mažiausio iki didžiausio padalija į keturias vienodo dydžio atkarpas, t. y. 25 % duomenų priskiriama 25-ajam procentiliui (taip pat vadinamam apatiniu kvartiliu), 50 % duomenų yra žemiau arba priskiriama antrajam kvartiliui, kuris yra rinkinio mediana, o 75 % duomenų yra žemiau arba priskiriama 75-ajam procentiliui (taip pat vadinamam viršutiniu kvartiliu).

297

(298)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.48 punktas, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 3.62 punktas.

298

(299)  2017 m. EBPO SK gairės, VI skyrius, ir Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų 8–10 galutinė ataskaita, p. 63–117.

299

(300)  1995 ir 2010 m. EBPO SK gairės, 6.14 punktas, 2017 m. EBPO SK gairės, 6.112 punktas.

300

(301)  Kaip papildomai patvirtinta 2017 m. EBPO SK gairių 6.42 punkte: „Nors nuosavybės teisės ir sutartimi įformintų susitarimų nustatymas yra svarbus pirmas analizės etapas, šie elementai yra atskiri ir nesusiję su atlygio įprastomis rinkos sąlygomis klausimu. Taikant sandorių kainodarą, nematerialiojo turto nuosavybės teisė savaime nesuteikia jokios teisės išlaikyti tarptautinių įmonių grupės grąžą, gautą eksploatuojant nematerialųjį turtą, net jeigu tokią grąžą iš pradžių gali gauti teisėtas savininkas dėl savo juridinės arba sutartinės teisės eksploatuoti nematerialųjį turtą. Grąžą, kurią galiausiai pasilieka arba kuri priskiriama teisėtam savininkui, nulemia jo vykdomos funkcijos, naudojamas turtas ir prisiimama rizika, taip pat kitų tarptautinių įmonių grupės narių indėlis per jų vykdomas funkcijas, naudojamą turtą ir prisiimamą riziką“.

301

(302)  2017 m. EBPO SK gairės, VI skyrius, ir Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų 8–10 galutinė ataskaita, p. 141–160.

302

(303)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.2 punktas.

303

(304)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.29 punktas.

304

(305)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.9 ir 7.10 punktai.

305

(306)  ES bendras sandorių kainodaros forumas, BSKF ataskaita – gairės dėl mažos pridėtinės vertės grupės vidaus paslaugų, 2010 m. vasario 4 d. posėdis, paskelbta https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/docs/body/jtpf_020_rev3_2009.pdf.

306

(307)  2010 m. BSKF ataskaita, 59–60 punktai.

307

(308)  2010 m. BSKF ataskaita, 62 punktas.

308

(309)  Siekiant išsamumo pažymima, kad darbo sąnaudų dalis gali būti įtraukiama į PPS, kai ji yra tiesiogiai susijusi su gamyba.

309

(310)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 38 konstatuojamąją dalį.

310

(311)  17 lentelėje EBITDA yra įprastas akronimas – pajamos neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos.

311

(312)  
  2014 m. spalio 7 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą, nustatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje, C(2014) 7156 final.

312

final

(313)  Todėl 0,45 ir 0,55 % apyvartos Europoje, kaip parodyta 1 pav.

313

(314)  Anksčiau – Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 2 dalis.

314

(315)  
  2014 m. lapkričio 21 d. pateiktos medžiagos 43 punkte Liuksemburgas remiasi ataskaita, kurią 2011 m. gegužės 27 d. Verslo apmokestinimo elgesio kodekso grupė pateikė Tarybai: „Atsižvelgdama į Liuksemburgo mokesčių priemonę, taikomą bendrovėms, kurios vykdo grupės vidaus finansinę veiklą, 2011 m. vasario 17 d. posėdyje grupė aptarė suderintą aprašymą. Liuksemburgas informavo grupę, kad 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 yra nustatytos išankstinės kainodaros susitarimų, patvirtinančių sandorių atlygį, teikimo sąlygos. [...] Gavusi šią informaciją, grupė susitarė, kad šios priemonės nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“.

315

(316)  
  2014 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgo pateikta medžiaga, 44 punktas: „
  2011 m. gruodžio 6 d. posėdyje EBPO žalingos mokesčių praktikos forumas susitarė toliau nenagrinėti 10 sistemų, iš kurių viena buvo Liuksemburge atlikta grupės vidaus finansinės veiklos išankstinio apmokestinimo analizė“.

316

(317)  
  2014 m. lapkričio 21 d. pateiktos medžiagos 73 punkte Liuksemburgas remiasi Komisijos 2013 m. spalio 2 d. sprendimu byloje SA.32225 dėl kompensacijos už „Nedalco“ turto nusavinimą Bergene prie Zomo.

317

(318)  
  2014 m. lapkričio 7 d. Sprendimo Autogrill España/Komisija, T-219/10, ECLI:EU:T:2014:939, 44 ir 45 punktai.

318

Autogrill España

Komisija

(319)  
  2004 m. gruodžio 5 d. raštu bendrovė „Amazon“ informavo Liuksemburgą, kad restruktūrizavimas bus baigtas tik 2006 m., ir paprašė, kad ginčijamas mokesčių sprendimas pirmuosius penkerius metus būtų taikomas nuo tų metų. 2004 m. gruodžio 23 d. Liuksemburgas patvirtino, kad aprašytas vėlavimas neturi įtakos 2003 m. lapkričio 6 d. susitarimui, jeigu kitos 2003 m. spalio 23 d. prašymo nuostatos išlieka nepakitusios.

319

(320)  Bendrovė „Amazon“ nurodo šias valstybės pagalbos bylas, kuriose, „Amazon“ teigimu, bazinė sistema buvo konkreti mokesčių nuostata: 2011 m. sausio 12 d. Komisijos sprendimas 2011/282/ES dėl Ispanijos įgyvendintos finansinės prestižo vertės amortizacijos mokesčių tikslais įsigyjant užsienio bendrovės akcijų Nr. C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) (OL L 135, 2011 5 21, p. 1); 2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimo 2007/256/EB dėl pagalbos sistemos, Prancūzijos skirtos pagal Bendrojo mokesčių kodekso 39 CA straipsnį (Valstybės pagalba C 46/2004 (ex NN 65/2004)) (OL L 112, 2007 4 30, p. 41), 86 punktas; 2013 m. liepos 18 d. Sprendimo P Oy, C-6/12, 22–31 punktai; 2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, 50 punktas.

320

P Oy

Paint Graphos

(321)  Nurodomas Sprendimas 2011/282/ES ir 2010 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas 2011/276/ES dėl valstybės pagalbos sudarant susitarimą dėl mokesčių, kurią Belgija suteikė bendrovei „Umicore S.A.“ (buvusiai „Union Minière S.A.“ ) (Valstybės pagalba C 76/03 (ex NN 69/2003)) (OL L 122, 2011 5 11, p. 76), visų pirma 204 ir 223 punktai.

321

(322)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 2 priedas.

322

(323)  Visų pirma 2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 43–45 ir 49 punktai: Bendrovė „Amazon“ nurodo Sprendimo Komisija ir Ispanija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/99 P, 72 ir 73 punktus ir nurodytą teismo praktiką; Sprendimo P Oy, C-6/12, 17–19 punktai, Sprendimo Autogrill, T-219/10, 29 punktas ir Sprendimo Portugalija/Komisija, C-88/03, 54 punktą ir nurodytą teismo praktiką.

323

Komisija ir Ispanija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

P Oy

Autogrill

Portugalija/Komisija

(324)  Bendrovė „Amazon“ šį argumentą iliustruoja pateikdama Liuksemburgo priimtų ir Tarptautinės tiriančiųjų žurnalistų asociacijos paskelbtų mokesčių sprendimų pavyzdžius. Iš jų bendrovė „Amazon“ išskyrė 97 sprendimus, kurie, „Amazon“ teigimu, yra grindžiami likutinio pelno padalijimo metodu ir numato finansavimo susitarimų neunikalios grąžos paskyrimą, t. y. nustatytą finansinę maržą Liuksemburgo įmonei, kai likutis pelnas yra paskiriamas finansinės priemonės turėtojui.

324

(325)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 97 punktas.

325

(326)  
  2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 6.

326

(327)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 9 punktas.

327

(328)  [Konsultantas Nr. 4], „Lyginamųjų Europos valdymo bendrovių, veikusių 2010–2012 m., paieška“ (Benchmark Company Search for European Management Companies for 2010–2012), 2014 m. vasario 5 d.
  „Amazon“ pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą 11 priedas.

328

Benchmark Company Search for European Management Companies for 2010–2012

(329)  Mokesčių konsultantas paiešką atliko šiose šalyse: Airijoje, Austrijoje, Belgijoje, Danijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Liuksemburge, Nyderlanduose, Portugalijoje, Prancūzijoje, Suomijoje, Švedijoje ir Vokietijoje.

329

(330)  Paieška buvo atliekama naudojant šiuos reikšminius žodžius: valdymo paslaugos (management services), verslo valdymo konsultavimo paslaugos (business management consultancy services), strateginio konsultavimo paslaugos (strategic consulting services), organizacinio planavimo paslaugos (organisational planning services) ir kitos susijusios paslaugos (other related services). Tuo pat metu mokesčių konsultantas atmetė bendroves, kurios teikė nesusijusias paslaugas (pavyzdžiui, audito, aktuarines, reklamos, brokerių, ryšių, statybos, projektavimo ir vystymo, gamybos, IT, nekilnojamojo turto ir transporto paslaugas), veikė kaip ūkinės bendrijos, veikė nepanašiame sektoriuje (komunalinių paslaugų ir energetikos) ir buvo pateikusios nepakankamą kokybinę informaciją.

330

management services

business management consultancy services

strategic consulting services

organisational planning services

other related services

(331)  Bendrovės „Adix“, „Axholmen Ab“, „Becitizen“, „Consilia Business Management Spa“, „Icm Intercultural Management Associates“, „Implement Mp Ab“, „Nike Consulting Spa“, „Nsa S.P.A.“, „Pambianco Strategie Di Impresa Srl“, „Rhapsodies Conseil“, „X-Pm Transition Partners“.

331

(332)  Iš bendrų pajamų atėmus bendras sąnaudas, kai bendras sąnaudas sudaro bendra parduotų prekių savikaina ir bendros veiklos sąnaudos.

332

(333)  
  2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 6.

333

(334)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 14 priedas. [Konsultantas Nr.], „[Konsultanto Nr. 2] perspektyvinė analizė“ ([Advisor 2] roll-forward analysis).

334

[Advisor 2] roll-forward analysis

(335)  Bendrovė „Amazon“ nurodo bylą France Telecom (2004 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimo 2006/621/EB dėl valstybės Paramos, kurią Prancūzija skiria France Télécom (OL L 257, 2006 9 20, p. 11), 263 punktas), kurioje Komisija nusprendė atsisakyti išieškojimo dėl priemonės naujoviškumo.

335

France Telecom

France Télécom

(336)  EPICENTER save apibūdina kaip nepriklausomą šešių pirmaujančių Europos Sąjungos ekspertų grupių iniciatyvą. Pasinaudodamas savo narių ekonomine kompetencija, jis siekia paveikti ES politinius debatus ir populiarinti laisvos visuomenės principus.

336

(337)  
  2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 8. Kaip nurodyta toje medžiagoje, „[...] it is highly unlikely that Lux SCS would have been able to find an independent entity capable or willing enter into a licensing agreement if doing so entailed that the business risk would be supported by that independent entity. Accordingly, Lux SCS was ready to take the risks in relation to the Intangibles, so as to enable LuxOpCo to gain more easily market shares: in the longer term growing revenue for LuxOpCo would mean more revenue for Lux SCS, as licensor. In practical terms, this meant entering into a contractual agreement where the royalty methodology is based on the licensee's being profitable and earning a return on its costs, rather than an arrangement that would create a risk of the licensee being loss making“.

337

(338)  
  2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 11.

338

(339)  
  2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga. Kaip paaiškino bendrovė „Amazon“: „Considering those circumstances, it was indeed rational for both parties to agree on a remuneration on the basis that the risks were borne by the licensor and the licensee received a return on costs, as this would incentivize the licensee to grow as quickly as possible, both in terms of geographies and product lines, and to maximize selection (rather than concentrate only on higher margin product lines)“.

339

(340)  SK ataskaita, p. 50.

340

(341)  
  2016 m. vasario 15 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, H priedas.

341

(342)  
  2016 m. vasario 15 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 4.

342

(343)  Bendrovės „Algoriel“, „Decade“, „Seresco SA“ ir „Societe de Gestion de Terminaux Informatiques“.

343

(344)  Bendrovė „Solutec“.

344

(345)  SK ataskaita, p. 32.

345

(346)  
  2016 m. sausio 18 d. pateiktos medžiagos p. 11 bendrovė „Amazon“ papildomai paaiškina, kad „[...] it was logical that the royalty contained a floor based on a percentage of royalties, which incentivized the licensee to maximize revenues (and share in the upside of doing so). The corollary to that was a cap on the licensee's remuneration (based on a higher percentage of revenues) to ensure that the costs of the licensee were efficiently managed and did not increase too far out of line with revenue growth“.

346

(347)  Žr. http://www.amazon.com/Careers-Homepage/b?ie=UTF8&node=239364011.

347

(348)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 1.

348

(349)  Kaip paaiškinta šios medžiagos p. 5, šį skaičiavimą [konsultantas Nr. 1] atliko 2017 m. ex post SK ataskaitoje. BPA (bendroji prekių apyvarta) yra bendra „Amazon“ svetainių apyvarta, t. y. pardavimas pačios bendrovės „Amazon“ vardu ir pardavimas, kurį trečiosios šalys vykdo per platformą „Marketplace“.

349

ex post

(350)  
  2017 m. gegužės 29 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga: [konsultantas Nr. 1] ir [konsultantas Nr. 1] „Ekonominė sandorių kainodaros metodikos, patvirtintos 2003 m. mokesčių administratoriaus sprendime, analizė“, 2017 m. gegužės 25 d.

350

(351)  SK ataskaita, p. 25–28: vertinama, kad autorinis atlyginimas, patenkantis į intervalą nuo [10–15] proc. iki [10–15] proc., atitinka įprastų rinkos sąlygų principą. 2017 m. ex post SK ataskaita, p. 12: „LuxOpCo's aggregate royalty payments to LuxSCS over the period under review are approximately [5–10]% of net sales (or [3–3.5]% of GMS). This figure is well below the range of royalty rates indicated by the CUP analysis in the [Advisor 2] Report, which are based on the agreement between Amazon and [A] and include adjustments to account for other intangibles (customer referrals) licensed by LuxSCS to LuxOpCo but not made available by Amazon to [A].“

351

ex post

(352)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 13: „The tax court relied on Amazon's uncontrolled transactions with its M.com business partners for website technology, external trademark comparables for marketing intangibles, and Amazon's uncontrolled transactions for customer referral fees under the Associates and Syndicated Stores programs for customer information“.

352

(353)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 12–13. 1 lentelėje nurodyta, kad autorinio atlyginimo dydis yra šių autorinio atlyginimo dydžių suma: [3–3,5] proc. BPA už technologijas, [1–1,5] proc. BPA už rinkodaros nematerialųjį turtą ir [0,5–1] proc. BPA už klientų informaciją. [Konsultantas Nr. 1] perskaičiavo JAV mokesčių teismo nustatytą IN teisių perleidimo įmoką už klientų informaciją į autorinį atlyginimą proporcingai technologijų ir nematerialiojo rinkodaros turto vertei.

353

ex post

(354)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 12–13.

354

ex post

(355)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 15–16.

355

ex post

(356)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 13: „The license of the Intangibles from LuxSCS to LuxOpCo is different, as the license comes with a commitment by LuxSCS to maintain, update, and enhance those intangibles through ongoing investments under the CSA. Although it is recognized that there is a decay of intangibles over time, these intangibles are replaced by new intangibles from the ongoing investments under the CSA and therefore, no downward adjustment to the royalty paid by LuxOpCo to LuxSCS is necessary“.

356

ex post

(357)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 16. Kita vertus, 2017 m. ex post SK ataskaitoje neatlikta funkcinė analizė taikant PKLR metodą, nors funkcinė analizė yra laikoma lemiamu palyginamumo analizės veiksniu; žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.20 punktą.

357

ex post

ex post

(358)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 32.

358

ex post

(359)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 30.

359

ex post

(360)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 33.

360

ex post

(361)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 33.

361

ex post

(362)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 33.

362

ex post

(363)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 53 punktas ir nurodyta teismo praktika.

363

Komisija/World Duty Free

(364)  Žr. 2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimo Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 72 punktą ir nurodytą teismo praktiką.

364

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

(365)  
  2009 m. balandžio 30 d. Sprendimo Komisija/Italija ir Wam, C-494/06 P, ES:C:2009:272, 54 punktas ir nurodyta teismo praktika. Taip pat žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 112 punktą.

365

Komisija/Italija ir Wam

Italija/Komisija

(366)  
  2003 m. lapkričio 20 d. Sprendimo GEMO SA, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, 41 punktas ir nurodyta teismo praktika.

366

GEMO SA,

(367)  
  1980 m. rugsėjo 17 d. Sprendimo Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, 11 punktas. 2000 m. birželio 15 d. Sprendimo Alzetta, sujungtos bylos T-298/97, T-312/97 ir kt., ECLI:EU:T:2000:151, 80 punktas.

367

Phillip Morris

Alzetta

(368)  
  2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 55 punktas. Taip pat žr. 2014 m. kovo 20 d. Sprendimo Rousse Industry/Komisija, C-271/13 P, ECLI:EU:C:2014:175, 44 punktą; 2011 m. birželio 9 d. Sprendimo Comitato „Venezia vuole vivere“ ir kt./Komisija, sujungtos bylos C-71/09 P, C-73/09 P ir C-76/09 P, ECLI:EU:C:2011:368, 136 punktas. 2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija/Komisija, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 30 punktas ir nurodyta teismo praktika.

368

Heiser

Rousse Industry/Komisija,

Comitato „Venezia vuole vivere“ ir kt./Komisija

Vokietija/Komisija,

(369)  
  2015 m. birželio 4 d. Sprendimo Komisija/MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas. Taip pat žr. 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 55 punktą ir 2016 m. birželio 30 d. Sprendimo Belgija/Komisija, C-270/15 P, ECLI:EU:C:2016:489, 49 punktą.

369

Komisija/MOL,

Komisija/World Duty Free Group

Belgija/Komisija

(370)  
  2016 m. spalio 26 d. Sprendimo Orange/Komisija, C-211/15 PEU:C:2016:798, 53 ir 54 punktai.

370

Orange/Komisija

(371)  
  2001 m. lapkričio 8 d. Sprendimas Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, 41 punktas.

371

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(372)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 punktas.

372

Italija/Komisija

(373)  Žr. 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-66/02, ECLI:EU:C:2005:768, 78 punktą; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 132 punktą; 2014 m. spalio 9 d. Sprendimo Ministerio de Defensa ir Navantia, C-522/13, ECLI:EU:C:2014:2262, 21–31 punktus.

373

Italija/Komisija,

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

Ministerio de Defensa ir Navantia

(374)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 95 punktą.

374

Belgija ir Forum 187/Komisija

(375)  Tai, kad sandorių kainodaroje svarbiausia yra grupės vidaus sandorių kainodara, aišku iš 2010 m. EBPO SK gairių 1.6 punkto: „[k]adangi atskiros įmonės požiūriu tarptautinių bendrovių grupės narės vertinamos taip, lyg būtų savarankiškos įmonės, dėmesys yra sutelkiamas į sandorių tarp tų narių pobūdį ir į tai, ar tų sandorių sąlygos skiriasi nuo sąlygų, kurios būtų taikomos panašiems nekontroliuojamiems sandoriams. Tokia kontroliuojamų ir nekontroliuojamų sandorių analizė, vadinama „palyginamumo analize“, yra svarbiausia taikant įprastų rinkos sąlygų principą“. Tai, kad svarbiausia yra grupės vidaus sandorių kainodara, dar kartą patvirtinama 2010 m. EBPO SK gairių 1.33 punkte: „[į]prastų rinkos sąlygų principo taikymas paprastai yra pagrįstas kontroliuojamo sandorio sąlygų palyginimu su savarankiškų įmonių sandorių sąlygomis. <...>.“

375

(376)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 95 punktą.

376

Belgija ir Forum 187/Komisija

(377)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 27 punktas.

377

(378)  1995 m. EBPO SK gairės, 1.12 punktas, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 1.13 punktas.

378

(379)  
  2014 m. lapkričio 21 d. Liuksemburgo pateikta medžiaga, 38–40 punktai.

379

(380)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italija/Komisija, 173/73, ECLI: EU:C:1974:71.

380

Italija/Komisija

(381)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 81 punktą; 2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimą Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732; 2012 m. kovo 29 d. Sprendimo 3M Italia, C-417/10, ECLI:EU:C:2012:184, 25 punktą ir Nutarties Safilo, C-529/10, ECLI:EU:C:2012:188, 18 punktą.

381

Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

3M Italia

Safilo

(382)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį.

382

(383)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.20 punktą. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.42 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.51 punktą.

383

(384)  SK ataskaitoje pateiktas tik netikslus teiginys, kad likutinis pelnas „gali būti laikomas priskirtinas nematerialiajam turtui, o bendrovė „LuxSCS“ bendrovei „LuxOpCo“ suteikia licenciją tą turtą naudoti“.

384

(385)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 21 ir 32.

385

ex post

(386)  
  2017 m. birželio 7 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

386

(387)  Todėl bendrovė „Amazon“ neteisingai teigia, kad nematerialiojo turto naudojimą iš tikrųjų kontroliuoja bendrovė „LuxSCS“, nes nematerialiojo turto licencijos galėtų būti suteiktos kitai bendrovei, jeigu bendrovės „LuxOpCo“ veikla taptų nuostolinga. Žr. 321 konstatuojamąją dalį.

387

(388)  Licencijos sutartis, 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose), 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works), 2.3 punktas „Išlaikymas“ (Maintenance), 4.1 punktas „Galiojimo laikotarpis“ (Term) ir 9.2 punktas „Pažeidimų prevencija“ (Preventing Infringement).

388

Licensed Purpose

Exclusive Intellectual Property License Grant

Derivative Works

Maintenance

Term

Preventing Infringement

(389)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant).

389

Exclusive Intellectual Property License Grant

(390)  Licencijos sutartis, 9.2 punktas „Pažeidimų prevencija“ (Preventing Infringement). Savo 2017 m. birželio 7 d. pateikta medžiaga „Amazon“ patvirtino tokią 9.2 nuostatos formuluotę, žr. p. 2.

390

Preventing Infringement

(391)  Licencijos sutartis, 9.5 punktas „Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga“ (Compliance, Data Protection).

391

Compliance, Data Protection

(392)  Licencijos sutartimi nustatyta paskirtis, kuriai taikomos licencijos, yra tapati SPS nustatytai paskirčiai, kuriai taikomos licencijos, kurias gavo bendrovė „LuxSCS“. Žr. SPS 1.13 punkto a papunktį.

392

(393)  Kadangi antriniai kūriniai neturėjo būti perduoti bendrovei „LuxSCS“ pagal susitarimą, bendrovė „LuxSCS“ gavo visą nematerialiojo turto naudojimo laiką galiojančią neatšaukiamą, išimtinę licenciją be autorinio atlyginimo visame pasaulyje naudoti tuos antrinius kūrinius, įskaitant teisę juos sublicencijuoti. Tačiau bet koks antrinių kūrinių paskyrimas arba licencija kartu pagal licenciją tebepriklausė bendrovei „LuxOpCo“, o šiai pagal Licencijos sutartį suteikta neatšaukiama ir išimtinė nematerialiojo turto ir visos kitos intelektinės nuosavybės, kurią bendrovė „LuxSCS“ turi Europos teritorijoje, licencija. Licencijos sutartis, 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose), 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works).

393

Licensed Purpose

Exclusive Intellectual Property License Grant

Derivative Works

(394)  Žr. 124 konstatuojamąją dalį.

394

(395)  Žr. 124 konstatuojamąją dalį. Žr. 2003 m. spalio 31 d.
  „Amazon“ pateiktą medžiagą. Taip pat žr. bendrovės „LuxSCS“ finansines ataskaitas ir ES politikos ir procedūrų vadovą – juose nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“
  „
  must never have any employees
  “. Savo 2015 m. kovo 19 d. pateiktoje medžiagoje bendrovė „Amazon“ nurodė, kad „Amazon“ grupės darbuotojai, susiję su nematerialiojo turto plėtojimu ir išlaikymu, nedirba nei bendrovėje „LuxSCS“, nei kitose bendrovės „LuxSCS“ akcijų turinčiose įmonėse.

395

must never have any employees

(396)  Per nagrinėjamą laikotarpį bendrovė „LuxSCS“ taip pat turėjo bendrovės „Amazon Eurasia Holdings Sarl“ akcijų.

396

(397)  Žr. 104 konstatuojamąją dalį ir 27 išnašą.

397

(398)  Žr. 454–455 konstatuojamąsias dalis.

398

(399)  Iš tikrųjų bendrovė „Amazon“ patvirtino, kad „
  neither [LuxSCS], not its general partner, Amazon Europe Holding Inc., had an active role in the IP Steering Committee
  “. Žr. 2017 m. birželio 7 d.
  „Amazon“ pateiktą medžiagą, p. 1. Kaip aiškinama 103 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „Amazon Europe Holding Inc.“ taip pat veikė kaip vienintelė bendrovės „LuxSCS“ valdytoja.

399

neither [LuxSCS], not its general partner, Amazon Europe Holding Inc., had an active role in the IP Steering Committee

(400)  Bendrovės „LuxSCS“ vienintelio valdytojo 2006 m. balandžio 28 d. rašytinis nutarimas, žr. 14 lentelę.

400

(401)  Žr. 104 ir 218 konstatuojamąsias dalis.

401

(402)  SPS, 1.13 punktas (Paskirtis, kuriai taikomos licencijos), 2.3 punktas ir B priedas, taip pat 9.12 punktas (Pažeidimų prevencija). Taip pat žr. SPS, p. 1. – „the Parties desire to pool their respective resources from the Effective Date forward, for the purpose of further developing and otherwise enhancing the value of the Amazon Intellectual Property [Intangibles owned by ATI], A9 Intellectual Property [Intangibles owned by A9] and EHT Intellectual Property [Intangibles owned by LuxSCS] (as defined below), and to share the costs and risks of developing and using all such intellectual property rights developed by any Party on the basis of benefits anticipated to be derived from such intellectual property rights“.

402

(403)  Žr. 213 konstatuojamąją dalį, joje rašoma apie [U, Q, R ir T įsigijimą].

403

(404)  Žr. 212–214 ir 218 konstatuojamąsias dalis.

404

(405)  Žr. 199 išnašą.

405

(406)  Žr. 200 konstatuojamąją dalį.

406

(407)  Žr. 201 konstatuojamąją dalį.

407

(408)  Kaip aiškinama 402 išnašoje, šalys SPS sudarė siekdamos pasidalyti savo individualias sąnaudas ir riziką, kad galėtų gauti naudos iš jų bendrai vykdomo nematerialiojo turto plėtojimo.

408

(409)  Kaip matyti iš bendrovės „LuxSCS“ sąskaitų, nenustatyta nieko, iš ko būtų galima spręsti, kad bendrovėms A9, ATI ar kitoms bendrovės „Amazon“ bendrovėms buvo atlyginta už MTTP ir nematerialiojo turto valdymą, išskyrus atliekamą pagal SPS, arba kitas paslaugas, išskyrus teikiamas pagal SPS (žr. 9 lentelę). Todėl daroma prielaida, kad SPS nustatytas visas atlygis, bendrovėms A9 ir ATI sumokėtas už visas bendrovės „LuxSCS“ vardu jų vykdytas funkcijas.

409

(410)  Žr. 198 išnašą.

410

(411)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 9.24 punktą: „[n]ors nebūtina vykdyti kasdienės stebėsenos ir administravimo funkcijų, kad būtų kontroliuojama rizika (nes įmanoma tas funkcijas pavesti vykdyti trečiosioms šalims), siekiant kontroliuoti riziką reikia turėti galimybę įvertinti paslaugų teikėjo vykdomų kasdienės stebėsenos ir administravimo funkcijų rezultatą (reikiamos kontrolės lygis ir veiklos rezultatų vertinimo rūšis priklausytų nuo rizikos pobūdžio“. Kaip išsamiau aiškinama Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) 8–10 veiksmų galutinėje ataskaitoje (p. 63): „[j]eigu asocijuotoji įmonė, sutartimi prisiimanti konkrečią riziką, nekontroliuoja tos rizikos ir neturi finansinių galimybių prisiimti tą riziką, pagal skyriuje „Įprastų rinkos sąlygų principo taikymas“ pateiktą sistemą ji nustato, kad rizika bus priskirta kitai tarptautinių įmonių grupės narei, vykdančiai tokią kontrolę ir turinčiai finansinių pajėgumų prisiimti riziką. Šis kontrolės reikalavimas šiame skyriuje taikomas siekiant nustatyti, kurios šalys prisiima su nematerialiuoju turtu susijusią riziką, tačiau kartu siekiant įvertinti, kuri tarptautinių įmonių grupės narė iš tikrųjų kontroliuoja trečiosioms šalims vykdyti pavestų funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, vykdymo rezultatus“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 1.65 punktą: „[r]izikos kontrolė apima pirmuosius du 1.61 punkte apibrėžto rizikos valdymo elementus; t. y. i) gebėjimą priimti sprendimus pasinaudoti galimybe prisiimti riziką, nebesinaudoti ta galimybe arba atsisakyti jos ir kartu iš tikrųjų vykdyti tokią sprendimų priėmimo funkciją, taip pat ii) gebėjimą priimti sprendimus, ar reaguoti ir kaip reaguoti į su tokia galimybe susijusią riziką ir kartu iš tikrųjų vykdyti tą sprendimų priėmimo funkciją. Šaliai nebūtina imtis kasdienio rizikos mažinimo, kaip aprašyta iii punkte, kad ji galėtų kontroliuoti riziką. Tokį kasdienį rizikos mažinimą galima pavesti vykdyti trečiosioms šalims, kaip matyti iš 1.63 punkte pateikto pavyzdžio. Tačiau, kai tokia kasdienio rizikos mažinimo veikla pavedama vykdyti trečiosioms šalims, rizikai valdyti reikės gebėti nustatyti trečiosioms šalims vykdyti pavestos veiklos tikslus, nuspręsti samdyti rizikos mažinimo funkcijų vykdytoją, įvertinti, ar tikslų yra tinkamai siekiama ir, prireikus, nuspręsti pakoreguoti arba nutraukti sutartį su tuo vykdytoju, kartu atliekant tokį vertinimą ir priimant sprendimus. Remiantis tokia kontrolės apibrėžtimi, kad šalis galėtų kontroliuoti riziką, jai reikalingi ir pajėgumai, ir funkcinis veiksmingumas, kaip aprašyta pirmiau.

411

t. y.

(412)  Žr. 2017 m. EBPO SK gairių 6.53 punktą: „[t]rečiosioms šalims pavedant vykdyti savarankiškų įmonių tarpusavio sandorius, paprastai nematerialiojo turto teisinio savininko vardu funkcijas, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, vykdantis subjektas veiks kontroliuojamas tokio teisinio savininko (kaip aptarta 1.65 punkte). <...>.“

412

(413)  Žr. 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.14 punktą: „[į] rinkos sąlygas atitinkančią nematerialiojo turto kainodarą būtina atsižvelgti siekiant užtikrinti ir nuosavybės perdavėjo, ir jos gavėjo perspektyvos suderinamumą <...> Kadangi licenciatui, naudojant licenciją, teks imtis investicijų arba kitaip patirti išlaidų, reikia nuspręsti, ar savarankiška įmonė būtų pasirengusi sumokėti tam tikro dydžio licencijos mokestį, atsižvelgiant į tai, kad greičiausiai reikės papildomų investicijų ir kitų išlaidų“. 6.18 punkte toliau nurodyta: „[t]aip pat svarbu atsižvelgti į paslaugų (pavyzdžiui, techninės pagalbos ir darbuotojų mokymo), kurias plėtotojas gali teikti ir kurios bus susijusios su sandoriu, vertę. Panašiai, gali reikėti atsižvelgti į licenciato licenciarui suteiktą naudą, susijusią su produktų arba procesų pagerinimu“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 6.112 punktą.

413

(414)  Žr. 206 konstatuojamąją dalį.

414

(415)  Kaip nurodyta 429 konstatuojamojoje dalyje.

415

(416)  Kaip nustatyta Licencijos sutarties 2.3 punkte (Išlaikymas), 9.2 punkte (Pažeidimų prevencija) ir 9.5 punkte (Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga), bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga tik už nematerialiojo turto išlaikymą ir apsaugą.

416

(417)  Žr. 2015 m. rugpjūčio 21 d.
  „Amazon“ pateiktos medžiagos 5 priedą.

417

(418)  
  2017 m. birželio 7 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

418

(419)  Kad svarbu yra nematerialiojo turto naudojimas, aiškiai nurodyta 2017 m. EBPO SK gairių 6.71 punkte: „[j]eigu nematerialiojo turto teisinis savininkas iš esmės:

419

| — | vykdo ir kontroliuoja visas funkcijas <...>, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, |
| --- | --- |

—

vykdo ir kontroliuoja visas funkcijas <...>, susijusias su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu,

| — | suteikia visą turtą, įskaitant finansavimą, būtiną nematerialiajam turtui plėtoti, gerinti, išlaikyti, apsaugoti ir naudoti, ir |
| --- | --- |

—

suteikia visą turtą, įskaitant finansavimą, būtiną nematerialiajam turtui plėtoti, gerinti, išlaikyti, apsaugoti ir naudoti, ir

| — | prisiima visą riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, |
| --- | --- |

—

prisiima visą riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu,

jis turės teisę į visą numatytą, ex ante, grąžą, gaunamą tarptautinių įmonių grupei naudojant nematerialųjį turtą. Jeigu vienas ar keli tarptautinių įmonių grupės nariai, išskyrus teisinį savininką, vykdo funkcijas, naudoja turtą arba prisiima riziką, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu, tokioms asocijuotosioms įmonėms už jų indėlį privalo būti kompensuota rinkos sąlygomis. Toks kompensavimas gali, atsižvelgiant į faktus ir aplinkybes, apimti visą grąžą, numatytą gauti naudojant nematerialųjį turtą, arba jos dalį“. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.20 ir 1.22 punktus, 2010 m. EBPO SK gairių 1.42 ir 1.44 punktus – juose aiškiai pabrėžiamas turto naudojimas.

ex ante

(420)  Kaip aiškinama 1995 m. EBPO SK gairių 2.26 punkte, „[j]eigu nėra galimybės įrodyti, kad tarpinė bendrovė prisiima tikrą riziką arba vykdo ekonominę funkciją grandinėje, ir dėl tos funkcijos prekių vertė padidėjo, bet kuris kainos elementas, laikomas priskirtinu tarpinės bendrovės veiklai, būtų pagrįstai priskirtas kuriai nors kitai tarptautinių įmonių grupės įmonei, nes savarankiškos įmonės paprastai nebūtų leidusios tokiai bendrovei gauti sandorio pelno dalies“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.33 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 2.39 punktą. Kaip išsamiau aiškinama 2017 m. EBPO SK gairių 6.59 punkte, „[g]rupės narės, naudojančios turtą nematerialiajam turtui plėtoti, gerinti, išlaikyti, apsaugoti ir naudoti, turėtų gauti deramą kompensaciją už tai. Toks turtas gali būti nematerialusis turtas, naudojamas moksliniams tyrimams, plėtrai arba rinkodarai (pvz. praktinė patirtis, ryšiai su klientais ir kt.), fizinis turtas arba finansavimas, tačiau neapsiribojama tik tuo. Viena tarptautinių įmonių grupės narė gali finansuoti dalį nematerialaus turto plėtojimo, gerinimo, išlaikymo ir apsaugojimo veiklos arba visą tą veiklą, o viena ar kelios kitos narės gali vykdyti visas reikalingas funkcijas. Vertinant tinkamą numatytą finansavimo tokiomis aplinkybėmis grąžą, reikėtų pripažinti, kad rinkos sąlygomis vykdomuose sandoriuose šalis, kuri teikia finansavimą, bet nekontroliuoja rizikos arba nevykdo kitų funkcijų, susijusių su finansuojama veikla arba turtu, paprastai negauna numatytos grąžos, lygiavertės grąžai, kurią gauna investuotojas, kurio aplinkybės panašios, bet kuris taip pat vykdo ir kontroliuoja svarbias funkcijas ir kontroliuoja svarbią riziką, susijusią su finansuojama veikla. <...>.“

420

(421)  Žr. 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.27 punktą: „[v]ertinant, ar sandorio, susijusio su nematerialiuoju turtu, sąlygos atitinka rinkos sąlygomis vykdomų sandorių sąlygas, išlaidų, patirtų plėtojant arba išlaikant nematerialųjį turtą, suma, pobūdis ir dažnumas taip pat gali būti nagrinėjami, kad būtų lengviau nustatyti palyginamumą arba galbūt santykinę kiekvienos šalies indėlio vertę <...>“.

421

(422)  Žr. 9 lentelę.

422

(423)  Žr. 9 lentelę.

423

(424)  Žr. 9 lentelę ir 474 konstatuojamąją dalį.

424

(425)  2006 m. bendrovė „LuxSCS“ paskolino tiek lėšų, kiek turėjo pasirašytojo kapitalo, o grupės bendrovėms paskolintos sumos vėliau didėjo proporcingai pelnui, susidarančiam iš bendrovės „LuxOpCo“ gaunant autorinį atlyginimą.

425

(426)  Nepadengta kredito suma 2006–2013 m. padidėjo [1 500–2 000] mln. EUR (žr. 183 konstatuojamąją dalį), o bendrovės „LuxOpCo“ bendrovei „LuxSCS“ mokėtinas autorinis atlyginimas buvo [1 500–2 000] mln. EUR ([3 000–3 500] mln. EUR – [1 500–2 000] mln. EUR didesnis nei bendrovės „LuxSCS“ išmokos bendrovei „Amazon US“ per tą patį laikotarpį, žr. atitinkamai 2 ir 10 lenteles).

426

(427)  Žr. 176 ir 178 išnašas – jose paaiškinta autorinio atlyginimo ir kredito tarpusavio ryšys.

427

(428)  2010 m. EBPO SK gairės, 9.23 ir 9.26 punktai. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.25–1.27 punktus ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.61, 1.65 ir 1.70 punktus.

428

(429)  2010 m. EBPO SK gairės, 9.29 punktas. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.26 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.64 punktą.

429

(430)  2010 m. EBPO SK gairės, 9.23 punktas. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.25 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.61 ir 1.65 punktus.

430

(431)  Taip pat, kaip aiškinama 2010 m. EBPO sandorių kainodaros gairių 1.49 punkte, „veiksnys, svarstytinas vertinant ekonominį įtariamo rizikos paskirstymo turinį, yra tokio paskirstymo poveikis sandorius vykdant įprastomis rinkos sąlygomis. Įprastomis rinkos sąlygomis vykdant sandorius paprastai laikoma derama šalims paskirti didesnę tos rizikos, kurią jie gali santykinai labiau kontroliuoti, dalį.“ Toks pat reikalavimas 1995 m. EBPO SK gairių 1.27 punkte išdėstytas taip: „tarkime, kad bendrovė A sudaro sutartį dėl prekių gaminimo ir siuntimo bendrovei B, o prekių gamybos ir siuntimo lygį savo nuožiūra turi nustatyti bendrovė B. Tokiu atveju mažai tikėtina, kad bendrovė A sutiks prisiimti didelę atsargų riziką, nes atsargų lygį kontroliuoja ne ji, bet bendrovė B. Žinoma, esama daug rūšių rizikos, pavyzdžiui, bendra verslo ciklo rizika – jos paprastai negali labai kontroliuoti nė viena šalis, todėl rinkos sąlygomis ją būtų galima priskirti vienai arba kitai sandorio šaliai. Siekiant nustatyti, kokiu mastu kiekviena šalis prisiima tokią riziką, reikia atlikti analizę“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 1.59–1.60 punktus.

431

(432)  1995 m. EBPO SK gairėse tai aptariama 1.26 punkte: „atsižvelgiant į sutartines sąlygas, gali būti svarstoma, ar numatomas rizikos priskyrimas yra suderinamas su sandorio ekonomine prasme. Šiuo atžvilgiu iš esmės reikėtų atsižvelgti į šalių elgesį, kaip geriausią įrodymą, susijusį su tikruoju rizikos priskirstymu.“ 1.39 punkte toliau dėstoma: „tarptautinėje įmonėje sutartis gana lengva keisti, sustabdyti, pratęsti arba nutraukti, atsižvelgiant į bendrą visos tarptautinės įmonės strategiją, o tokius pakeitimas galima daryti atgaline data. Tokiais atvejais mokesčių administratoriams tektų nustatyti, kokia yra pagrindinė tikrovė, kuria paremtas sutartimi įformintas susitarimas, taikant rinkos sąlygų principą“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.67 ir 9.14 punktus. 2017 m. EBPO SK gairių 1.88 punktas.

432

(433)  Žr. 321 konstatuojamąją dalį.

433

(434)  Licencijos sutartis, 1.5 punktas (Paskirtis, kuriai taikomos licencijos), 2.1 punkto a papunktis (Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas), 2.1 punkto b papunktis (Antriniai kūriniai), 2.3 punktas (Išlaikymas), 4.1 punktas (Galiojimo laikotarpis) ir 9.2 punktas (Pažeidimų prevencija).

434

(435)  Žr. (116) konstatuojamąją dalį ir 13 lentelę (Funkcijos ir rizika). Kaip aiškinama (116) konstatuojamojoje dalyje, bendrovė „LuxOpCo“, turėdama išimtinę licenciją, sutiko vykdyti visą veiklą, susijusią su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, valdymu ir naudojimu Europos teritorijoje, ir prisiimti visą su ta veikla susijusią riziką.

435

(436)  Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių IX skyriaus „Verslo restruktūrizavimas“ B pavyzdį „Vertingo nematerialiojo turto perdavimas priedangos įmonei“ ir visų pirma 9.192 punkte pateiktą išvadą: „[i]šsamiai atsižvelgus į visus faktus ir aplinkybes reikia daryti išvadą, kad ekonominė susitarimo esmė skiriasi nuo jo formos. Visų pirma, iš faktų matyti, kad bendrovė Z neturi realių pajėgumų prisiimti jai susitarimu priskiriamą riziką, kaip ją apibūdino ir sustruktūrino šalys. Be to, nėra jokių įrodymų, kad būtų kokių nors verslo priežasčių tam susitarimui. Tokiu atveju 1.65 punkte leidžiama mokesčių administratoriui nepripažinti šalių patvirtintos struktūros“.

436

(437)  2010 m. EBPO SK gairių 9.25 punkte ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.70 punkte pateiktas paaiškinamasis investuotojo, kuris savo sąskaita pasamdo fondo valdytoją lėšoms investuoti, pavyzdys.

437

(438)  Žr. 14 lentelę.

438

(439)  Žr. 409 išnašą – joje pateikiama 2010 m. EBPO SK gairių 9.24 punkto informacija.

439

(440)  Žr. (363) ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. „Constant development of the Intangibles is critical to Amazon European business' success (or failure). As such, by developing and controlling the Intangibles Lux SCS takes on significant business risk“, žr. 2016 m. sausio 18 d.
  „Amazon“ pateiktą medžiagą, p. 4.

440

(441)  Licencijos sutartis, 1.5 punktas „Paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose).

441

Licensed Purpose

(442)  
  2017 m. birželio 7 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2–3.

442

(443)  Žr. 199 konstatuojamąją dalį. Nuo 2014 m. sausio 1 d. plėtojimo sąnaudų dalis, tenkanti bendrovei „LuxSCS“, buvo nustatyta proporcingai pagal bendrąjį pelną, gautą iš Europoje vykdomos veiklos, palyginti su visu bendruoju bendrovės „Amazon“ pelnu (žr. 204 konstatuojamąją dalį).

443

(444)  Žr. 104 konstatuojamąją dalį.

444

(445)  Žr. 436 konstatuojamąją dalį – iš jos matyti, kad taikant sandorių kainodarą svarbu faktinis šalių elgesys, o ne sutartimi įforminti susitarimai.

445

(446)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį.

446

(447)  Kadangi būtent bendrovė „LuxOpCo“ valdo ir prisiima riziką, susijusią su nematerialiuoju turtu ir bendrovės „Amazon“ veikla Europoje (žr. 9.2.1.2 skirsnį), bendrovei „LuxOpCo“ turėtų tekti ir teigiamas, ir neigiamas jos veiklos rezultatas, t. y. nuostoliai, kurių gali atsirasti, jeigu bendrovė „LuxOpCo“ negautų pakankamai pelno, kad galėtų rinkos sąlygomis sumokėti autorinį atlyginimą už nematerialųjį turtą. Komisija 9.2.1.4 skirsnyje pateikia metodiką, pagal kurią galima nustatyti atlygį bendrovei „LuxSCS“ ir kuri labiau atitinka ginčijamo sandorio ekonominę tikrovę.

447

(448)  Licencijos sutartis, 4.3 punktas: „Termination After Failure to Cure for Failure of Performance. If either party fails to perform any of its covenants contained in this Agreement and fails to cure such default within sixty (60) days after receiving a notice from the non-defaulting party, the non-defaulting party may terminate this Agreement immediately by giving written notice to the defaulting party“.

448

(449)  Kaip paaiškina 2017 m. EBPO SK gairių 6.63 punkte, „[v]eiklos, kurios prireiks siekiant kontroliuoti finansinę riziką, siejamą su finansavimo užtikrinimu, mastas ir forma priklausys nuo investicijų rizikingumo finansuotojui, atsižvelgiant į naudojamą pinigų sumą ir investicijas, kurioms tos lėšos bus panaudotos. Remiantis kontrolės apibrėžtimi, pateikta šių gairių 1.65 ir 1.66 punktuose, kad būtų galima kontroliuoti konkrečią finansinę riziką, reikia gebėjimų priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su galimybe prisiimti riziką, šiuo atveju tai būtų finansavimo užtikrinimas, kartu su faktiniu tų sprendimo priėmimo funkcijų vykdymu. Be to, šalis, kontroliuojanti finansinę riziką, privalo vykdyti veiklą, kaip nustatyta 1.65 ir 1.66 punktuose, siejamą su kasdiene rizikos mažinimo veikla, susijusia su ta rizika, kai ta veikla pavedama trečiosioms šalims, ir susijusi su bet kokiu būtinu parengiamuoju darbu, kad jai būtų lengviau priimti sprendimus, jeigu ji pati tų funkcijų nevykdo“.

449

(450)  Pavyzdžiui, bendrovės „LuxOpCo“ darbuotojai iš ES mažmeninės kainodaros komiteto yra atsakingi už kainodaros gairių rengimą ir visos mažmeninės kainodaros, taikomos ES svetainėse, patvirtinimą. Žr. „Amazon“ vidaus dokumentą „ES politikos ir procedūrų vadovas“ (ES Policies and Procedures Manual), įsigaliojusį 2006 m. gegužės 1 d., p. 5.

450

ES Policies and Procedures Manual

(451)  Kaip aiškinama 104 konstatuojamojoje dalyje, vienintelės bendrovės „LuxSCS“ pajamos buvo jos patronuojamųjų įmonių jai mokamas autorinis atlyginimas ir palūkanos.

451

(452)  Žr. 183 konstatuojamąją dalį ir 177 išnašą.

452

(453)  Žr. 12 lentelę.

453

(454)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 30.

454

ex post

(455)  Licencijos sutartis, 1.2 punktas: „Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property“ means: (a) any and all intellectual property rights throughout the world, owned or otherwise held by Amazon EHT [LuxSCS] whether existing under intellectual property, unfair competition or trade secret laws, or under statute or at common law or equity, including but not limited to: (i) copyrights and author's rights (including but not limited to reviews and editorial content), trade secrets, trademarks, patents, inventions, designs, logos, and trade dress, look and feel, „moral rights,“ mask works, rights of personality, publicity or privacy, rights in associate or vendor information, rights in customer information (including but not limited to customer lists and customer data), and any other intellectual property and proprietary rights (including but not limited to rights in databases, marketing strategies and marketing surveys); (ii) any application or right to apply for any of the rights referred to in this clause; and (iii) any and all renewals, extensions, future equivalents and restorations thereof, now or hereafter in force and effect; (b) any and all intellectual property licensed, transferred or assigned to Amazon EHT [LuxSCS] by any third party or Affiliate; and (c) any and all Derivative Works assigned to Amazon EHT [LuxSCS] pursuant to Section 2.1(b).

455

(456)  Pagal Licencijos sutarties 2.1 punkto a papunktį bendrovei „LuxOpCO“ buvo neatšaukiamai suteikta išimtinė licencija „solely for the Licensed Purpose, to: (i) make, use, reproduce, copy, modify, translate, integrate into or extract from a database and create derivative works of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property; (ii) publicly perform or display, import, broadcast, transmit, distribute and communicate to the public by any means whatsoever, including but not limited to wire or wireless transmission process, using broadcasting, satellite, cable or network, license, offer to sell, and sell, rent, lease or lend originals and copies of, and otherwise commercially or non-commercially exploit any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property (and derivative works thereof)“. 1.5 punkte nustatyta, kad „paskirtis, kuriai taikomos licencijos“ (Licensed Purpose), yra „(a) operating any and all World Wide Web sites accessed via the European Country code top level domains (including but not limited to.de,.uk, and.fr) for the sale of goods or services where any person or entity (including but not limited to Amazon.com, Inc. or any of its Affiliates) is the seller of record for such goods or services, (b) using Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property for the purposes of providing World Wide Web services to any third party or Affiliate that contracts for such services with respect to a World Wide Web site that utilizes a European Country code top level domain, and (c) using Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property within the European Country geographic territory for any other purpose“. Paskirtis, kuriai taikomos licencijos, yra tapati Paskirčiai, kuriai taikomos licencijos, kai licencijų teises bendrovė „LuxSCS“ gavo pagal SPS (SPS, 1.13 punktas).

456

(457)  Licencijos sutartis, 2.3 punktas: „Maintenance. AEU shall abide by regulations and practices in force or use in any European Country in order to safeguard Amazon EHT's [LuxSCS]'s rights in the Amazon EHT [LuxSC] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] shall take all necessary actions to maintain such rights“.

457

(458)  Licencijos sutartis, 9.2 punktas: „Preventing Infringement. (a) AEU [LuxOpCo] shall, at its sole expense, use its best efforts to prevent, investigate, and prosecute any unauthorized use of any Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. AEU [LuxOpCo] agrees to promptly inform Amazon EHT of any such unauthorized use that comes to the AEU's [LuxOpCo's] attention. To facilitate coordination of enforcement activities, AEU [LuxOpCo] shall consult with Amazon EHT [LuxSCS] before undertaking any actions to prevent such unauthorized use of Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property. (b) AEU [LuxOpCo] may, at its sole expense, institute and conduct suits to protect its rights under this Agreement against infringement and may retain all recoveries from any such suits.“ Savo 2017 m. birželio 7 d. rašte „Amazon“ patvirtino, kad bendrovei „LuxOpCo“ tenka aktyvus vaidmuo, susijęs su nematerialiojo turto apsauga Europoje: „<...> pagal Licencijos sutartį bendrovė „LuxOpCo“ turėjo dėti visas didžiausias pastangas, kad užkirstų kelią bet kokiam neteisėtam pagal licenciją suteiktos intelektinės nuosavybės naudojimui ir imtųsi su tuo susijusių veiksmų, taip pat kad pradėtų ir vykdytų procesus savo teisėms, suteiktoms pagal Licencijos sutartį, apsaugoti nuo pažeidimų“.

458

(459)  Licencijos sutartis, 4.1 punktas: „Term. Subject to all necessary government approvals, this Agreement is effective as of the Effective Time and continues in effect for the life of all copyrights or author's rights and patents related to the Amazon EHT Intellectual Property licensed under Section 2.1 of this Agreement and until all proprietary and confidential information and know-how related to Amazon EHT Intellectual Property enters the public domain („Term“).“ 4.2–4.3 punktuose nustatyta, kad susitarimas gali būti nutrauktas, tik jeigu i) keičiasi kontrolės arba esminė užtikrinimo teisė, arba ii) jeigu viena iš šalių neištaiso įsipareigojimų nevykdymo.

459

(460)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto a papunktis „Išimtinės intelektinės nuosavybės licencijos suteikimas“ (Exclusive Intellectual Property License Grant), 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works) ir 2.4 punktas „Nuosavybė“ (Ownership).

460

Exclusive Intellectual Property License Grant

Derivative Works

Ownership

(461)  Licencijos sutartis, 2.1 punkto b papunktis „Antriniai kūriniai“ (Derivative Works).

461

Derivative Works

(462)  
  2005 m. birželio 21 d.
  „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

462

(463)  
  2013 m. sausio 29 d., birželio 3 d. ir 2014 m. gruodžio 9 d.
  „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

463

(464)  
  „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 21.

464

(465)  
  2017 m. birželio 7 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga. Komisijai Intelektinės nuosavybės iniciatyvinio komiteto protokolai buvo pateikti su 2016 m. liepos 22 d. ir 2017 m. balandžio 11 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

465

(466)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos, [Intelektinės nuosavybės viceprezidentas, atsakingas už teisinius klausimus, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 20 d., 4270 punktas: 13–25. „Q. [...] the IP steering committee meetings. Was there a procedure for those? [...] A. We would meet annually. I would come in and do a presentation of intellectual property changes, some of the disputes that were ongoing. We would do a review of the foreign filing recommendations, so that would be where we would file an application in the United States, our recommendation as far as whether we should file that outside of the United State, principally – well in Europe for each of those, and we would have a recommendation of yes or no. We would go through these with the business leaders, the technology leaders, and they would approve or reject the ideas or our recommendations.“

466

(467)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 117, 8–13 punktai. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 29, 9–16 punktus: [...] ir „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 823 punktą: 1–13 ir 17–21: [...].

467

(468)  Žr. „Amazon“ memorandumo, parengto pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 20, 43–46 punktus. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 113, 23–25 punktus, p. 114, 1–2 punktus: [...].

468

(469)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 74, 8–13 punktai, p. 77, 14–29 punktai.

469

(470)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 824 punktas: 12–25, 825 punktas: 1–6: „When Amazon decides to launch a program or a product category in Europe that's already been launched in the US, isn't it true that Amazon would start with the technology framework in place in the US and then modify that for the local specifications? A. As much as possible, yes, I think it made a lot of sense and, you know, that's what we did is that if the framework had been built that was -- you know, that we could leverage, it made really good economic sense to leverage that framework and evolve that framework to deal with the local nature of these markets. At the same time, right, again, it's not because you've got a framework that, you know, might work in the US It's like if we don't have the selection we can have whatever framework to do, fulfillment by Amazon or jewelry in that country without the local selection and the low prices there's not that much that will otherwise happen.“ Parduodant kai kuriuos produktus, JAV rinkoje įgyta patirtis gali būti naudinga ir Europai, pavyzdžiui, „Kindle“, nes JAV klientai greičiau prisitaiko prie naujos technologijos, bet to negalima teigti apibendrintai, nes amerikiečiai pirmumą teikia kitiems prekių ženklams (žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 93, 9–25 punktus) Tačiau „Kindle“ diegiant Europoje prireikė didžiulės vietos grupių iniciatyvos, kad būtų užtikrintos turinio teisės ir kad „Kindle“ būtų galima faktiškai pardavinėti kiekvienoje šalyje (žr. „Amazon“ memorandumo, parengto pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 109, 345 punktą).

470

(471)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 112, 9–20 punktai.

471

(472)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 112, 24–25 punktai, p. 113, 1–7 punktai, p. 114, 25 punktas, p. 115, 1–2 punktai.

472

(473)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 113, 13–19 punktai.

473

(474)  
  2017 m. kovo 6 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 28a priedas. Jame pateiktas bendrovės „Amazon“ darbuotojų sąrašas nuo 1997 m., nurodyta, kiek darbo vietų buvo Liuksemburge, taip pat pateikti pareigybių kodai, pradedami raide T.

474

(475)  Lokalizavimui ir vertimui grupė naudojo vertimo priemonę, parengtą Europoje dirbančių bendrovės „Amazon“ darbuotojų, bendradarbiaujant su JAV grupe. Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 830 punktą: 9–12 ir 17–21, 831 punktą: 2–5.

475

(476)  
  2016 m. sausio 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 3.

476

(477)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už taikomosios programinės įrangos taikymą visame pasaulyje, buvęs bendrovės „North America MEDIA and Video“ viceprezidentas ir generalinis direktorius], 2014 m. lapkričio 21 d., 4633 punktas: 4–17: „A technical program manager typically comes from a technical background. [...] They oftentimes were software development engineers and in some cases still wrote software actively. Their function as technical program manager was to translate, you know, a functional specification, a very business- and product-focused document, translate it into technical terms that a software developer could then code against.“; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 16, 16–19 punktai: „So, I tell them what to do and then somebody does it and he comes back and he shows me what he did and I tell him this is what I wanted you to do or not.“; ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už taikomosios programinės įrangos taikymą visame pasaulyje, buvęs bendrovės „North America MEDIA and Video“ viceprezidentas ir generalinis direktorius], 2014 m. lapkričio 21 d., 4620 punktas: 17–19: „Q: And a functional specification, you describe what you want consumers to experience. A: Yes
  “.

477

And a functional specification, you describe what you want consumers to experience. A: Yes

(478)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 59, 10–25 punktai, p. 60, 2–5 punktai. [...].

478

(479)  
  2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla, p. 12, ir 370 konstatuojamoji dalis.

479

(480)  
  2017 m. balandžio 4 d.
  „Amazon“ raštas, p. 6: „Generally, the Vice-President for Retail business (first [Vice President International Retail, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg], then [Vice President European Retail Business, responsible for all retail operations in Europe, LuxOpCo, Luxembourg, former Country Manager France, Amazon.fr SAS, Clichy, France]) was collecting and prioritizing the requests from local staff for purposes of channelling the information to the technology teams managed from the US, including in relation to the EFN-related requests. [...][Vice President Sales International, Amazon Corporate LLC, US, former Head of European Third Party Business (such as Marketplace), LuxOpCo, Luxembourg], at the time he was responsible for the European marketplace business, had a similar coordination role (with a small Luxembourg team) with respect to getting US technology teams working on EFN tools for the marketplace business and then supporting local staff and third party sellers regarding the use of the newly developed technology“.

480

(481)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 4 d., 603 punktas: 2–4: „It was developed in Europe with the help of central technology teams but mainly in Europe“.

481

(482)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 118, 315, 317 punktai. Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 99, 20–22 punktai, ir liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 63, 16–22 punktai.

482

(483)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 118–119, 316, 318 punktai. Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., p. 602 punktą: 21–25, 603 punktą: 1–2: „Yes, same considerations, plus the fact that finally we -- after so many years, we launched two new countries in Europe; that's Italy and Spain. And we were able to launch those countries because of the work that was done on the technology and the logistics, programs called EFN, European Fulfillment Network, which did not exist before“.

483

(484)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas]; 2014 m. gegužės 7 d. 46 priedas, p. 4.

484

(485)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 119, 319–321 punktai.

485

(486)  
  2016 m. rugsėjo 30 d.
  „Amazon“ pateiktos medžiagos C-2284-P priedas.

486

(487)  [„Amazon“ technologijos aprašymas].

487

(488)  [„Amazon“ technologijos aprašymas].

488

(489)  [„Amazon“ technologijos aprašymas].

489

(490)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas]; 2014 m. gegužės 7 d., liudytojo parodymų 46 priedas, p. 10.

490

(491)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas, EUVT, 2013 m., OP1, p. 7.

491

(492)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 120–121, 323–330 punktai.

492

(493)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 493 punktas: 24–25, 494 punktas: 1–5.

493

(494)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 120–121, 323–330 punktai.

494

(495)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 897 punktas: 15–25, 898 punktas: 1–4.

495

(496)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 984 punktas: 6–15.

496

(497)  
  „Packstation“ – tai automatinių siuntinių dėžučių tinklas, valdomas bendrovės „DHL Germany“; naudojantis juo galima savarankiškai pasiimti siuntinius bet kuriuo adresatui patogiu laiku. Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 125, 22–25 punktai, p. 126, 2–25 punktai, p. 127, 2–6 punktus: „So that's why we invented with DHL, something called PAC station, which only three years ago turned into Amazon, in to Abox, Amazon Box. Which also gets implemented in New York. We have Amazon Abox in New York.“

497

(498)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 57, 9–25 punktai, p. 58, 1–25 punktai, p. 59, 2–9 punktai: [...].

498

(499)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1130 punktas: 10–17.

499

(500)  Žr. bendrovės X nuomonę 338–342 konstatuojamosiose dalyse.

500

(501)  E. prekyboje lankytojų ir realių pirkėjų santykis yra įvykdyto pardavimo atvejų ir apsilankiusiųjų skaičiaus santykis.

501

(502)  Tai tiesioginės ir netiesioginės išlaidos, susijusios su pirkimo užsakymo vykdymu, pavyzdžiui, laikas, kliento skirtas tyrimui.

502

(503)  Žr. 337–342 konstatuojamąsias dalis.

503

(504)  SK ataskaita, p. 26. Remiantis SK ataskaita, iki restruktūrizacijos AIS valdė mažmeninės prekybos veiklą, vykdomą per bendrovės „Amazon“ ES svetaines, o AIM valdė trečiųjų šalių pardavėjų programas, įgyvendinamas per ES svetaines.

504

(505)  Bendrovių „LuxSCS“ ir „Amazon Technologies“ Licencijos sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės, bendrovės „Amazon“ pateikta 2016 m. sausio 12 d.

505

(506)  Licencijos sutartis, 1.2 skirsnis: „Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property“ means: (a) any and all intellectual property rights throughout the world, owned or otherwise held by Amazon EHT [LuxSCS] [...] (including but not limited to customer lists and customer data [...]; 21 skirsnio a punktas: „Amazon EHT [LuxSCS] irrevocably grants AEU [LuxOpCo], under all Amazon EHT [LuxSCS] intellectual property rights in or comprising the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property, whether existing now or in the future, the following sole and exclusive right and license to the Amazon EHT [LuxSCS] Intellectual Property“.

506

(507)  
  2015 m. rugpjūčio 21 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2: „Under the License Agreement, ownership of customer data for all ES sites lies with Lux SCS. As a service to Lux SCS, these data are collected by LuxOpCo for the retail activities.“

507

(508)  Licencijos sutartis, 2.3 punktas „Išlaikymas“ (Maintenance) ir 9.5 punktas „Reikalavimų laikymasis, duomenų apsauga“ (Compliance, Data Protection). Visų pirma bendrovė „LuxOpCo“ yra atsakinga už a) prieigos prie duomenų apribojimą, b) duomenų tvarkymą pagal taikytinus įstatymus, c) duomenų naudojimą tik patvirtintais tikslais, d) pagrindimą dokumentais, e) užtikrinimą, kad būtų įdiegti tinkami darbiniai ir technologiniai procesai ir procedūros, siekiant užtikrinti apsaugą nuo bet kokios neteisėtos prieigos prie asmens duomenų, tų duomenų praradimo, sunaikinimo, vagystės, naudojimo ar atskleidimo.

508

Maintenance

Compliance, Data Protection

(509)  SK ataskaita, p. 6–7 ir 36.

509

(510)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., p. 617: 20–25, 618 punktas: 1–3.

510

(511)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 75, 229–230 punktai; taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 975 punktą: 18–25, 976 punktą: 1–6: „So brand name -- I keep hearing that question from journalists. That's why I'm -- I think a brand name doesn't really help you, right. A brand name is a name. I mean what really matters to customers is not the name, it's what you do, right. And you have to have the relevant selection. You have to have the relevant services, right, you have to pay attention to the customer. You have to pay attention to the product that you're selling, right, because every product comes with different characteristics and one thing might be more important here, might be more important there. The brand name itself I think has only become important because we filled it with life.“; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 146, 13–25 punktai: „Why doesn't brand help you build your business? A. Not at all. Q. Why not I said? A. What helps build your business is not a name, right? You need, you need something behind that name. I mean, Amazon is a name until you fill it with the individual product that is relevant to the customer and build to services. I've been talking about and do all that stuff. I mean, it's, it's not enough to just say we're an online store. I mean, you need to bring it alive, right? So that's what's driving it“.

511

(512)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d.,728:1–8, 625:4–7, 685:5–9 punktai. „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, finansų vadovas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 17 d., 2848:22–25 punktas: „They don't really care where they get it from. They just want to get it at the right price, they want it to be convenient. They want to get it quickly. And so those are the attributes that matter to customers.“; 2852:11–17 punktas: „At the end of the day, you know, I don't think a customer really cares once they have that item that they want and in their home or wherever, where that item came from. The item is the item. What they wanted is they wanted to get it quickly, they wanted to make sure it was at the right price, it was convenient and those are the attributes.“

512

(513)  Žr. 2.3.2.1 skirsnį.

513

(514)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 976 punktas: 5–17.

514

(515)  Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 905 punktą: 1–10: „So did the brand name help? You know, I think that it wasn't helping in the sense of building selection and trying to get vendors to come on board locally. [...]“.

515

(516)  Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 810 punktą: 6–21: „Similar, yeah, with the local – yeah, so what's important to me like, you know, and the reason IP exists is that what's really important for UK seller or UK customer is that Amazon.co.uk where the customer knows in the UK, the brand name, the customer knows in the UK Amazon.co.uk that's what the customer types to go and visit our site, www.Amazon – you get it – Amazon.uk, whatever it is. As it is Amazon.fr, Amazon.de, Amazon.it because they are local brands – local brand names, you know, for each of these countries. I think that's very important. Q. Okay. A. If you ask my dad, he knows Amazon.fr, you know, not Amazon.com because that's what he types, you know, to go to the France site to buy products in his local market.“ Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 5 d., 976 punktą: 5–17; ten aiškinama, kad Vokietijoje „Amazon.de“ norėjo nuo pat pradžių būti suvokiama, kaip Vokietijos parduotuvė, kurioje dirba Vokietijos gyventojai ir kurioje paslaugos teikiamos Vokietijoje, ir jas teikia Vokietijos klientų aptarnavimo tarnyba. Todėl Vokietijoje „Amazon.de“ buvo ir yra tariama vokiškai, o ne angliškai.

516

(517)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 1001 punktas: 8–18: [...].

517

(518)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 772 punktas: 8–25: „Yeah, it did not. You know, the brand name, you know, Amazon was clearly a good name in books [...]“.

518

(519)  Būtent toks atvejis ir buvo Europoje – joje buvo sunkiau klientams paaiškinti, kad bendrovė „Amazon“ prekiauja ne tik knygomis. Žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 42: 8–25 punktus, p. 43, 1–14 punktus.

519

(520)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41, 14–21 punktai: [...]; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 106, 20–25 punktai, p. 107, 2–9 punktai. [...].

520

(521)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 16 d., p. 117, 1–7 punktai.

521

(522)  Žr. (132) konstatuojamąją dalį.

522

(523)  
  2007 m. balandžio 9 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

523

(524)  
  2010 m. balandžio 12 d. ir gruodžio 13 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

524

(525)  
  2010 m. rugpjūčio 17 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

525

(526)  
  2010 m. rugpjūčio 23 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

526

(527)  
  2011 m. liepos 22 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

527

(528)  
  2007 m. rugpjūčio 21 d. ir 2009 m. spalio 12 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

528

(529)  
  2008 m. sausio 9 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžio protokolas.

529

(530)  
  2013 m. sausio 29 d. ir 2014 m. sausio 29 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

530

(531)  
  Inter alia, „Amazon“ vidaus dokumentas, 2008 m. liepos 24 d., 2010 m. kovo 18 d., 2011 m. sausio 17 d. ir balandžio 7 d. bendrovės „LuxOpCo“ vadovų posėdžių protokolai.

531

Inter alia

(532)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Viešųjų ataskaitų komitetui 2012 m. lapkričio 12 d. žodžiu pateikti įrodymai. Andrew'io Cecilio parodymai: „All the strategic functions for our business in Europe are based in Luxembourg. That could be our retail business, our third-party-business, our transportation teams, our customer service, HR, finance-“. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm.

532

(533)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ [„LuxOpCo“] įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio, 2012 m. lapkričio 13 d.: „Amazon ES Sarl [LuxOpCo] owns the inventory, earns the profits associated with the selling these products to end customers and bears the risk of any loss. From Luxembourg, Amazon ES Sarl processes and settles payments from its European customers.“ Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

533

(534)  Žr. 3 pav. ir (180) konstatuojamąją dalį.

534

(535)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio, 2012 m. lapkričio 13 d.: „
  Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon ES Sarl. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance
  “. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

535

Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon ES Sarl. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance

(536)  Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Viešųjų ataskaitų komitetui 2012 m. lapkričio 12 d. žodžiu pateikti įrodymai. Andrew'io Cecilio parodymai: „The inventory of goods that are in our fulfilment centres across Europe belongs to Amazon ES Sarl [LuxOpCo] and does not belong to the local entities that we may have across Europe.“; Amazon.co.uk is a service company in the UK providing services to Amazon ES Sarl [LuxOpCo] for which it receives payment. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm. Dar žr. Jungtinės Karalystės Parlamentas, Bendruomenių Rūmai. Jos Didenybės mokesčių ir muitų tarnybos 2011–2012 m. finansinių ataskaitų ataskaita. Bendrovės „Amazon ES Sarl“ [„LuxOpCo“] įrodymai, raštu pateikti Andrew'io Cecilio, 2012 m. lapkričio 13 d.: „Fulfilment and customer service centres located in the UK are operated by Amazon.co.uk Ltd, a UK company. Amazon.co.uk Ltd earns a margin on its operating costs for providing services performed in the UK to group companies, primarily to Amazon ES Sarl [LuxOpCo]. The services provided include fulfilment and logistics services; customer support services; accountancy, tax, legal, human resources, localisation and similar back office services; merchandising and marketing support services; and purchasing assistance“. Paskelbta https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

536

(537)  Žr. 2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ medžiagą „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla.

537

(538)  Žr. 2016 m. liepos 22 d.
  „Amazon“ medžiagą „Amazon“ technologijomis grindžiama e. mažmeninės prekybos veikla.

538

(539)  
  2017 m. gegužės 29 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 2017 m. ex post SK ataskaita, p. 91.

539

ex post

(540)  Žr. liudytojo parodymų [Direktorius, atsakingas už tarptautinius mokesčius ir mokesčių politiką, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. balandžio 24 d., p. 129, 18–25 punktus, p. 130, 2 punktą: 6–15: [...].

540

(541)  Žr. liudytojo parodymų [Direktorius, atsakingas už tarptautinius mokesčius ir mokesčių politiką, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. balandžio 24 d., p. 126, 9–25 punktus, p. 127: 2–25, p. 129, 2–5 punktus: [...].

541

(542)  Žr. [Vyresniojo viceprezidento, atsakingo už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV] 2008 m. birželio 16 d. e. laišką (pateiktas liudytojo parodymuose [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], liudytojo parodymų 25 priede): [...]; Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 61, 8–25 punktai, p. 62, 2 punktas. [...]; ir liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 32, 14–25 punktai, p. 33, 2–25 punktai, p. 34, 2–12 punktai: [...].

542

(543)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41, 106, 1121–1525 punktai, p. 107, 1–3 punktai: [...].

543

(544)  Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 163, 25 punktas, p. 164, 1–8 punktai.

544

(545)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Vokietijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. gegužės mėn., p. 6.

545

(546)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Prancūzijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. birželio mėn., p. 5.

546

(547)  Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 227, 10–12 punktus: [...]; Liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 228, 2–8 punktus: [...]; Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 228, 9–21 punktus: [...].

547

(548)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 1002 punktas: 2–12: „So even within a category, there is no magic key that you can just use to turn and everything works in the category. It's calling vendors. It's sitting down with the people. The majority have local organizations. You need to convince them that this is a good thing in their local context, that you're going to drive sales and efficiencies, that you're going to not only cannibalize their business, but create incremental opportunity of growth for them. It's a very local game“.

548

(549)  Žr. [Finansų viceprezidento, „Amazon Corporate LLC“, JAV] el. laišką [Vyresniajam viceprezidentui, finansų vadovui, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2006 m. gegužės 2 d.: „Even though we've established Luxembourg as our European headquarters, we will continue to maintain our European country offices and operations facilities in their current locations throughout Europe. It's important that we maintain our local presence in these countries, as we want each site to reflect the tastes and preferences of our customers in these locations.“; „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 909 punktas: 10–17: „Brands are relevant on a national level. Some customers shop some brands in some countries and other brands in other countries, right, so what would be important for us to understand is not what is selling somewhere else, it's what local customer needs and wants. And we had established a list of priority brands we'd have to look to go after and start with that.“; ir „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1100 punktas: 5–10: „
  Philips, for example, back at this period were very, very small in the UK, quite powerful in Germany. Panasonic, again, on this list, small in the UK, very strong in Germany. So different focus from customers, different focus from competition. So, yeah, they would look different.“

549

Philips

(550)  
  „Amazon“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 101 punktas. Taip pat žr. SK ataskaitą, p. 13; Taip pat žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 209, 20–25 punktus, p. 210, 2–18 punktus: „Germans know how to purchase food for hundreds of years, right? They're not waiting for online store to sell, you know, there's supermarket for them. They're all well fed. They all know how to feed their families. So, if you entered the segment, the selection is one of the most attractive points, because if you picture your store where you buy your noodles, for example, then this store would only have like ten, 50 different kinds of noodles, but I can tell you here in Europe we have 6 000 different kind of noodles. So, when I tasked my team to launch consumer products food, I said please, go build the biggest noodle shelf in Germany, so at least in one area customers can be sure whenever they think about noodles, I go to Amazon because they have all the noodles. They have the organic noodle, they have the Italian handmade, they have the fresh, they have the dry, they have the Japanese rice noodle. They have the import. You know, there's a thousand kinds of noodles.“; ir liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 227, 16–25 punktus: „People know how to buy shoes, apparel, everything, so it only makes sense to bring something where I believe I can win the customer. I can win the customer with having a larger selection or better customer service, more convenience, that's, that's my main goal, right? And that's different by country, because it's depending on size, on topics and all that stuff and that's more important than the pure when did you launch the tools category“.

550

(551)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d. („Amazon“ užsakymu), p. 3.

551

(552)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 36, 77–78 punktai.

552

(553)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 39, 21–25 punktai: p. 40, 2–3 punktai: „I mean it's, when a management is acquiring selection is the core task of this company here, right? I mean, you can't, operating a website, a store with nothing in it is meaningless, right, so all we do here is when the management -- so at that time, it was anything between 100 and 200. Today it would be much more. Q. One hundred to 200 buyers or 100 to 200 employees? Buyers? A. No, buyers. Q. Or employees? A. Selection, people that manipulate selection“.

553

(554)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 36, 77–78 punktai.

554

(555)  Šie skaičiai apima pardavėjų vadybininkų, padedančių plėsti asortimentą ir gerinti sąlygas, skaičiaus padidėjimą nuo [35–40] iki [45–50] proc.; paskelbta liudytojo parodymuose [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., liudytojo parodymai, 23 priedas, p. 5.

555

(556)  2005 m. iš 15 populiariausių Prancūzijos e. prekybos bendrovių 11 priklausė prancūzams ([Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 30, 66 punktas).

556

(557)  Panašiai kaip Vokietijoje, Prancūzijoje įstatymais buvo ribojama bendrovės „Amazon“ galimybė naudoti savo įprastą konkuravimo kainomis strategiją. Prancūzijoje reikalaujama, kad knygų leidėjai nustatytų fiksuotą mažmeninę kainą, o mažmenininkai tai kainai negali taikyti didesnės nei penkių procentų nuolaidos. Dėl tokio reguliavimo, jeigu bendra kaina, įskaitant siuntimo kainą, viršija kainą, taikomą fizinėje parduotuvėje, potencialus klientas veikiausiai nepirks internetu.

557

(558)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 880 punktas: 16–18; 21–25, 881 punktas: 1–16.

558

(559)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 879 punktas: 21–25, 880 punktas: 16–18. Remiantis socialiniu planu, „Amazon France [was] not generating sufficient revenue from its operations to support its cost structure and be a viable going concern“, ir bendrovės „Amazon“ vidaus dokumentas; Bendrovės „Amazon.fr SARL“ kolektyvinio atleidimo iš darbo programa (Collective Redundancy Program for Amazon.fr SARL).

559

Collective Redundancy Program for Amazon.fr SARL

(560)  Bendrovės „Amazon.fr SARL“ kolektyvinio atleidimo iš darbo programa, p. 12.

560

(561)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos, [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 881 punktas: 20–24: „Honestly, there was a fair chance that it wouldn't“. Liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 160, 16–18 punktai: „[...] we are very disappointed with France, how hard [it] was to get customers to come shop at Amazon“.

561

(562)  
  „Amazon“ darbuotojas nurodė, kad bendrovės „Amazon“ verslo Prancūzijoje nebūtų, jeigu nebūtų asortimento didinimo programos. Žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 918 punktą: 19–22: „I think it wouldn't exist“.

562

(563)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 40, 87 punktas: „As was the case for its earlier launches, the localized efforts of Amazon's employees were crucial in expanding into new product categories. Local employees were familiar with local tastes and had to establish and maintain relationships and work with vendors, negotiate licensing contracts with country copyright owners and organizations, determine local pricing, and more. Amazon benefited from having a local workforce who had country specific expertise“.

563

(564)  [Jungtinės Karalystės e. mažmeninės prekybos ir e. prekybos įmonių asociacijos „Interactive MEDIA in Retail Group“, Londonas, Jungtinė Karalystė, pirmininko ir įkūrėjo] parengta eksperto ataskaita, 2014 m. birželio 6 d., p. 40, 87 punktas: „
  Amazon must source certain products, including media products and digital content, on a country-by country basis
  “ ir liudytojo parodymai [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. gegužės 7 d., p. 35, 22–25 punktai, „[...] Europe has different laws depending upon the media type and the copyright type. So digital gets way more complicated by – by country basis“.

564

Amazon must source certain products, including media products and digital content, on a country-by country basis

(565)  Liudytojo parodymai [Harvardo verslo mokyklos „Baker Foundation“ verslo vadybos profesorius, JAV], 2014 m. rugpjūčio 18 d., [Harvardo verslo mokyklos „Baker Foundation“ verslo vadybos profesorius, JAV] 7 priedas, p. 11.

565

(566)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 11, 5–15 punktai: „[...] to me it's much smarter to start a German operation if you have German, knowledgeable people of the German market and not learn everything from scratch.“

566

(567)  http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=97664&p=irol-newsArticle&ID=233853, 7.6.2017.

567

(568)  
  „Amazon.com“ įsigyja tris pagrindines interneto bendroves, http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=176060&p=irol-newsArticle&ID=502989.

568

(569)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 802 punktas: 1–6. „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 476 punktas: 1–13.

569

(570)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 823 punktas: 1–10. „[...] a lot of the successes ended up being driven by what we did on a local basis“.

570

(571)  Bendrovės „Amazon“ darbuotojas paaiškino, jog prireikė [0–10] metų derybų, kad „Amazon“ Vokietijoje užmegztų partnerystę su [tiekėju] (Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 26, 17–25 punktai, p. 27, 1 punktas) ir septynerių metų, kad užmegztų partnerystę su [tiekėju] („Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 981 punktas: 6–10). Prancūzijoje „Amazon“ pamatė, kad tiekėjai, pavyzdžiui, [tiekėjas] ir [tiekėjas], nenorėjo pradėti pardavinėti savo produktų „Amazon“ parduotuvėje ir reikalavo [...], taigi prireikė daug laiko nuolatinei partnerystei užmegzti („Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 894 punktas: 19–25; 895 punktas: 1–9). „Amazon“ darbuotojas nurodė, kad Jungtinėje Karalystėje, siekiant sudaryti susitarimus, derybos su tiekėjais, pavyzdžiui, [tiekėjais], buvo ilgos ir išsamios („Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1100 punktas: 16–25, 1101 punktas: 1–3). Be to, daugelis tiekėjų pirmumą teikė galimybei jų produktus paliesti ir pajausti, o tokioms bendrovėms kaip „Amazon“ tai sudėtinga užtikrinti. Dėl šio apribojimo tiekėjai [...] („Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1101 punktas: 21–25, 1102 punktas: 1).

571

(572)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. Europos užsakymų vykdymo tinklas (EUVT), p. 1: [...].

572

(573)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 772 punktas: 8–25: „Yeah, it did not. You know, the brand name, you know, Amazon was clearly a good name in books, but you know, my recruiters would call sellers I remember them telling me, look, you know, I have to tell them we're like eBay in order for the sellers to understand that actually, you know, we had an e-marketplace and, you know, pitch them and explain to them you know, which categories they might be able to list.“

573

(574)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 123, 2–25 punktai, p. 124, 2–9 punktai.

574

(575)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 771 punktas: 14–25, 776 punktas: 11–15, 24–25, 777 punktas: 1–25, 778 punktas: 4–9, 779 punktas: 12–21: paieškos grupės narių darbas su potencialiais pardavėjais apibūdinamas kaip itin svarbus, nes jie faktiškai padarė didžiąją dalį darbo – padėjo pardavėjams pradėti veiklą ir į svetainę įtraukti naujų produktų.

575

(576)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 780 punktas: 5–25, 781 punktas: 1–24. Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 827 punktą: 18–23: „[...] the team in Luxembourg, the onboarding team played a really big role of, like, you know, working and building. So either adding tools, as I talked about, you know, they build a lot of tools, you know, in the process or working with the technology teams that were building“.

576

(577)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 829 punktas: 24–25, 830 punktas: 1–12.

577

(578)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 782 punktas: 3–17.

578

(579)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. Trejų metų planas. Tarptautinės pardavėjų paslaugos (angl. 3 Year Plan: International Merchant Services), 2009 m. liepos mėn., p. 28.

579

3 Year Plan: International Merchant Services

(580)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 803 punktas: 11–25: „[...] new countries like Spain, Italy [...] We're still in this process of calling sellers and building the ecosystems“.

580

(581)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. Trejų metų planas. Tarptautinės pardavėjų paslaugos (angl. 3 Year Plan: International Merchant Services), 2009 m. liepos mėn., p. 29.

581

3 Year Plan: International Merchant Services

(582)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. Trejų metų planas. Tarptautinės pardavėjų paslaugos (angl. 3 Year Plan: International Merchant Services), 2009 m. liepos mėn., p. 2.

582

3 Year Plan: International Merchant Services

(583)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 803 punktas: 24–25.

583

(584)  Žr. (168) konstatuojamąją dalį ir 2017 m. gegužės 29 d.
  „Amazon“ pateiktą medžiagą, 2010 m. ex post SK ataskaitą, p. 24–25.

584

ex post

(585)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 808 punktas: 1–13: „So clearly we learned in the US that low prices are really important. That's very clear. At the same time, you know, how we implement low prices in the UK or low prices in Germany is very different because obviously the competitiveness of our site in the UK is defined by local retailers and local competition. So the learnings of what might happen with low prices would probably, you know, have learned from the US, maybe, maybe not. But in terms of the actual implementation and how we deal with the local nature of our retail business or third-party business, that I think has to be implemented locally“.

585

(586)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. rugsėjo 18 d., p. 41, 9–10 punktai. Taip pat žr. „Amazon“ galutinių stenogramų [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 909 punktą: 22–25; 910 punktą: 1–2: „Pricing is totally local. Pricing is driven at Amazon by our willingness to be the best value for customers in the country you operate, and to be the best value for customers in the country you operate, you essentially match your competition prices and your competitors are local“.

586

(587)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 31, 79 punktas.

587

(588)  Komisijos, „Amazon“ ir Liuksemburgo posėdžio protokolas su pataisymais, 2016 m. gegužės 26 d., p. 3.

588

(589)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 5.

589

(590)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas „ES politikos ir procedūrų vadovas“, įsigaliojęs 2006 m. gegužės 1 d., p. 5.

590

(591)  
  2017 m. kovo 14 d. ir balandžio 4 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

591

(592)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis Europoje (kaip antai „Marketplace“) vadovas, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 4 d., 831 punktas: 5–10.

592

(593)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 984 punktas: 5–25.

593

(594)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 50, 6–13 punktai.

594

(595)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 52, 8–15 punktai.

595

(596)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Mažmeninės prekybos Europoje viceprezidentas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas, buvęs regiono vadovas Prancūzijoje, „Amazon.fr SAS“, Kliši, Prancūzija], 2014 m. lapkričio 5 d., 939 punktas: 23–25; 940 punktas: 1–2.

596

(597)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1104 punktas: 6–25, 1105 punktas: 1–2.

597

(598)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Vokietijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. gegužės mėn., p. 6. Žr. liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 49, 18–25 punktus: Bendrovės „Amazon“ Vokietijos klientams faktas, kad bendrovė „Amazon“ vykdo savo funkcijas, t. y. įvykdo užsakymą, svarbiau nei kaina, priešingai nei JAV klientams – jiems svarbiausias veiksnys yra kaina: „If you ask a German customer today why do you love Amazon, they would say because it works, and you can find many studies showing you exactly that and price would come somewhere ranked third, a second, third at best, depending on the category. Where in the U.S., people would say Amazon has great prices, right?“; ir liudytojo parodymų [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 151, 10–14 punktus: Bendrovės „Amazon“ reklama Vokietijoje niekada nebūna sutelkta į kainą, nes kainai teikiama mažiau svarbos: „In the U.S. at that time you would show a commercial based on price, right, Amazon attractive prices. And I said that in Germany that would be meaningless, because our largest category would not have attractive prices [...]“.

598

(599)  
  „Amazon“ vidaus dokumentas. „Amazon“. Kas yra mūsų klientas Prancūzijoje. Klientų ataskaita, 2016 m. birželio mėn., p. 5–6.

599

(600)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 1046 punktas: 1–6: „So my – part of my team's job is to make sure that the customer finds the relevant content on the website. That would mean we would be adding pictures and product description. We would work on customer reviews and – that are visible changes on the website“.

600

(601)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 34, 12–23 punktai: „To translate a legal text by Google, you need an individual to put it in correct wording again and that's the same thing that we do on our website, that we present to our customer, and consistency of presentation is very important in my store because, you know, the detail pages need to look the same. The language, you can't call color, color on this page and something else on the next page, so you need to have people that make sure you use consistent German terminology, otherwise the customer is completely lost“.

601

(602)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [E. prekybos platformos viceprezidentas], 2014 m. spalio 24 d., 215 punktas: 8–23: [...].

602

(603)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 493 punktas: 8–25, 494 punktas: 1–5: [...].

603

(604)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Tarptautinės mažmeninės prekybos viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs mažmeninės prekybos Europoje vadovas, atsakingas už visą mažmeninės prekybos veiklą Europoje, „LuxOpCo“, Liuksemburgas], 2014 m. lapkričio 3 d., 503 punktas: 24–25, 504:1–25: [...].

604

(605)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 35, 5–18 punktai: [...].

605

(606)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. lapkričio 5 d., 976 punktas: 6–17: „And to a certain extent, you can hear, we phonetically used the U.S. expression of the brand name so we're not saying Amazon.de but we say Amazon.de, because we didn't want customers in Germany for a minute to think about that this is a U.S. store, right. It's a German store with German people, fulfilled out of Germany, where you reach German customer service. You work with all the things that you're familiar in Germany. You find all the product that is relevant to you in Germany, and that is very, very different from France, UK, from the U.S“.

606

(607)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 49, 7–18 punktai.

607

(608)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 148, 16–20 punktai:

608

(609)  
  „Amazon“ memorandumas, parengtas pasibaigus bylos nagrinėjimui, p. 31, 80 punktas. Taip pat žr. liudytojo parodymų [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., 2755: 125 punktus: „So because the networks are different, you would want to have supply chain people that understand the individual network. Supply chain people in the US for the US network; supply chain people to understand the European network; supply chain people to understand the Asian network“.

609

(610)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 4 d., p. 588: 11–20: „Yes. There isn't and there wasn't a European transportation carrier, so we had to deal with Royal Mail in the UK, Deutsche Post in Germany, and with LaPoste in France. At that time we had to deal with Royal Mail, and Deutsche Post or LaPoste. There was not much alternative. Some small couriers were starting to grow, but we had to negotiate with the quality of service, the type of the support, and the type of delivery with the three big players in those three countries“.

610

(611)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 37, 2–7 punktai, p. 55, 22–25 punktai, p. 126, 24–25 punktai, p. 27, 1–8 punktai: „The physical process in the UK and Germany had been designed by, principally by a German team. And that process just was totally different from the one that was principally Crisplant-based“.

611

(612)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 56, 13–15 punktai: „So they were – those two were very different, even though the physical processes was the same in both plants“.

612

(613)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 54, 20–23 punktai.

613

(614)  Liudytojo parodymai [Vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už produktų vadybą ir mažmeninę prekybą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs viceprezidentas ir generalinis direktorius, atsakingas už tarptautinę veiklą, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. liepos 15 d., p. 58, 9–12 punktai.

614

(615)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 64, 25 punktas, p. 65, 2–10 punktai: „So, I did not decide the color of the walls or which equipment to put into the operations. What I delivered, the most relevant input factor, which was the expected number of articles, ASINs that we're planning to sell. That's what determines the size and the equipment, but then operations figures out the layout of the building and when and where to build it, so I do not pick the land. I do not build the building, but I tell them I'm gonna sell washing machines, which makes a huge difference in the shelving than selling books.“

615

(616)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 110, 22–25 punktai, p. 111, 2–9 punktai. „[...] I would deliver forecasts based on what selection growth and additions I would expect and then they would determine how many square meters, [...]“, p. 176, 19–25 punktai, p. 177, 2–4 punktai, p. 178 2–7 punktai: „[...] I'm setting the biggest guidance by saying we going to sell washing machines or books and then everything follows that strain, and the cost and the margin calculation would be highly determined on that input“.

616

(617)  Vokietijoje „Amazon.de“ paprašė savo mažmeninės prekybos grupės su tiekėjais rasti veiksmingiausią būdą jų prekėms siųsti ir gauti. Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 166, 2–5 punktai, ir p. 137, 16–23 punktai: „So, this is the team that I, for example, sent to the inbox to make their life more efficient because I have the relation to the vendor and can change the vendor behaviour [...]“ ir „So, this would be people from, from my retail team that would be on the dock engineering the inbound, right? Like, if you sign up vendors you want to, you want to teach them how to deliver so that our fulfilment center can efficiently handle the product“.

617

(618)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Bendrovės „Amazon Instant Video Limited“ finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė, buvęs bendrovės „Finance Amazon.co.uk“ vadovas, atsakingas už finansus, ir finansų direktorius, Londonas, Jungtinė Karalystė], 2014 m. lapkričio 5 d., 1108 punktas: 25, 1109 punktas: 1–19.

618

(619)  Liudytojo parodymai [Viceprezidentas ir regiono vadovas Vokietijoje, „Amazon Deutschland Services GmbH“, Miunchenas, Vokietija], 2014 m. birželio 13 d., p. 88, 13–25 punktai, p. 89, 2–13 punktai: „That's just a small piece of innovation. No, innovation is not always inventing Kindle. Innovation is make a process work for specific customer behaviour that is existing“.

619

(620)  
  2017 m. vasario 8 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2, susijusi su bendrovės „LuxOpCo“ finansavimu ir jos naudojimo paskirtimi, taip pat (183) konstatuojamoji dalis.

620

(621)  Tam tikras tas funkcijas buvo pavesta vykdyti susijusioms įmonėms ES šalyse, ir toms įmonėms už tai buvo atlyginta taikant visų sąnaudų ir maržos metodą, ir tai reiškia, kad bendrovė „LuxOpCo“ iš tikrųjų padengė su tomis funkcijomis susijusias sąnaudas.

621

(622)  Iki [400–500] mln. EUR 2013 m.

622

(623)  Žr. 343 konstatuojamąją dalį.

623

(624)  Žr. 6 lentelę 6.

624

(625)  Žr. 5 lentelę. Transporto sąnaudų perkėlimas ir narystė „Prime“. Nors, pasirinkus narystę „Prime“, siūloma daugiau paslaugų nei tik nemokamas siuntimas, remiantis konservatyviaisiais skaičiavimais laikyta, kad 100 % pajamų iš narystės „Prime“ padengtos tik transporto sąnaudos, patirtos siekiant nustatyti nematerialiajam turtui naudingas sąnaudų kategorijas.

625

(626)  Žr. 339 konstatuojamąją dalį.

626

(627)  Žr. 205–206 konstatuojamąsias dalis.

627

(628)  Žr. 428 konstatuojamąją dalį ir 3 bei 6 lenteles. 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.36–6.39 punktuose nurodytos aplinkybės, kai bendrovė, nuosavybės teise neturinti prekių ženklų, imasi marketingo veiklos. Tomis aplinkybėmis bendrovės gebėjimas pasidalyti būsima nauda, gautina iš rinkodaros veiklos, priklauso nuo teisių esmės prekių ženklų atžvilgiu. Šiuo požiūriu, reklamavimo ir skatinimo išlaidos gali suvaidinti svarbų vaidmenį išlaikant prekių ženklo vertę. 6.36 punkte pateiktas šis iliustracinis pavyzdys: „[k]ai platintojas faktiškai prisiima savo rinkodaros veiklos sąnaudas (t. y. nėra jokios tvarkos, pagal kurią savininkas atlygintų tas išlaidas), svarbu tai, kokią galimos naudos iš tos veiklos dalį gali gauti platintojas. Apskritai, kai sandoriai vykdomi įprastomis rinkos sąlygomis, šalies, nesančios teisiniu nematerialiojo turto, su kuriuo susijusi rinkodara vykdoma, savininku, galimybė gauti būsimą rinkodaros veiklos, dėl kurios padidėja to nematerialiojo turto vertė, naudą iš esmės priklausys nuo tos šalies teisių esmės. Pavyzdžiui, platintojas gali turėti galimybę gauti naudos iš savo investicijų į prekių ženklo vertės plėtojimą, dėl savo apyvartos ir rinkos dalies, kai yra pasirašęs ilgalaikę vienintelio platintojo teisių į prekių ženklo produktą sutartį. Tokiais atvejais platintojui tenkanti naudos dalis turėtų būti nustatoma pagal tai, ką panašiomis aplinkybėmis gautų nepriklausomas platintojas. Kai kuriais atvejais platintojas gali patirti neįprastų rinkodaros išlaidų, didesnių nei galėtų patirti panašias teises turintis nepriklausomas platintojas, savo naudai vykdantis platinimo veiklą. Nepriklausomas platintojas tokiu atveju iš prekių ženklo savininko galėtų gauti papildomos grąžos, galbūt sumažinant produkto pirkimo kainą arba autorinio atlyginimo dydį“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių VI skyriaus priedą: 10 pavyzdys „Nematerialiojo turto pavyzdžiai“.

628

(629)  Kaip aiškinama 433 konstatuojamojoje dalyje, vienintelės bendrovės „LuxSCS“ didesnės pajamos buvo bendrovės „LuxOpCo“ jai mokamas autorinis atlyginimas.

629

(630)  
  2017 m. gegužės 29 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 2017 m. ex post SK ataskaita, p. 29.

630

ex post

(631)  Licencijos sutartis, 7 punktas (Garantijos netaikymas).

631

(632)  SK ataskaita, p. 14. Kaip aiškinama 2017 m. ex post SK ataskaitoje, p. 23, „A key aspect of the European business was the effective management of the inventory which is comprised of millions of individual items purchased from third-party vendors for resale“.

632

ex post

(633)  Kaip aiškinama 2010 m. EBPO SK gairių 9.12 punkte, „<...> mokesčių administratorius turi teisę užginčyti įtariamą asocijuotųjų įmonių rizikos pasidalijimą sutartimi įformintu susitarimu, jeigu tai neatitinka ekonominės sandorio esmės. Todėl, nagrinėjant asocijuotųjų įmonių rizikos pasidalijimą ir jų sandorių kainodaros padarinius, svarbu apžvelgti ne tik sutartines sąlygas, bet ir atkreipti dėmesį į šiuos papildomus klausimus:

633

| — | ar asocijuotųjų įmonių elgesys atitinka sutartimi nustatytą rizikos pasidalijimą <...>, |
| --- | --- |

—

ar asocijuotųjų įmonių elgesys atitinka sutartimi nustatytą rizikos pasidalijimą <...>,

| — | ar rizikos pasidalijimas, kai vykdomi kontroliuojami sandoriai, atitinka įprastas rinkos sąlygas (<...>), ir |
| --- | --- |

—

ar rizikos pasidalijimas, kai vykdomi kontroliuojami sandoriai, atitinka įprastas rinkos sąlygas (<...>), ir

| — | kokie yra rizikos pasidalijimo padariniai (<...>)“. |
| --- | --- |

—

kokie yra rizikos pasidalijimo padariniai (<...>)“.

(634)  
  2009 m. sausio 5 d. SPS, 2.3 punktas ir B priedas (Funkcijos ir rizika).

634

(635)  Žr. 4 lentelę – joje pateikta išsami vertės koregavimo ir atidėjinių, susijusių su bendrovės „LuxOpCo“ trumpalaikiu turtu, apžvalga.

635

(636)  2017 m. ex post SK ataskaita, p. 29.

636

ex post

(637)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, 7.14 punktas.

637

(638)  Žr. 272 išnašą.

638

(639)  Tai, ar viena asocijuotųjų įmonių grupės įmonė kitai turi mokėti atlygį už tokių paslaugų teikimą, priklausys nuo konkrečių faktų ir aplinkybių analizės ir visų pirma nuo to, ar tos grupės vidaus „rizikos valdymo“ paslaugos pačios savaime yra (arba tikėtina, kad gali būti) naudingos bendrovei „LuxOpCo“. Žr. 1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 7.29 punktą.

639

(640)  
  2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 12.

640

(641)  
  2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 13.

641

(642)  
  2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 32–9 priedas.

642

(643)  
  2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 13.

643

(644)  Kaip aiškinama 163 konstatuojamojoje dalyje.

644

(645)  Tačiau 2017 m. vasario 27 d.
  „Amazon“ pateiktoje medžiagoje ta rizika nenurodyta kaip didelė grėsmė.

645

(646)  Licencijos sutartis, 9.2 punktas (Pažeidimų prevencija).

646

(647)  SPS, 9.12 punktas (Pažeidimų prevencija).

647

(648)  Žr. 2010 m. EBPO sandorių kainodaros gairių 2.2 punktą: „[r]enkantis sandorių kainodaros metodą, visada siekiama rasti konkrečiam atvejui tinkamiausią metodą“. Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.42 punktą.

648

(649)  Taip pat žr. 1995 m. EBPO SK gairių 3.49 ir 3.50 punktus. Tai, kad pirmumas teikiamas tradiciniams sandorių metodams, nurodoma ir 2010 m. EBPO SK gairių 2.3 punkte.

649

(650)  
  2015 m. gegužės 4 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 3–4, ir 2015 m. liepos 31 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 2–3.

650

(651)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių I skyriaus C skirsnį ir 2010 m. EBPO SK gairių I skyriaus D.1.2 skirsnį. 1995 m. EBPO SK gairių 1.17 punkte pateiktos šios su tuo susijusios rekomendacijos: „[k]aip minėta, atliekant tokį palyginimą reikėtų atsižvelgti į lyginamų sandorių arba įmonių esminius skirtumus. Siekiant nustatyti faktinio palyginamumo laipsnį ir tada atlikti atitinkamą koregavimą, kad būtų nustatytos įprastos rinkos sąlygos (arba jas atitinkantis intervalas), būtina palyginti sandorių arba įmonių požymius, dėl kurių būtų daromas poveikis sandorius sudarant įprastomis rinkos sąlygomis. Požymiai, kurie gali būti svarbūs, yra perduodamos nuosavybės arba paslaugų charakteristikos, šalių vykdomos funkcijos (atsižvelgiama į naudojamą turtą ir prisiimamą riziką), sutarties sąlygos, šalių ekonominės aplinkybės ir šalių taikoma verslo strategija). <...>“. Šie požymiai paprastai vadinami penkiais palyginamumo veiksniais. Taip pat žr. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.36 punktą.

651

(652)  Žr. 2.1.2.3 skirsnį.

652

(653)  1995 m. EBPO gairės, 1.19 punktas: „[c]harakteristikos, į kurias gali būti svarbu atsižvelgti, yra šios: <...> kalbant apie nematerialųjį turtą, sandorio forma (pvz., licencijos suteikimas arba pardavimas), nuosavybės rūšis (pvz., patentas, prekių ženklas arba praktinė patirtis), apsaugos trukmė ir laipsnis, taip pat numatoma nuosavybės naudojimo nauda“.

653

(654)  Žr. (220) konstatuojamąją dalį; joje aprašomas „Amazon“ paaiškinimas, kodėl intelektinė nuosavybė, kurios licencija suteikta pagal „M.com“ susitarimus, skiriasi nuo nematerialiojo turto, kurio licencija suteikta pagal Licencijos sutartį. Taip pat žr. 223 konstatuojamąją dalį, joje rašoma apie [A] susitarimą. Kaip išsamiau paaiškinta 2015 m. liepos 31 d.
  „Amazon“ pateiktoje medžiagoje, „Customer data is never licensed out to third parties. Moreover, third-party use under license of the Amazon trademarks and the Amazon logo in Europe is limited to marketing and similar materials that have been approved in advance by LuxOpCo. These limited licenses are revocable, royalty-free, non-transferable and non-assignable.“

654

(655)  Tas pat pasakytina ir apie [G] susitarimą, o kiti susitarimai vadinami [...]. [H] ir [B] susitarimai, taip pat [...], kai kalbama apie [I].

655

(656)  Kaip aiškinama 309 konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgas panašiai padarė išvadą, kad tie susitarimai, įskaitant [A] susitarimą, negali būti naudojami palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje analizės tikslais, nes šiuo susitarimu nustatytas verslo modelis, kuris skiriasi nuo bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ taikomo modelio.

656

(657)  Žr. 253 konstatuojamąją dalį.

657

(658)  Žr. 1995 m. EBPO SK gairių 1.15 punktą ir 2010 bei 2017 m. EBPO SK gairių 1.33 punktą.

658

(659)  
  2017 m. gegužės 29 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, p. 5.

659

(660)  
  „Amazon“ galutinės stenogramos [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 2014 m. lapkričio 18 d. teismo posėdžio parodymai, 35413540 punktas: 24–25, 3541 punktas: 1–25, 3542 punktas: 1–25: „Q: [...] And given that these deals involved services and technology, how did Amazon price them? A: Well, the way we priced these deals was essentially looking at them as a wholistic bundle [...]“.

660

(661)  Kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje, tai pripažino ir JAV mokesčių teismas.

661

(662)  Žr. 144 konstatuojamąją dalį.

662

(663)  
  2014 m. lapkričio 18 d.
  „Amazon“ paskutinio teismo posėdžio parodymai [Viceprezidentas, atsakingas už technologijų ir programinės įrangos plėtojimą, „Amazon Corporate LLC“, JAV, buvęs „Kindle“ viceprezidentas, „Amazon Corporate LLC“, JAV], 3549 punktas: 9–3550:1, 3549 punktas: 10–25; 3550:1–10 punktas: „Volume impacted deal pricing pretty significantly. You can look at the -- you can go through the various contracts across the M.coms and you will find that the larger ones, such as [C] and [A], they have a lower commission rate than the smaller ones such as [D] and [E] and [F], and so that was a reality of what the market forces would require, [...] And so the expectation that became predominant across all of the players in this market segment was that the bigger the sales volume, the lower the commission rate would be, and that found its way into, for example, [A] Amendment 3 is where we went from a single commission structure to a tiered base structure because [A] saw that their sales were doing very well and they predicted them to do very well over the course of the remainder of the agreement and they didn't want to be spending that much because they thought it wasn't competitive with their alternatives. And you saw the same thing in the [C] deal [...]“.

663

(664)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 129 punktas, p. 41.

664

(665)  Žr. 322 konstatuojamąją dalį. Kaip aiškinama 1995 m. EBPO SK gairių 1.53 punkte, „[t]ai, kad yra nuostolingai veikianti įmonė, vykdanti veiklą su pelningai veikiančiomis tarptautinių įmonių grupės narėmis, mokesčių mokėtojams arba mokesčių administratoriams gali reikšti, kad reikėtų nagrinėti sandorių kainodarą. Gali būti, kad nuostolingai veikianti įmonė iš tarptautinių įmonių grupės, kurios dalimi yra, negauna tinkamos kompensacijos už iš jos veiklos gaunamą naudą“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 1.71 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 1.130 punktą.

665

(666)  Žr. 153 konstatuojamąją dalį.

666

(667)  
  2017 m. gegužės 29 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga.

667

(668)  Žr. 210 konstatuojamąją dalį.

668

(669)  Kaip aiškinama 210 konstatuojamojoje dalyje, JAV mokesčių teismas pripažino, kad pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ teikė įvairias papildomas paslaugas bendrovei [A], ir tos paslaugos buvo nesusijusios su nematerialiuoju turtu

669

(670)  2017 m. ex post SK ataskaitoje neteisingai nurodyta, kad „the license of the Intangibles from LuxSCS to LuxOpCo [...] comes with a commitment by LuxSCS to maintain, update, and enhance those intangibles through ongoing investments under the CSA“. Kaip aiškinama 2.1.2.3 skirsnyje, „LuxOpCO“ perima šį „įsipareigojimą“ (commitment), nes jai suteikta neatšaukiama ir išimtinė licencija plėtoti, gerinti ir naudoti bendrovės „LuxSCS“ turimą nematerialųjį turtą.

670

ex post

(671)  Žr. 529 konstatuojamąją dalį.

671

(672)  Žr. 153 konstatuojamąją dalį.

672

(673)  Žr. 256 konstatuojamąją dalį.

673

(674)  SK ataskaita, p. 31.

674

(675)  Taip pat žr. 2017 m. ex post SK ataskaitą, p. 19: „For the party that does not make a unique and valuable contribution, like any other one-sided method, the TNMM tends to mathematically give the same effect as a residual profit split method as only a remuneration for the routine functions can be allocated and no residual profit can be attributed to that party. The TNMM is under the circumstances of the case, the most appropriate method for an ex-post analysis of the outcomes of the royalty transaction given that other available methods do not provide a more reliable basis for testing the transaction“.

675

ex post

(676)  Kaip aiškinama (301) konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgas savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą paaiškino, kad ginčijamu mokesčių sprendimu patvirtinta sandorio kainodaros tvarka yra pagrįsta SGMM. Pasak Liuksemburgo mokesčių administratoriaus, tai, kad šiuo atveju SGMM laikoma tinkamu sandorio kainodaros metodu, matyti iš SK ataskaitoje pateiktos funkcijų analizės.

676

(677)  Rinktis vertinamą šalį reikia tik tada, kai taikomas visų sąnaudų ir maržos metodas, perpardavimo kainos atėmimo metodas arba SGMM, žr. 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairių 3.18 punktą. Šis reikalavimas taip pat nustatytas 1995 m. EBPO SK gairių 2.38, 3.26 ir 3.43 punktuose.

677

(678)  Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.59 ir 9.79 punktus.

678

(679)  2010 m. EBPO SK gairės, 2.59 punktas: „[s]andorio grynosios maržos metodas greičiausiai nebus patikimas, jeigu kiekvienos sandorio šalies indėlis yra vertingas, unikalus<....>. Tokiu atveju tinkamiausias metodas paprastai būtų sandorio pelno paskirstymo metodas <...>.Tačiau vienašalis metodas (tradicinis sandoriais grindžiamas metodas arba sandorio grynosios maržos metodas) gali būti taikomas tada, kai viena iš šalių vykdo visas unikalias funkcijas, susijusias su kontroliuojamu sandoriu, o kita šalis jokių unikalių funkcijų nevykdo.“ (Pabraukta šiame tekste). Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 2.65 punktą.

679

(680)  SK ataskaita, p. 30–31.

680

(681)  Kaip aiškinama 2017 m. EBPO SK gairių 6.42 punkte, „<...> Pavyzdžiui, kalbant apie įmonės viduje išplėtotą nematerialųjį turtą, jeigu teisinis savininkas nevyko atitinkamų funkcijų, nenaudoja atitinkamo turto ir neprisiima atitinkamos rizikos, tik veikia kaip nuosavybės teisę turinti įmonė, teisinis savininkas galiausiai neturės teisės į jokią grąžos, kurią tarptautinių įmonių grupė gauna iš nematerialiojo turto naudojimo, dalį, išskyrus įprastas rinkos sąlygas atitinkančią kompensaciją už nuosavybės teisės turėjimą, jeigu tokia kompensacija galėtų būti mokama“.

681

(682)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 91 punktas, p. 30.

682

(683)  Kaip nustatyta 2017 m. EBPO SK gairių 6.89 punkte, „[v]ykdant sandorius, susijusius su nematerialiojo turto arba teisių į nematerialųjį turtą perdavimu, svarbu tiksliai nustatyti tarp asocijuotųjų įmonių perduodamo nematerialiojo turto pobūdį ir teises į nematerialųjį turtą. Jeigu yra nustatyta perduodamų teisių apribojimų, taip pat svarbu nustatyti tokių apribojimų pobūdį ir visą perduodamų teisių apimtį. Reikėtų šiuo atžvilgiu atkreipti dėmesį, kad tai, kaip sandoriai pavadinami, nedaro įtakos sandorių kainodaros analizei. Pavyzdžiui, kai perduodama išimtinė teisė naudoti patentą X šalyje, tai, kad mokesčių mokėtojas nusprendžia sandorį pavadinti visų X šalies patento teisių pardavimu arba neriboto laiko išimtine dalies pasaulinio patento teisių licencija, nedaro įtakos įprastas rinkos sąlygas atitinkančios kainos nustatymui, jeigu abiem tais atvejais sandoris, kurio kainodara nustatoma, apima išimtinių teisių naudoti patentą X šalyje visą jo naudojimo trukmę perdavimą. Taigi, funkcijų analizėje turėtų būti tiksliai nustatytas perduodamų teisių į nematerialųjį turtą pobūdis“.

683

(684)  Kaip aiškinama (189)–(192) konstatuojamosiose dalyse, susijusios įmonės ES šalyse teikia paramos ir kitokias paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, už tas paslaugas joms atlyginama taikant visų sąnaudų ir maržos metodą.

684

(685)  SK ataskaita, p. 13.

685

(686)  SK ataskaita, p. 13 ir 30.

686

(687)  Komisija atkreipia dėmesį, kad šių trūkumų, nustatytų SK ataskaitoje ir patvirtintų ginčijamu mokesčių sprendimu, esama ir 2014 m. tyrime (žr. (324) konstatuojamąją dalį), ir 2017 m. ex post SK ataskaitoje (žr. 386–387 konstatuojamąsias dalis). Pastarojoje buvo nurodyta, kad „LuxOpCo“ funkcijos yra ribotos vertės ir įprasto pobūdžio. Antra, nurodyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ tenka ribota rizika. Kalbant apie turtą, 2017 m. ex post SK ataskaitoje taip pat aiškiai nurodyta, kad „LuxOpCo“
  „does not own, manage or control any IP rights“. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje akivaizdžiai nepaisoma to, kad bendrovei „LuxOpCo“ buvo suteikta išimtinė ir neatšaukiama nematerialiojo turto licencija visam jo naudojimo Europos rinkoje laikui, ir „LuxOpCo“ – naudodamasi Licencijos sutartimi jai suteiktomis teisėmis – savo sąskaita ir pati prisiimdama riziką iš tikrųjų toliau plėtojo, gerino ir valdė nematerialųjį turtą. Kaip minėta 9.2.1.2 skirsnyje, tai neteisinga apibrėžtis ir akivaizdžiai klaidingas su „LuxOpCo“ funkcijomis, turtu ir rizika susijusių faktų pateikimas. Žr. 2017 m. ex post SK ataskaitą, p. 31–32.

687

ex post

ex post

ex post

(688)  Šiuo klausimu taip pat žr. 2010 m. EBPO sandorių kainodaros gairių 2.87 punktą; jame teigiama: „[n]ustatant vardiklį dėmesys turėtų būti sutelktas į atitinkamą (-us) vykdant sandorį vertinamai šaliai tenkančių funkcijų vertės rodiklį (-ius), atsižvelgiant į tos šalies naudojamą turtą ir prisiimamą riziką.“ Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 2.93 punktą.

688

(689)  2010 m. liepos mėn. EBPO sekretoriato parengtas Sandorių kainodaros metodų dokumentas, 17 punktas.

689

(690)  Kaip nustatyta 1995 m. EBPO SK gairių 8.8 punkte, „[s]u sąnaudų paskirstymo susitarimu [SPS] susijęs indėlis nuo įprasto nuosavybės arba paslaugų perdavimo grupės viduje skiriasi tuo, kad dalis kompensacijos arba visa kompensacija, kurią dalyviai ketina mokėti, yra tai, ko kiekviena šalis tikisi iš to, kad buvo sutelkti ištekliai ir įgūdžiai. Nepriklausomos įmonės taip pat sudaro susitarimus dėl sąnaudų ir rizikos pasidalijimo, kai esama bendro poreikio ir įmonėms tai gali būti abipusiškai naudinga. Pavyzdžiui, įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios savarankiškos šalys gali norėti pasidalyti rizika (pvz., kai vykdomi aukštųjų technologijų moksliniai tyrimai), siekdamos sumažinti galimus tokios veiklos nuostolius, arba jos gali pasidalyti sąnaudomis ar drauge imtis plėtros, kad sutaupytų lėšų, galbūt dėl masto ekonomijos, arba kad padidintų veiksmingumą ir našumą, galbūt dėl to, kad derinamos įvairios individualios stiprybės ir ekspertinės žinios“. Taip pat žr. 2010 m. EBPO SK gairių 8.8 punktą ir 2017 m. EBPO SK gairių 8.12 punktą.

690

(691)  
  „Amazon“ savo 2015 m. spalio 28 d. pateiktuose dokumentuose „Europos įmonių vaidmuo“, p. 2, ir „Susitikimas su bylos grupe“, p. 4, nurodė, kad „LuxSCS“ išlaiko ir plėtoja nematerialųjį turtą imdamasi „didžiulių investicijų“ (significant investments). Tačiau, kaip aiškinama 9.2.1.1 skirsnyje, „LuxSCS“ iš tikrųjų nevykdo jokių vertę didinančių funkcijų, susijusių su nematerialiojo turto plėtojimu. Atrodo, kad nurodydama SPS „Amazon“ teigia, jog, vertinant ginčijamą sandorį, bendrovių A9 ir ATI JAV vykdoma plėtojimo veikla turėtų būti laikoma „LuxSCS“ funkcijomis. Tačiau, kaip aiškinama (427) konstatuojamojoje dalyje, A9 ir ATI vykdomos funkcijos šių bendrovių vykdomos jų pačių vardu, ir, kaip matyti iš SPS metinių ataskaitų, pati „LuxSCS“ neprisidėjo prie plėtojimo pagal SPS. Jeigu ji būtų vykdžiusi kokias nors funkcijas, jai priskirtas pagal SPS, tai būtų atspindėta sąnaudų fonde. Todėl A9 ir ATI atlygį už savo funkcijas, susijusias su nematerialiuoju turtu, gauna per plėtojimo sąnaudas.

691

significant investments

(692)  Žr. 206 konstatuojamąją dalį.

692

(693)  Kaip aiškinama 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 6.18 punkte, „[t]aip pat svarbu atsižvelgti į paslaugų (pavyzdžiui, techninės pagalbos ir darbuotojų mokymo), kurias plėtotojas gali teikti ir kurios bus susijusios su sandoriu, vertę. Panašiai, gali reikėti atsižvelgti į licenciato licenciarui suteiktą naudą, susijusią su produktų arba procesų pagerinimu“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO gairių 6.75 punktą: „[š]iame B skirsnyje nustatyti principai turi būti taikomi įvairiomis aplinkybėmis, susijusiomis su nematerialiojo turto plėtojimu, gerinimu, išlaikymu, apsauga ir naudojimu. Pagrindinis kiekvienu atveju svarstytinas dalykas būtų tai, kad asocijuotosios įmonės, prisidedančios plėtojant, gerinant, išlaikant, apsaugant arba naudojant nematerialųjį turtą, teisiniu požiūriu nuosavybės teise turimą kitos grupės narės, turi gauti įprastas rinkos sąlygas atitinkančią kompensaciją už savo vykdomas funkcijas, prisiimamą riziką ir naudojamą turtą. <...>“.

693

(694)  Kaip aiškinama šio dokumento 2.5 skirsnyje, ir Liuksemburgo mokesčių teisėje, ir EBPO sistemoje aiškiai nustatyta, kad kai bendrovė „LuxOpCo“ teikia bet kokią grupės vidaus paslaugą, bendrovei „LuxOpCo“ turėtų būti galima ne tik perduoti savo sąnaudas bendrovei „LuxSCS“, bet ir, be tų patirtų sąnaudų, gauti įprastas rinkos sąlygas atitinkantį atlygį.

694

(695)  Su SGMM taikymu, kai „LuxSCS“ yra vertinama šalis, susijusių rekomendacijų galima rasti 1995 ir 2010 m. EBPO SK gairių 7.36 punkte; jame nustatyta, kad „[k]ai, teikiant paslaugas, asocijuotoji įmonė veikia kaip vienintelė agentė arba tarpininkė, taikant visų sąnaudų ir maržos metodą svarbu, kad grąža arba pelno dydis atitiktų pačias teikiamas paslaugas. Tokiu atveju gali būti netinkama įprastas rinkos sąlygas atitinkančią kainodarą nustatyti kaip pagal tokių paslaugų sąnaudas nustatomą pelno dydį, veikiau tai turėtų būti pagal pačios tarpininkavimo funkcijos sąnaudas nustatomas pelno dydis <...>. Pavyzdžiui, asocijuotoji įmonė grupės narių vardu gali patirti nuomos arba reklaminės vietos sąnaudų, t. y. sąnaudų, kurias grupės narės būtų patyrusios tiesiogiai, jeigu būtų veikusios savarankiškai. Tokiais atvejais gali būti tikrai tinkama tas sąnaudas perleisti grupės gavėjams ir pagal jas nenustatyti pelno dydžio, t. y. pelno dydis turėtų būti nustatomas tik pagal tarpininkės sąnaudas, patirtas jai vykdant tarpininkavimo funkciją, atžvilgiu“. Taip pat žr. 2017 m. EBPO SK gairių 7.34 punktą. Taip pat žr. 242 ir 263 konstatuojamąsias dalis.

695

(696)  Žr. 264 konstatuojamąją dalį.

696

(697)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį.

697

(698)  1995, 2010 ir 2017 m. EBPO SK gairės, žodynėlis.

698

(699)  Žr. 522 konstatuojamąją dalį ir 650 išnašą.

699

(700)  2017 m. EBPO SK gairių 2.100 punktas: „[k]ai nustatoma, kad sąnaudos laikomos perleidimo sąnaudomis, ir tai atitinka įprastų rinkos sąlygų principą, kyla antras klausimas dėl įtakos palyginamumui ir įprastas rinkos sąlygas atitinkančio intervalo nustatymui. Kadangi būtina lyginti tai, kas panašu, jeigu perleidimo sąnaudos neįtraukiamos į mokesčių mokėtojo grynojo pelno rodiklio vardiklį, panašios sąnaudos taip pat turėtų būti neįtrauktos į panašaus grynojo pelno rodiklio vardiklį. Praktiškai problemų dėl palyginimo gali kilti, kai turima nedaug informacijos apie panašių įmonių sąnaudų paskirstymą“.

700

(701)  Žr. 258 konstatuojamąją dalį.

701

(702)  Žr. 2010 m. EBPO SK gairių 2.1.2.1 punktą.

702

(703)  Žr. 148 konstatuojamąją dalį.

703

(704)  Žr. 353 konstatuojamąją dalį.

704

(705)  Žr. 3 lentelę. „LuxOpCo“ 2006–2013 m. pelno ir nuostolio ataskaitos; iš jų matyti, kad parduotų prekių savikaina nuolat sudaro [70–75] proc. „LuxOpCo“ visų sąnaudų.

705

(706)  SK ataskaita, V priedėlis.

706

(707)  Liuksemburgas ir „Amazon“ taip pat tvirtino, kad nustatant apatinę ribą buvo siekiama apsaugoti bendrovę „LuxOpCo“, nes panašios bendrovės 2003 m. veikė nuostolingai, o apatinės ribos tvarka užtikrintas teigiamas atlygis. Be to, kad apatinė riba niekada nebuvo aktuali (aktuali buvo tik viršutinė riba), būtinybė nustatyti apatinę ribą mažai susijusi su būtinybe nustatyti viršutinę ribą, argumentas visais atžvilgiais nelabai įtikinamas. Iš tikrųjų, taikant metodą autoriniam atlyginimui (t. y. „LuxOpCo“ grąžai) nustatyti, nurodoma, kad jeigu „LuxOpCo“ grąža bus mažesnė nei 0,45 % pardavimų ES, „LuxOpCo“ grąža turėtų būti pakoreguota, kad būtų 0,45 % pajamų arba veiklos ES pelno, pasirenkant mažesnįjį dydį. Taigi, jeigu apyvarta būtų teigiama, bet „LuxOpCo“ patirtų nuostolių, t. y. veiklos ES pelnas būtų neigiamas, taikant „Amazon“ ir Liuksemburgo nurodytą apatinės ribos tvarką reikėtų rinktis mažesnįjį dydį, ir tai šiuo atveju būtų neigiamas veiklos ES pelnas. Todėl autorinio atlyginimo kainodaros tvarka, pateikta ginčijamame sprendime, „LuxOpCo“ neapsaugoma nuo nuostolių. Iš tikrųjų, kadangi autorinis atlyginimas, t. y. bendrovei „LuxSCS“ mokamas atlygis, taikant autorinio atlyginimo nustatymo metodą niekada nebus mažesnis už nulį, jis bus nulinis, o galimus nuostolius padengs „LuxOpCo“.

707

(708)  Žr. 304 ir 354 konstatuojamąsias dalis.

708

(709)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 54 punktas ir nurodyta teismų praktika.

709

Komisija/World Duty Free

(710)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Komisija/World Duty Free Group, C-20/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 56 punktas, ir 2013 m. liepos 18 d. Sprendimas P Oy, C-6/12, ECLI:EU:C:2013:525, 18 punktas.

710

Komisija/World Duty Free Group

P Oy

(711)  
  2015 m. birželio 4 d. Sprendimas Komisija/MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, 60 punktas. Taip pat žr. 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 55 punktą; 2016 m. spalio 26 d. Sprendimo Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798, 53 ir 54 punktą; ir 2016 m. birželio 30 d. Sprendimas Belgija/Komisija, C-270/15 P, ECLI:EU:C:2016:489, 49 punktą.

711

Komisija/MOL

Komisija/World Duty Free

Orange/Komisija

Belgija/Komisija

(712)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2009:417.

712

Paint Graphos

(713)  
  2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Komisija/World Duty Free Group, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 57 punktas ir nurodyta teismų praktika.

713

Komisija

World Duty Free Group

(714)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Paint Graphos, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2009:417, 65 punktas.

714

Paint Graphos

(715)  
  2011 m. lapkričio 15 d. Sprendimas Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė, sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, 75 punktas. Taip pat žr. 2016 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Komisija/World Duty Free, sujungtos bylos C-20/15 P ir C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 54 punktą.

715

Komisija/Gibraltaro Vyriausybė ir Jungtinė Karalystė

Komisija/World Duty Free

(716)  Žr. 240 konstatuojamąją dalį.

716

(717)  Žr. 240 konstatuojamąją dalį. Pavyzdžiui, palūkanų išlaidos, susijusios su turtu, kurį naudojant gaunamos neapmokestinamos pajamos, arba mokestis direktoriams, nevykdantiems kasdienės bendrovės valdymo veiklos.

717

(718)  LIR 164bis straipsnis. Taip pat žr. 54 išnašą. Konsoliduojant apmokestinamojo vieneto mokesčius, bendrovių grupė laikoma vienu (neintegruotu) mokesčių mokėtoju.

718

(719)  Konsoliduojant mokesčius, bendrovių grupė laikoma vienu mokesčių mokėtoju. Tuo siekiama išvengti pelno apmokestinimo požiūriu mažiau palankios įmonių grupių padėties, palyginti su pavienėmis bendrovėmis. Konsolidavimas nėra pagalbos priemonė, jeigu, atlikus konsolidavimą, bendrovių grupei netaikoma palankesnė tvarka nei pavienėms bendrovėms.

719

(720)  
  2000 m. gegužės 20 d. Sprendimas Todaro Nunziatina & C., C-138/09, ECLI:EU:C:2010:291, 21 punktas.

720

Todaro Nunziatina & C.

(721)  Pavyzdžiui, 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimo dėl Liuksemburgo taikomos valstybės pagalbos schemos C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Koordinavimo centrai, OL L 170, 2003 7 9, p. 20, 53 punkte nustatyta, kad mokesčio lengvata gali būti taikoma tik „koordinavimo centrui, esančiam ribotos atsakomybės bendrove rezidente, kuri savo pobūdžiu yra tarptautinė įmonė ir kurios vienintelis tikslas yra teikti paslaugas tik tos pačios užsienio tarptautinės grupės bendrovėms arba įmonėms“. Panašiai, 2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimo dėl Prancūzijos taikomos pagalbos schemos centrinėms buveinėms ir logistikos centrams, OL L 23, 2004 1 28, p. 1, 66 punkte nustatyta: „schema gali naudotis išimtinai tik centrinės buveinės ir logistikos centrai, savo paslaugas teikiantys daugiausia ne Prancūzijoje esančioms asocijuotosioms bendrovėms“. Galiausiai, 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimo dėl Belgijos taikomos pagalbos schemos – Jungtinių Valstijų užsienio pardavimų korporacijoms taikoma mokesčių sprendimų sistema, OL L 23, 2004 1 28, p. 14, 57 punkte nustatyta: „Belgijoje veikiančioms užsienio pardavimų korporacijoms taikoma sprendimų sistema yra speciali schema, taikytina išimtinai tik užsienio pardavimų korporacijų filialams ir patronuojamosioms įmonėms“.

721

(722)  
  2015 m. kovo 5 d.
  „Amazon“ pateikta medžiaga, 2 priedas.

722

(723)  Kad laikantis tokios praktikos teikiama valstybės pagalba Komisija jau patvirtino 2016 m. sausio 11 d. Komisijos sprendime (ES) 2016/1699 dėl valstybės pagalbos schemos, susijusios su pelno perviršio neapmokestinimu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN), kurią įgyvendino Belgija (OL L 260, 2016 9 27, p. 61).

723

(724)  
  2011 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Paint Graphos ir kiti, sujungtos bylos C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2009:417, 69 punktas.

724

Paint Graphos ir kiti

(725)  
  1984 m. liepos 12 d. Sprendimas Hydrotherm, C-170/83, ECLI:EU:C:1984:271, 11 punktas. Taip pat žr. 2004 m. spalio 14 d. Sprendimo Pollmeier Malchow/Komisija, T-137/02, ECLI:EU:T:2004:304, 50 punktą.

725

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Komisija

(726)  
  2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimas Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 punktai; 2006 m. sausio 10 d. Sprendimas Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, 112 punktas.

726

Acea Electrabel Produzione SpA/Komisija

Cassa di Risparmio di Firenze SpA ir kiti

(727)  
  „Amazon“ grupės organizacinė struktūra išsamiau paaiškinta 1 pav.

727

(728)  Žr. 119 išnašą. Pagal JAV mokesčių kodeksą, apmokestinamos visame pasaulyje šalies bendrovių gaunamos pajamos, įskaitant jų užsienio pajamas, ir, priešingai kitų šalių praktikai, apmokestinamos ir tų bendrovių patronuojamųjų įmonių pajamos. Tačiau paprastai už užsienio patronuojamąsias įmones mokėtinas mokestis atidedamas, kol tos pajamos paskirstomos kaip dividendai arba kol užsienio bendrovė jas kitaip repatrijuoja JAV akcininkams. Jeigu ir kada bet koks bendrovės „LuxSCS“ pelnas bus repatrijuotas jos JAV esantiems partneriams, tas pelnas bus apmokestintas pagal šią visame pasaulyje gaunamų pajamų apmokestinimo sistemą taip pat, kaip ir bet koks kitas užsienio kontroliuojamosios bendrovės įprastai paskirstomas pelnas, atskaičius mokesčius.

728

(729)  Pagal analogiją žr. 1984 m. lapkričio 14 d. Sprendimo Intermills, C-323/82, ECLI:EU:C:345, 11 punktą. Taip pat žr. 2006 m. birželio 22 d. Sprendimo Belgija ir Forum 187/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2005:266, 102 punktą: „Komisija teisingai įvertino, kad apmokestinamųjų pajamų nustatymo taisyklės yra palankios koordinavimo centrams ir grupėms, kurioms jie priklauso“.

729

Intermills

Belgija ir Forum 187/Komisija

(730)  Akivaizdu, kad šiuo atveju neturi būti taikomos Sutarties 107 straipsnio 2 dalyje nurodytos išimtys, susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ir kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikriems Vokietijos Federacinės Respublikos regionams.

730

(731)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

731

(732)  
  2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416. Tokio pat aiškinimo Bendrasis Teismas laikėsi priimdamas 2009 m. lapkričio 30 d. sprendimą Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474; bendrovei „France Telecom“ buvo taikoma mokestinė lengvata, ir Komisija padarė išvadą, kad pagalba buvo teikiama kasmet, t. y. nustatytinas apmokestinimo skirtumas ir lengvata buvo skaičiuojama kasmet ir, be kita ko, priklausė nuo kasmet vietos savivaldos vienetų nustatytų apmokestinimo tarifų lygio. Bendrasis Teismas šią išvadą patvirtino.

732

Belgija ir Forum 187 ASBL

Komisija

Prancūzija ir France Telecom/Komisija

(733)  Žr. 1 konstatuojamąją dalį.

733

(734)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 42–43 punktai.

734

(735)  Liuksemburgo pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 44 punktas.

735

(736)  
  2002 m. rugsėjo 24 d. Sprendimas Falck y A. di Bolzano/Komisija, C-74/00, ECLI:EU:C:2002:524, 140 punktas.

736

Falck y A. di Bolzano/Komisija

(737)  
  2008 m. balandžio 22 d.
  Komisija/Salzgitter, C-408/04, ECLI:EU:C:2008:236, 100–107 punktai.

737

Komisija/Salzgitter

(738)  Ten pat, 106 punktas.

738

(739)  Sprendimo Forum 187 (pirmiau nurodyto) 147 punktas, 1987 m. kovo 11 d. Sprendimo Van den Bergh en Jurgens ir Van Dijk Food Products Lopik/Komisija, 265/85, Rink. p. 1155, 44 punktas.

739

Forum 187

Van den Bergh en Jurgens ir Van Dijk Food Products Lopik/Komisija

(740)  Ten pat.

740

(741)  
  2014 m. spalio 16 d. Sprendimas P Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya ir kiti/Komisija, sujungtos bylos C-471/09 P to C-473/09, ECLI:EU:C:2011:521, 64 punktas: „Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE“. Tuo pat klausimu taip pat žr. 2013 m. vasario 28 d. Sprendimo Diputacion Foral de Vizcaya e.a./Komisija, sujungtos bylos C-465/09–C-470/09, ECLI:EU:C:2011:372, 150 punktą ir 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija/Komisija, C-372/97, ECLI:EU:C:2003:275, 112 punktą.

741

P Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya ir kiti/Komisija

Diputacion Foral de Vizcaya e.a./Komisija

Italija/Komisija,

(742)  Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya (pirmiau nurodyto) 68 punktas. Taip pat žr. 2004 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija, C-183/02 P, ECLI:EU:C:2004:701, 52 punktą.

742

Territorio Histórico de Vizcaya

Demesa ir Territorio Histórico de Álava/Komisija

(743)  Sprendimo Territorio Histórico de Vizcaya (pirmiau nurodyto) 76 punktas.

743

Territorio Histórico de Vizcaya

(744)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimas Italija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 punktas.

744

Italija

Komisija

(745)  Komisijos pranešimas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms, OL C 384, 1998 12 10, p. 3, 22 konstatuojamoji dalis: „[a]iškinant mokesčių taisykles kasdieniniame darbe mokesčių inspekcijoms neturi būti palikta galimybių suteikti įmonėms tam tikrų sąlygų savo nuožiūra Bet koks bendrųjų mokesčių taisyklių neatitinkantis ir atskiroms įmonėms naudingas administracijos sprendimas iš esmės verčia daryti prielaidą dėl valstybės pagalbos ir todėl turi būti smulkiai išnagrinėtas Jei administraciniai sprendimai tik aiškina bendrąsias taisykles, prielaida, kad pagalba galėjo būti suteikta, nedaroma. Valdžios institucijų priimtų sprendimų neskaidrumas ir galimybė juos įvairiai aiškinti, kuria jos kartais pasinaudoja, leidžia daryti prielaidą, kad, kad ir kaip ten būtų, kartais jų poveikis gali būti toks. Tačiau dėl to valstybės narės yra nė kiek ne mažiau pajėgios užtikrinti savo mokesčių mokėtojams bendrųjų mokesčių taisyklių teisinį aiškumą ir nuspėjamumą.“

745

(746)  Žr., inter alia, 2002 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos sprendimą 2003/81/EB dėl valstybės pagalbos schemos, kurią Ispanijos Karalystė taiko Biskajos koordinavimo centrams (C 48/2001) (ex NN 43/2000) (OL L 31, 2003 2 6, p. 26); 2002 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimą 2003/512/EB dėl Vokietijos taikomos pagalbos schemos kontrolės ir koordinavimo centrams (OL L 177, 2003 7 16, p. 17); 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimą 2003/501/EB dėl pagalbos schemos, kurią Liuksemburgas taiko Liuksemburge įsteigtiems koordinavimo centrams C49/2001 (ex NN 46/2000) (OL L 170, 2003 7 9, p. 20); 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/755/EB dėl pagalbos schemos, kurią Belgija taiko Belgijoje įsteigtiems koordinavimo centrams (OL L 282, 2003 10 30, p. 25); 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimą 2003/515/EB dėl valstybės pagalbos, Nyderlandų suteiktos tarptautinei finansavimo veiklai (OL L 180, 2003 7 18, p. 52). 2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimas 2004/76/EB dėl Prancūzijos taikomos pagalbos schemos centrinėms buveinėms ir logistikos centrams (OL L 23, 2004 1 28, p. 1); 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimą 2004/77/EB dėl Belgijos taikomos pagalbos schemos – Jungtinių Valstijų užsienio pardavimų korporacijoms taikoma mokesčių sprendimų sistema (OL L 23, 2004 1 28, p. 14).

746

inter alia

(747)  
  2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416.

747

Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija

(748)  Liuksemburgo pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą, 43 punktas. Liuksemburgas cituoja Elgesio kodekso grupės (verslo apmokestinimas) Tarybai (Ecofin) pateiktos ataskaitos 19 punktą; jame teigiama: „[a]tsižvelgdama į Liuksemburgo mokesčių priemonę, taikomą bendrovėms, kurios vykdo grupės vidaus finansavimo veiklą, 2011 m. vasario 17 d. posėdyje grupė aptarė suderintą aprašymą. Liuksemburgas grupę informavo, kad 2011 m. sausio 28 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 yra nustatytos išankstinės kainodaros susitarimų, kuriais patvirtinamas sandorių atlygis, teikimo sąlygos. 2011 m. balandžio 11 d. posėdyje Liuksemburgas tai grupei pranešė, jog 2011 m. balandžio 8 d. aplinkraštyje Nr. 164/2 bis užtikrinta, kad išankstiniai patvirtinimai, pateikti iki įsigaliojant aplinkraščiui Nr. 164/2, nustos galioti 2011 m. gruodžio 31 d. Gavusi šią informaciją, grupė susitarė, kad šios priemonės nereikia vertinti pagal Elgesio kodekso kriterijus“.

748

bis

(749)  Ecofin tarybos 1997 m. gruodžio 1 d. posėdžio dėl mokesčių politikos išvados (OL C 2, 1998 1 6, p. 1). Taip pat žr. dokumentus, paskelbtus http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/#code_conduct.

749

(750)  Šiuo klausimu žr. generalinio advokato P. Léger išvados byloje Belgijos Karalystė ir Forum 187 ASBL/Komisija, C-217/03, ECLI:ES:C:2006:89, 376 punktą.

750

Belgijos Karalystė ir Forum 187 ASBL/Komisija

(751)  
  1960 m. gruodžio 14 d. Konvencijos dėl EBPO papildomame protokole Nr. 1 Konvencijos signatarai sutarė, kad Europos Komisija dalyvaus EBPO veikloje. Europos Komisijos atstovai kartu su nariais dalyvauja diskusijose dėl EBPO darbo programos ir yra įtraukti į visos organizacijos bei įvairių jos organų veiklą. Tačiau nors Europos Komisijos vaidmuo yra daug platesnis nei stebėtojos, ji neturi jokios balsavimo teisės ir oficialiai nedalyvauja Tarybai priimant jai pateiktas priemones.

751

(752)  Žr. 326 konstatuojamąją dalį.

752

(753)  
  2000 m. sausio 18 d. Sprendimas Mehibas Dordtselaan/Komisija ECLI:EU:T:2000:8, 59 punktas, ir 2006 m. birželio 22 d. Sprendimas Belgija ir Forum 187 ASBL/Komisija, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, 147 punktas.

753

Mehibas Dordtselaan

Komisija

Belgija ir Forum 187 ASBL

Komisija

(754)  
  „Amazon“ pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą, 178 punktas.

754

(755)  Žr. 742 išnašą.

755

(756)  Žr., pavyzdžiui, 1999 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimą 1999/718/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Ispanija suteikė bendrovei „Daewoo Electronics Manufacturing España SA“ („Demesa“) (OL L 292, 1999 11 13, p. 1); 1999 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimą 2000/735/EB dėl to, kaip Nyderlandų mokesčių administratorius vertina „technolease“ susitarimą tarp „Philips“ ir „Rabobank“ (OL L 297, 2000 11 24, p. 13); 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimą 2000/795/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Ispanija suteikė bendrovėms „Ramondín SA“ ir „Ramondín Cápsulas SA“ (OL L 318, 2000 12 16, p. 36); 2004 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimą 2005/709/EB dėl valstybės pagalbos, Prancūzijos teikiamos įmonei „France Télécom“ (OL L 269, 2005 10 14, p. 30); 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimą 2008/551/EB dėl valstybės pagalbos C 12/07 (ex N 799/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti „Glunz&Jensen s.r.o.“ (OL L 178, 2008 7 5, p. 38); 2008 m. birželio 4 d. Komisijos sprendimą 2008/734/EB dėl valstybės pagalbos C 57/07 (ex N 843/06), kurią Slovakijos Respublika ketina suteikti „Alas Slovakia s.r.o.“ (OL L 248, 2008 9 17, p. 19); Sprendimą 2011/276/ES.

756

(757)  Žr. 326 konstatuojamąją dalį.

757

(758)  
  1998 m. balandžio 30 d. Sprendimas Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, 54 punktas.

758

Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)

Komisija

(759)  Tačiau taip būtų dėl „galimybės išieškoti pagalbą nebuvimo“, o ne dėl „sudėtingumo kiekybiškai įvertinti pagalbos dydį“.

759

(760)  Žr. 2007 m. spalio 18 d. Sprendimo Komisija/Prancūziją, C-441/06, ECLI:EU:C:2007:616, 29 punktą ir jame nurodomą teismų praktiką.

760

Komisija/Prancūziją

(761)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Sprendimas Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, 297 punktas.

761

Prancūzija ir France Telecom/Komisija

(762)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Sprendimas Prancūzija ir France Telecom/Komisija, sujungtos bylos T-427/04 ir T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, 299 punktas.

762

Prancūzija ir France Telecom/Komisija

(763)  Žr. 549 konstatuojamąją dalį.

763

(764)  Žr. 551 ir 552 konstatuojamąsias dalis.

764

(765)  Žr. 558 konstatuojamąją dalį.

765

(766)  2010 m. BSKF ataskaita, 63 punktas.

766

(767)  Žr. 429 konstatuojamąją dalį. Kaip aiškinama 1995 m. EBPO SK gairių 7.33 punkte, „<...> Vykdant įprastas rinkos sąlygas atitinkančius sandorius, nepriklausoma įmonė paprastai siektų imti mokestį už paslaugas taip, kad gautų pelną, o ne tas paslaugas teiktų tik už jų savikainą <...>“. Taigi, bendrovė „LuxSCS“ ne tik gautų pelno dalį nuo sąnaudų, bet tos sąnaudos jai būtų ir atlygintos.

767

(768)  Kaip nurodyta 9.5 skirsnyje ir konkrečiai 607 konstatuojamojoje dalyje, Liuksemburgo mokesčių administratorius bendrovei „LuxOpCo“ taikė palankesnę mokesčių tvarką. Dėl šios priežasties ši įmonė yra pirmoji pagalbos gavėja, iš kurios Liuksemburgas turi susigrąžinti pagalbą. Jeigu iš šios pagalbos gavėjos susigrąžinus lėšas nederamas pranašumas nebus panaikintas, likusios lėšos turi būti susigrąžintos iš „Amazon“ grupės, nes visa grupė yra vienas ekonominis vienetas, iš pagalbos gaunantis naudos. Šiuo klausimu žr. 2010 m. rugsėjo 13 d. Sprendimo Graikija/Komisija, sujungtos bylos T-415/05, T-416/05 ir T-423/05, ECLI:EU:T:2010:386, 126 punktą.

768

Graikija/Komisija

---

| 2018 6 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 6 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/143

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/860

2018 m. vasario 7 d.

dėl pagalbos schemos SA.45852–2017/C (ex 2017/N), kurią Vokietija ketina taikyti pajėgumų rezervui

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 612)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2017 m. sausio 23 d. Vokietija elektroninėmis priemonėmis informavo Komisiją apie naujausią teisės akto dėl pajėgumų rezervo projektą, taip pat pagalbos schemos būtinumo įvertinimą. |
| --- | --- |

(1)

2017 m. sausio 23 d. Vokietija elektroninėmis priemonėmis informavo Komisiją apie naujausią teisės akto dėl pajėgumų rezervo projektą, taip pat pagalbos schemos būtinumo įvertinimą.

| (2) | 2017 m. balandžio 7 d. raštu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija informavo Vokietiją, kad nusprendė dėl pagalbos schemos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Vokietija savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė 2017 m. gegužės 17 d. raštu. |
| --- | --- |

(2)

2017 m. balandžio 7 d. raštu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija informavo Vokietiją, kad nusprendė dėl pagalbos schemos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Vokietija savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė 2017 m. gegužės 17 d. raštu.

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios pagalbos schemos. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl šios pagalbos schemos.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (4) | Komisija gavo 22 suinteresuotųjų šalių pastabas. Komisija jas perdavė Vokietijai, kad ji galėtų į jas atsakyti; jos pastabos gautos 2017 m. liepos 14 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija gavo 22 suinteresuotųjų šalių pastabas. Komisija jas perdavė Vokietijai, kad ji galėtų į jas atsakyti; jos pastabos gautos 2017 m. liepos 14 d. raštu.

2.   IŠSAMUS PAGALBOS SCHEMOS APIBŪDINIMAS

IŠSAMUS PAGALBOS SCHEMOS APIBŪDINIMAS

2.1.   Aplinkybės ir teisinis pagrindas

Aplinkybės ir teisinis pagrindas

| (5) | Pagalbos schema, apie kurią pranešta, yra 2005 m. liepos 7 d. Vokietijos energetikos įstatymo (Energiewirtschaftsgesetz, toliau – EnWG) pakeitimo, priimto 2016 m. liepos 26 d., dalis. EnWG yra numatyta ir kitų priemonių Vokietijos elektros energijos ir dujų rinkos veikimui skatinti, jos pateiktos sprendimo pradėti procedūrą 2.1 skirsnyje. Pagrindinis EnWG pakeitimo tikslas – elektros energijos rinkos reforma rengiantis energetikos pertvarkai, kuriai Vokietijoje būdinga gerokai didesnė energijos gamyba iš kintančiųjų atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaip antai vėjo ir saulės energijos, laipsniškas branduolinės energetikos atsisakymas ir glaudžios jungtys su keliomis kaimyninėmis rinkomis. |
| --- | --- |

(5)

Pagalbos schema, apie kurią pranešta, yra 2005 m. liepos 7 d. Vokietijos energetikos įstatymo (Energiewirtschaftsgesetz, toliau – EnWG) pakeitimo, priimto 2016 m. liepos 26 d., dalis. EnWG yra numatyta ir kitų priemonių Vokietijos elektros energijos ir dujų rinkos veikimui skatinti, jos pateiktos sprendimo pradėti procedūrą 2.1 skirsnyje. Pagrindinis EnWG pakeitimo tikslas – elektros energijos rinkos reforma rengiantis energetikos pertvarkai, kuriai Vokietijoje būdinga gerokai didesnė energijos gamyba iš kintančiųjų atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaip antai vėjo ir saulės energijos, laipsniškas branduolinės energetikos atsisakymas ir glaudžios jungtys su keliomis kaimyninėmis rinkomis.

Energiewirtschaftsgesetz

| (6) | Pajėgumų rezervo teisinis pagrindas nustatytas EnWG su pakeitimais 13e straipsnyje. Išsamesnės nuostatos dėl, inter alia, konkurso tvarkos, rezervo naudojimo ir atlygio yra nustatytos Kapazitätsreserveverordnung (3) (toliau – Potvarkis dėl pajėgumų rezervo). |
| --- | --- |

(6)

Pajėgumų rezervo teisinis pagrindas nustatytas EnWG su pakeitimais 13e straipsnyje. Išsamesnės nuostatos dėl, inter alia, konkurso tvarkos, rezervo naudojimo ir atlygio yra nustatytos Kapazitätsreserveverordnung (3) (toliau – Potvarkis dėl pajėgumų rezervo).

inter alia

Kapazitätsreserveverordnung

3

| (7) | Pajėgumų rezervo paskirtis – užtikrinti nuolatinį elektros energijos tiekimo saugumą, taip pat ir keičiantis padėčiai elektros energijos rinkoje. Juo siekiama padėti užtikrinti tiekimą net ir tuo metu, kai, nepaisant laisvai nusistovinčių kainų elektros energijos biržose, pasiūla didmeninėje rinkoje nėra pakankama, kad būtų patenkintas visas poreikis. Tai atliekama naudojant esamų elektrinių pajėgumus, įtrauktus į parduoti neskirtą rezervą. Vokietija galimą rinkos iškraipymą siekia mažinti keliomis priemonėmis. Visų pirma, ji siekia atskirti rezervinius pajėgumus nuo rinkos, kad elektros energijos rinkoje nebūtų iškraipomas kainos ir investavimo signalai. |
| --- | --- |

(7)

Pajėgumų rezervo paskirtis – užtikrinti nuolatinį elektros energijos tiekimo saugumą, taip pat ir keičiantis padėčiai elektros energijos rinkoje. Juo siekiama padėti užtikrinti tiekimą net ir tuo metu, kai, nepaisant laisvai nusistovinčių kainų elektros energijos biržose, pasiūla didmeninėje rinkoje nėra pakankama, kad būtų patenkintas visas poreikis. Tai atliekama naudojant esamų elektrinių pajėgumus, įtrauktus į parduoti neskirtą rezervą. Vokietija galimą rinkos iškraipymą siekia mažinti keliomis priemonėmis. Visų pirma, ji siekia atskirti rezervinius pajėgumus nuo rinkos, kad elektros energijos rinkoje nebūtų iškraipomas kainos ir investavimo signalai.

2.2.   Pajėgumų rezervo apibūdinimas

Pajėgumų rezervo apibūdinimas

| (8) | EnWG ir Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo numatyta, kad keturi Vokietijos perdavimo sistemos operatoriai (PSO) palaipsniui sukaups rezervinių pajėgumų tiekimo saugumui užtikrinti nesubalansuotos elektros energijos rinkos atveju, kai elektros energijos pasiūla bus nepakankama poreikiui patenkinti. |
| --- | --- |

(8)

EnWG ir Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo numatyta, kad keturi Vokietijos perdavimo sistemos operatoriai (PSO) palaipsniui sukaups rezervinių pajėgumų tiekimo saugumui užtikrinti nesubalansuotos elektros energijos rinkos atveju, kai elektros energijos pasiūla bus nepakankama poreikiui patenkinti.

| (9) | PSO pajėgumus bendrai įsigyja konkurso tvarka, konkursai rengiami kas dvejus metus dvejų metų tiekimo laikotarpiui (pirmasis tiekimo laikotarpis trunka nuo 2019 m. spalio mėn. iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Pajėgumų teikėjai teikia pasiūlymus dėl metinio atlygio, kurį nori gauti už pajėgumų užtikrinimą ir kuris gali būti ne didesnis kaip 100 000 EUR/MW per metus. Jie atrenkami pagal pateiktus pasiūlymus, kol pasiekiamas bendras reikalaujamas 2 GW dydis. Pajėgumų teikėjai, kurie laimi konkursą, gauna atlygį, kuris priklauso nuo didžiausio pateikto konkursą laimėjusio pasiūlymo (galutinės kainos taisyklė, angl. pay-as-clear pricing). |
| --- | --- |

(9)

PSO pajėgumus bendrai įsigyja konkurso tvarka, konkursai rengiami kas dvejus metus dvejų metų tiekimo laikotarpiui (pirmasis tiekimo laikotarpis trunka nuo 2019 m. spalio mėn. iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Pajėgumų teikėjai teikia pasiūlymus dėl metinio atlygio, kurį nori gauti už pajėgumų užtikrinimą ir kuris gali būti ne didesnis kaip 100 000 EUR/MW per metus. Jie atrenkami pagal pateiktus pasiūlymus, kol pasiekiamas bendras reikalaujamas 2 GW dydis. Pajėgumų teikėjai, kurie laimi konkursą, gauna atlygį, kuris priklauso nuo didžiausio pateikto konkursą laimėjusio pasiūlymo (galutinės kainos taisyklė, angl. pay-as-clear pricing).

pay-as-clear pricing

| (10) | Konkurse gali dalyvauti visi nacionaliniai pajėgumų teikėjai (elektrinės, saugyklos ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai), atitinkantys konkrečius techninius reikalavimus, nustatytus Potvarkio dėl pajėgumų rezervo 9 punkte. Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Vokietija įsipareigojo pakeisti kai kuriuos tinkamumo kriterijus. Šie pakeitimai visų pirma susiję su reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo reikalavimais ir yra išsamiai paaiškinti šio sprendimo 6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(10)

Konkurse gali dalyvauti visi nacionaliniai pajėgumų teikėjai (elektrinės, saugyklos ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai), atitinkantys konkrečius techninius reikalavimus, nustatytus Potvarkio dėl pajėgumų rezervo 9 punkte. Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Vokietija įsipareigojo pakeisti kai kuriuos tinkamumo kriterijus. Šie pakeitimai visų pirma susiję su reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo reikalavimais ir yra išsamiai paaiškinti šio sprendimo 6 skirsnyje.

| (11) | Pajėgumų teikėjams draudžiama savo rezerviniais pajėgumais prekiauti elektros energijos rinkoje. Be to, pasibaigus sutarčiai dėl rezervo, jiems draudžiama grįžti į rinką. Tokiu būdu Vokietijos valdžios institucijos ketina užtikrinti, kad rinka ir rezervas būtų griežtai atskirti, o rezervas neiškraipytų rinkos veikimo. |
| --- | --- |

(11)

Pajėgumų teikėjams draudžiama savo rezerviniais pajėgumais prekiauti elektros energijos rinkoje. Be to, pasibaigus sutarčiai dėl rezervo, jiems draudžiama grįžti į rinką. Tokiu būdu Vokietijos valdžios institucijos ketina užtikrinti, kad rinka ir rezervas būtų griežtai atskirti, o rezervas neiškraipytų rinkos veikimo.

| (12) | Pajėgumų teikėjams taip pat draudžiama trečiosioms šalims parduoti savo teises ir pareigas, įgytas dalyvaujant pajėgumų rezervo mechanizme. Dalyvavimas ir atitinkamas atlygis yra griežtai susieti tik su įrenginiu, kuris įtrauktas į rezervą konkurso tvarka. |
| --- | --- |

(12)

Pajėgumų teikėjams taip pat draudžiama trečiosioms šalims parduoti savo teises ir pareigas, įgytas dalyvaujant pajėgumų rezervo mechanizme. Dalyvavimas ir atitinkamas atlygis yra griežtai susieti tik su įrenginiu, kuris įtrauktas į rezervą konkurso tvarka.

| (13) | Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams netaikomas 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas grįžti į rinką. Pasibaigus tiekimo laikotarpiui, reguliavimo apkrova paslaugų teikėjas reguliuojamosios apkrovos pajėgumais gali toliau prekiauti elektros energijos rinkoje (4). Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių ir dėl kitų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams taikomų reikalavimų ir jie bus išsamiai aptarti šio sprendimo 3.2.2 ir 7.3.3 skirsniuose. |
| --- | --- |

(13)

Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams netaikomas 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas grįžti į rinką. Pasibaigus tiekimo laikotarpiui, reguliavimo apkrova paslaugų teikėjas reguliuojamosios apkrovos pajėgumais gali toliau prekiauti elektros energijos rinkoje (4). Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių ir dėl kitų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams taikomų reikalavimų ir jie bus išsamiai aptarti šio sprendimo 3.2.2 ir 7.3.3 skirsniuose.

4

| (14) | PSO turi turėti galimybę kreiptis į pajėgumų teikėjus visu sutarties galiojimo laikotarpiu, tai yra dvejus metus. Be to, sutarties galiojimo laikotarpiu pajėgumų teikėjai turi atitikti tinkamumo kriterijus. Tačiau leidžiami remonto laikotarpiai, kurie yra būtini dėl techninių priežasčių, ir apie juos PSO būtina pranešti iki metų, einančių prieš tiekimo metus, liepos 31 d. Tokie planuoti atjungimai leidžiami su sąlyga, kad rezervo pajėgumais negalima pasinaudoti ne daugiau kaip tris mėnesius kiekvienais tiekimo metais. Apie neplanuotus atjungimus būtina nedelsiant pranešti PSO, o pajėgumų užtikrinimas turi būti atkurtas per tris mėnesius. |
| --- | --- |

(14)

PSO turi turėti galimybę kreiptis į pajėgumų teikėjus visu sutarties galiojimo laikotarpiu, tai yra dvejus metus. Be to, sutarties galiojimo laikotarpiu pajėgumų teikėjai turi atitikti tinkamumo kriterijus. Tačiau leidžiami remonto laikotarpiai, kurie yra būtini dėl techninių priežasčių, ir apie juos PSO būtina pranešti iki metų, einančių prieš tiekimo metus, liepos 31 d. Tokie planuoti atjungimai leidžiami su sąlyga, kad rezervo pajėgumais negalima pasinaudoti ne daugiau kaip tris mėnesius kiekvienais tiekimo metais. Apie neplanuotus atjungimus būtina nedelsiant pranešti PSO, o pajėgumų užtikrinimas turi būti atkurtas per tris mėnesius.

| (15) | PSO turi atlikti funkcinius kiekvieno įrenginio bandymus prieš įtraukimą į pajėgumų rezervą, kad patikrintų, ar jis atitinka techninius reikalavimus. Be to, PSO, iš anksto neinformavę dalyvaujančių pajėgumų teikėjų, turi pateikti bandomuosius prašymus pasinaudoti pajėgumų rezervu. Šie bandymai atliekami 12 valandų išnaudojant visą įrenginių rezervinę galią. Jeigu iš bandymo rezultatų matyti, kad objektas neatitinka reikalavimų, bus taikoma 20 % bendro nustatyto atlygio dydžio bauda. Jeigu nustatyti objekto trūkumai gali būti pašalinti per šešis mėnesius, bauda skaičiuojama proporcingai laikui, kurį elektrinė neužtikrino rezervo pajėgumų (tai yra po šeštadalį sumos kiekvienam mėnesiui). Jeigu elektrinė reikalavimus atitinka panaudojant tik dalį rezervinės galios, tada bauda taikoma tik naudoti neparengtai daliai. |
| --- | --- |

(15)

PSO turi atlikti funkcinius kiekvieno įrenginio bandymus prieš įtraukimą į pajėgumų rezervą, kad patikrintų, ar jis atitinka techninius reikalavimus. Be to, PSO, iš anksto neinformavę dalyvaujančių pajėgumų teikėjų, turi pateikti bandomuosius prašymus pasinaudoti pajėgumų rezervu. Šie bandymai atliekami 12 valandų išnaudojant visą įrenginių rezervinę galią. Jeigu iš bandymo rezultatų matyti, kad objektas neatitinka reikalavimų, bus taikoma 20 % bendro nustatyto atlygio dydžio bauda. Jeigu nustatyti objekto trūkumai gali būti pašalinti per šešis mėnesius, bauda skaičiuojama proporcingai laikui, kurį elektrinė neužtikrino rezervo pajėgumų (tai yra po šeštadalį sumos kiekvienam mėnesiui). Jeigu elektrinė reikalavimus atitinka panaudojant tik dalį rezervinės galios, tada bauda taikoma tik naudoti neparengtai daliai.

| (16) | Pajėgumų rezervo dalį nulems patikslinto pakankamumo vertinimo, kuris išsamiau apibūdintas 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, rezultatas. Priimant sprendimą pradėti procedūrą, Vokietija ketino įsigyti lygiai 2 GW pajėgumų pirmajam dvejų metų tiekimo laikotarpiui, o vėlesniais tiekimo laikotarpiais iš esmės taip pat 2 GW, nebent iš pakankamumo vertinimo būtų matyti kitoks poreikis, neviršijantis 5 % didžiausios apkrovos. Vokietija yra įsipareigojusi nuo pirmo konkurso taikyti patikslintą pakankamumo vertinimą ir jo pagrindu nustatyti reikalingą kiekį, o rezervo dydis visus tris tiekimo laikotarpius bet kuriuo atveju neviršys 2 GW. Jeigu iš patikslinto pakankamumo vertinimo bus matyti, kad poreikis yra didesnis nei 2 GW, ir jeigu Vokietija dėl to ketins rezervą didinti viršijant 2 GW ribą, ji apie tokį didinimą turėtų informuoti Komisiją, kad būtų atliktas įvertinimas pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(16)

Pajėgumų rezervo dalį nulems patikslinto pakankamumo vertinimo, kuris išsamiau apibūdintas 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, rezultatas. Priimant sprendimą pradėti procedūrą, Vokietija ketino įsigyti lygiai 2 GW pajėgumų pirmajam dvejų metų tiekimo laikotarpiui, o vėlesniais tiekimo laikotarpiais iš esmės taip pat 2 GW, nebent iš pakankamumo vertinimo būtų matyti kitoks poreikis, neviršijantis 5 % didžiausios apkrovos. Vokietija yra įsipareigojusi nuo pirmo konkurso taikyti patikslintą pakankamumo vertinimą ir jo pagrindu nustatyti reikalingą kiekį, o rezervo dydis visus tris tiekimo laikotarpius bet kuriuo atveju neviršys 2 GW. Jeigu iš patikslinto pakankamumo vertinimo bus matyti, kad poreikis yra didesnis nei 2 GW, ir jeigu Vokietija dėl to ketins rezervą didinti viršijant 2 GW ribą, ji apie tokį didinimą turėtų informuoti Komisiją, kad būtų atliktas įvertinimas pagal valstybės pagalbos taisykles.

| (17) | Pajėgumų rezervas naudojamas tik nesubalansuotos rinkos atveju, t. y. kai pasiūla per maža elektros energijos poreikiui patenkinti. Laikoma, kad rinka yra nesubalansuota, kai elektros energijos biržų kitos paros ir einamosios paros rinkose (pradiniame aukcione, vykstančiame iškart po prekybos kitos paros rinkoje pabaigos, arba visą parą vykstant nepertraukiamai prekybai) per vieną valandą visiems pasiūlymams, kuriems taikoma techninė kainos riba, šiuo metu Vokietijoje kitos paros ir einamosios paros rinkose atitinkamai sudaranti 3 000 EUR/MWh ir 10 000 EUR/MWh, nepateikiami elektros energijos gamybos pasiūlymai. |
| --- | --- |

(17)

Pajėgumų rezervas naudojamas tik nesubalansuotos rinkos atveju, t. y. kai pasiūla per maža elektros energijos poreikiui patenkinti. Laikoma, kad rinka yra nesubalansuota, kai elektros energijos biržų kitos paros ir einamosios paros rinkose (pradiniame aukcione, vykstančiame iškart po prekybos kitos paros rinkoje pabaigos, arba visą parą vykstant nepertraukiamai prekybai) per vieną valandą visiems pasiūlymams, kuriems taikoma techninė kainos riba, šiuo metu Vokietijoje kitos paros ir einamosios paros rinkose atitinkamai sudaranti 3 000 EUR/MWh ir 10 000 EUR/MWh, nepateikiami elektros energijos gamybos pasiūlymai.

| (18) | PSO gali naudoti pajėgumų rezervą tik kraštutiniais atvejais, tik išnaudoję visas kitas sistemos paslaugų galimybes. Tai, kad pajėgumų rezervą sudarančių įrenginių suaktyvinimo laikas yra ne daugiau kaip 12 valandų, reiškia, kad PSO prašymus šiems įrenginiams turi pateikti gerokai anksčiau, nei paaiškėja prekybos rinkose rezultatai, taigi nežinodami, ar rinka gali būti nesubalansuota. Todėl Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo nustatyta, kad PSO turi įvertinti paleidimo laiką ir į jį atsižvelgti aktyvindami rezervą. |
| --- | --- |

(18)

PSO gali naudoti pajėgumų rezervą tik kraštutiniais atvejais, tik išnaudoję visas kitas sistemos paslaugų galimybes. Tai, kad pajėgumų rezervą sudarančių įrenginių suaktyvinimo laikas yra ne daugiau kaip 12 valandų, reiškia, kad PSO prašymus šiems įrenginiams turi pateikti gerokai anksčiau, nei paaiškėja prekybos rinkose rezultatai, taigi nežinodami, ar rinka gali būti nesubalansuota. Todėl Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo nustatyta, kad PSO turi įvertinti paleidimo laiką ir į jį atsižvelgti aktyvindami rezervą.

| (19) | Suaktyvinimo metu ir prieš faktinį pajėgumų rezervo naudojimą iš rezervą sudarančių elektrinių į tinklą pateikiami nedideli energijos kiekiai. Potvarkyje nustatyta, kad PSO turi reikalauti, kad elektros energijos rinkoje veikiančių objektų tiekiama aktyvioji galia būtų sumažinta tokiu kiekiu, kurį tiekia rezervą sudarančios elektrinės, kad būtų užtikrinta, jog šis papildomas energijos kiekis neiškraipytų einamosios paros rinkos veikimo. |
| --- | --- |

(19)

Suaktyvinimo metu ir prieš faktinį pajėgumų rezervo naudojimą iš rezervą sudarančių elektrinių į tinklą pateikiami nedideli energijos kiekiai. Potvarkyje nustatyta, kad PSO turi reikalauti, kad elektros energijos rinkoje veikiančių objektų tiekiama aktyvioji galia būtų sumažinta tokiu kiekiu, kurį tiekia rezervą sudarančios elektrinės, kad būtų užtikrinta, jog šis papildomas energijos kiekis neiškraipytų einamosios paros rinkos veikimo.

| (20) | Potvarkyje taip pat numatyta, kad PSO iš esmės suaktyvina visus įrenginius. Tačiau, jeigu PSO pavyktų atkurti poreikio ir tiekimo pusiausvyrą suaktyvinus tik dalį rezervo pajėgumų, PSO gali pasirinkti tik tuos teikėjus, kurie tam yra labiausiai tinkami. |
| --- | --- |

(20)

Potvarkyje taip pat numatyta, kad PSO iš esmės suaktyvina visus įrenginius. Tačiau, jeigu PSO pavyktų atkurti poreikio ir tiekimo pusiausvyrą suaktyvinus tik dalį rezervo pajėgumų, PSO gali pasirinkti tik tuos teikėjus, kurie tam yra labiausiai tinkami.

2.3.   Biudžetas

Biudžetas

| (21) | Pajėgumų rezervo biudžetas nėra nustatytas, nes jo išlaidas didele dalimi lemia pradinio konkurso rezultatai. Didžiausias pasiūlymas, kurį konkurso tvarka gali pateikti pajėgumų teikėjai, sudaro 100 000 EUR/MW per metus. Todėl didžiausios pastoviosios 2 GW pajėgumų rezervo išlaidos sudarytų 200 mln. EUR per metus. Tačiau Vokietijos valdžios institucijos mano, kad konkurse nebus pasiekta didžiausia kaina, pirmiausia todėl, kad yra įvairių veiksnių, galinčių sumažinti išlaidas, pavyzdžiui, jeigu dalyvaus palyginti senos elektrinės, t. y. elektrinės, kurių visos investicijos arba jų dalis jau atsipirko, jeigu dalyvaus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai ir jeigu dalyvaus elektrinės, kurių veiklą planuojama nutraukti. |
| --- | --- |

(21)

Pajėgumų rezervo biudžetas nėra nustatytas, nes jo išlaidas didele dalimi lemia pradinio konkurso rezultatai. Didžiausias pasiūlymas, kurį konkurso tvarka gali pateikti pajėgumų teikėjai, sudaro 100 000 EUR/MW per metus. Todėl didžiausios pastoviosios 2 GW pajėgumų rezervo išlaidos sudarytų 200 mln. EUR per metus. Tačiau Vokietijos valdžios institucijos mano, kad konkurse nebus pasiekta didžiausia kaina, pirmiausia todėl, kad yra įvairių veiksnių, galinčių sumažinti išlaidas, pavyzdžiui, jeigu dalyvaus palyginti senos elektrinės, t. y. elektrinės, kurių visos investicijos arba jų dalis jau atsipirko, jeigu dalyvaus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai ir jeigu dalyvaus elektrinės, kurių veiklą planuojama nutraukti.

2.4.   Finansavimo mechanizmas

Finansavimo mechanizmas

| (22) | EnWG 13e skirsnio 3 dalies 4 punkte numatyta, kad PSO visas su pajėgumų rezervu susijusias išlaidas gali susigrąžinti per tinklo tarifus. PSO iš išlaidų turėtų atimti pajamas, gautas iš pajėgumų rezervo, tai yra išlaidas padengti iš baudų arba disbalanso mokesčių, kuriuos turėtų sumokėti už balansavimą atsakingos šalys, kurios pajėgumų rezervo naudojimo metu neužtikrino balanso. Vokietijos valdžios institucijos pažymi, kad PSO neprivalo kompensuojamų išlaidų pateikti reguliavimo institucijai, tačiau, jiems nusprendus jas pateikti, šios išlaidos bus laikomos išlaidomis, kurių PSO negali keisti siekdami reguliuoti tarifus ir kurios gali būti susigrąžinamos per tinklo tarifą. Pajėgumų rezervo išlaidoms taikoma tvarka yra įprasta tvarka, kuri taikoma ir kitiems tinklo tarifo komponentams. |
| --- | --- |

(22)

EnWG 13e skirsnio 3 dalies 4 punkte numatyta, kad PSO visas su pajėgumų rezervu susijusias išlaidas gali susigrąžinti per tinklo tarifus. PSO iš išlaidų turėtų atimti pajamas, gautas iš pajėgumų rezervo, tai yra išlaidas padengti iš baudų arba disbalanso mokesčių, kuriuos turėtų sumokėti už balansavimą atsakingos šalys, kurios pajėgumų rezervo naudojimo metu neužtikrino balanso. Vokietijos valdžios institucijos pažymi, kad PSO neprivalo kompensuojamų išlaidų pateikti reguliavimo institucijai, tačiau, jiems nusprendus jas pateikti, šios išlaidos bus laikomos išlaidomis, kurių PSO negali keisti siekdami reguliuoti tarifus ir kurios gali būti susigrąžinamos per tinklo tarifą. Pajėgumų rezervo išlaidoms taikoma tvarka yra įprasta tvarka, kuri taikoma ir kitiems tinklo tarifo komponentams.

2.5.   Trukmė

Trukmė

| (23) | Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo pabaigos data nenurodyta. PSO organizuos konkursus dėl dviejų metų tiekimo laikotarpio, o pirmasis konkursas dėl tiekimo laikotarpio, truksiančio nuo 2019 m. spalio mėn. iki 2021 m. rugsėjo mėn. (5), įvyks 2018 m. Vėliau kas dvejus metus bus rengiamas naujas konkursas ir (galimai patikslintas) pajėgumų dydis bus įsigyjamas dvejų metų tiekimo laikotarpiui. Vokietijos valdžios institucijos yra nurodžiusios, kad pagalbos schemos taikymas bus nutrauktas, kai, įvertinus pajėgumų rezervo dydį, bus nustatyta, kad poreikio turėti rezervą nebėra. |
| --- | --- |

(23)

Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo pabaigos data nenurodyta. PSO organizuos konkursus dėl dviejų metų tiekimo laikotarpio, o pirmasis konkursas dėl tiekimo laikotarpio, truksiančio nuo 2019 m. spalio mėn. iki 2021 m. rugsėjo mėn. (5), įvyks 2018 m. Vėliau kas dvejus metus bus rengiamas naujas konkursas ir (galimai patikslintas) pajėgumų dydis bus įsigyjamas dvejų metų tiekimo laikotarpiui. Vokietijos valdžios institucijos yra nurodžiusios, kad pagalbos schemos taikymas bus nutrauktas, kai, įvertinus pajėgumų rezervo dydį, bus nustatyta, kad poreikio turėti rezervą nebėra.

5

2.6.   Naudos gavėjai

Naudos gavėjai

| (24) | Schemos naudos gavėjai yra pirkimo konkursą laimėję pajėgumų teikėjai, su kuriais sudaroma pajėgumų rezervo sutartis. |
| --- | --- |

(24)

Schemos naudos gavėjai yra pirkimo konkursą laimėję pajėgumų teikėjai, su kuriais sudaroma pajėgumų rezervo sutartis.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (25) | 2017 m. balandžio 7 d. Komisija pradėjo Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl šios pagalbos schemos. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija:






  a) | preliminariai nusprendė, kad schema nėra kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą (toliau – VESP), atitinkanti Sprendime Altmark (6) nustatytas sąlygas, ir kad schema yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- |

(25)

2017 m. balandžio 7 d. Komisija pradėjo Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl šios pagalbos schemos. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija:

a)

preliminariai nusprendė, kad schema nėra kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą (toliau – VESP), atitinkanti Sprendime Altmark (6) nustatytas sąlygas, ir kad schema yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį;

Altmark

6

| b) | suabejojo, ar pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka, kilus įtarimų, kad nėra vykdomi keli suderinamumo reikalavimai, visų pirma dėl valstybės intervencijos poreikio, schemos tinkamumo, jos proporcingumo ir nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai grėsmės. |
| --- | --- |

b)

suabejojo, ar pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka, kilus įtarimų, kad nėra vykdomi keli suderinamumo reikalavimai, visų pirma dėl valstybės intervencijos poreikio, schemos tinkamumo, jos proporcingumo ir nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai grėsmės.

3.1.   Pagrindas pradėti procedūrą – pagalbos buvimas

Pagrindas pradėti procedūrą – pagalbos buvimas

| (26) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas:






  a) | priemonė turi būti finansuojama iš valstybinių išteklių ir priskirtina valstybei; |
| --- | --- | --- |

(26)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas:

a)

priemonė turi būti finansuojama iš valstybinių išteklių ir priskirtina valstybei;

| b) | ja turi būti suteikiamas pranašumas, kuris gali būti palankus tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; |
| --- | --- |

b)

ja turi būti suteikiamas pranašumas, kuris gali būti palankus tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai;

| c) | priemonė turi arba gali iškraipyti konkurenciją ir |
| --- | --- |

c)

priemonė turi arba gali iškraipyti konkurenciją ir

| d) | priemonė gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

priemonė gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (27) | Pateiktame pranešime Vokietijos valdžios institucijos tvirtino, kad pajėgumų rezervas šių kriterijų neatitinka, todėl jis nelaikytinas valstybės pagalba. Pirma, jos mano, kad pagalbos schema nėra finansuojama iš valstybinių išteklių. Antra, operatoriams nebūtų suteikiamas joks pranašumas, nes turi būti vertinama, kad jie teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, kurios išlaidų kompensavimas atitinka visas keturias sąlygas, Teisingumo Teismo nustatytas Sprendime Altmark. Trečia, schema neturėtų poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(27)

Pateiktame pranešime Vokietijos valdžios institucijos tvirtino, kad pajėgumų rezervas šių kriterijų neatitinka, todėl jis nelaikytinas valstybės pagalba. Pirma, jos mano, kad pagalbos schema nėra finansuojama iš valstybinių išteklių. Antra, operatoriams nebūtų suteikiamas joks pranašumas, nes turi būti vertinama, kad jie teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugą, kurios išlaidų kompensavimas atitinka visas keturias sąlygas, Teisingumo Teismo nustatytas Sprendime Altmark. Trečia, schema neturėtų poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

Altmark

| (28) | Pirma, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pagalbos schemai naudojami valstybiniai ištekliai ir ji yra priskirtina valstybei. Taip yra dėl to, kad schemą parengė Vokietijos valstybė, kurios teisės aktuose nustatyta, kad išlaidos gali būti perkeliamos visiems vartotojams padidinant tinklo tarifus. Todėl, remiantis Sprendimu Vent de Colère (7), yra naudojami valstybiniai ištekliai, o priemonė yra priskirtina valstybei. Be to, Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo numatyta, kad PSO iš išlaidų atima pajamas, gautas įgyvendinant šią schemą. Tai reiškia, kad būtent valstybė teisės aktais įpareigoja PSO priskirti ir rinkti reikiamas lėšas. Lėšos gaunamos vykdant Potvarkį dėl pajėgumų rezervo ir yra bendrai administruojamos PSO. Todėl jas visada kontroliuoja valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(28)

Pirma, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pagalbos schemai naudojami valstybiniai ištekliai ir ji yra priskirtina valstybei. Taip yra dėl to, kad schemą parengė Vokietijos valstybė, kurios teisės aktuose nustatyta, kad išlaidos gali būti perkeliamos visiems vartotojams padidinant tinklo tarifus. Todėl, remiantis Sprendimu Vent de Colère (7), yra naudojami valstybiniai ištekliai, o priemonė yra priskirtina valstybei. Be to, Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo numatyta, kad PSO iš išlaidų atima pajamas, gautas įgyvendinant šią schemą. Tai reiškia, kad būtent valstybė teisės aktais įpareigoja PSO priskirti ir rinkti reikiamas lėšas. Lėšos gaunamos vykdant Potvarkį dėl pajėgumų rezervo ir yra bendrai administruojamos PSO. Todėl jas visada kontroliuoja valdžios institucijos.

Vent de Colère

7

| (29) | Antra, Komisija suabejojo, ar pagalba atitinka pirmąjį ir ketvirtąjį Altmark kriterijus, todėl padarė preliminarią išvadą, kad pagalbos schema naudos gavėjams suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(29)

Antra, Komisija suabejojo, ar pagalba atitinka pirmąjį ir ketvirtąjį Altmark kriterijus, todėl padarė preliminarią išvadą, kad pagalbos schema naudos gavėjams suteikiamas atrankusis pranašumas.

Altmark

| (30) | Pagal pirmąjį Altmark kriterijų įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. Nors valstybėms narėms suteikta daug veiksmų laisvės apibrėžiant VESP, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (8) 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybės narės turi galimybę nustatyti įpareigojimus teikti viešąsias paslaugas (toliau – ĮTVP) tik liberalizuotame elektros energijos sektoriuje. Joje nustatyta, kad ĮTVP gali būti nustatyti tik siekiant konkrečių tikslų: saugumo, įskaitant tiekimo saugumą, reguliarumą, kokybę ir kainą, bei aplinkos apsaugos, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių ir klimato apsaugą. Be to, nurodyta, kad tokie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti, skaidrūs, nediskriminaciniai, patikrinami ir turi užtikrinti Sąjungos elektros energijos įmonėms vienodas galimybes teikti paslaugas nacionaliniams vartotojams. |
| --- | --- |

(30)

Pagal pirmąjį Altmark kriterijų įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti. Nors valstybėms narėms suteikta daug veiksmų laisvės apibrėžiant VESP, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (8) 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybės narės turi galimybę nustatyti įpareigojimus teikti viešąsias paslaugas (toliau – ĮTVP) tik liberalizuotame elektros energijos sektoriuje. Joje nustatyta, kad ĮTVP gali būti nustatyti tik siekiant konkrečių tikslų: saugumo, įskaitant tiekimo saugumą, reguliarumą, kokybę ir kainą, bei aplinkos apsaugos, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių ir klimato apsaugą. Be to, nurodyta, kad tokie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti, skaidrūs, nediskriminaciniai, patikrinami ir turi užtikrinti Sąjungos elektros energijos įmonėms vienodas galimybes teikti paslaugas nacionaliniams vartotojams.

Altmark

8

| (31) | Todėl sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštos šios abejonės:






  a) | pagalbos schema gali būti diskriminacinė, nes atrodo, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams de facto ir užsienio pajėgumų teikėjams de jure neleidžiama veiksmingai dalyvauti rezervo mechanizme; |
| --- | --- | --- |

(31)

Todėl sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštos šios abejonės:

a)

pagalbos schema gali būti diskriminacinė, nes atrodo, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams de facto ir užsienio pajėgumų teikėjams de jure neleidžiama veiksmingai dalyvauti rezervo mechanizme;

de facto

de jure

| b) | kilo abejonių, ar schema būtina elektros energijos tiekimo saugumui Vokietijoje užtikrinti, ir, atitinkamai, ar pagalba gali būti laikoma kompensacija už ĮTVP, kuriais siekiama užtikrinti tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

b)

kilo abejonių, ar schema būtina elektros energijos tiekimo saugumui Vokietijoje užtikrinti, ir, atitinkamai, ar pagalba gali būti laikoma kompensacija už ĮTVP, kuriais siekiama užtikrinti tiekimo saugumą;

| c) | VESP yra pateisinamos tada, kai rinka nėra pajėgi užtikrinti efektyvaus rezultato. Todėl, jeigu valstybė narė gali pagerinti rinkos veikimą, tiekimo saugumo VESP negalima pateisinti, nes rinkoje nėra sudarytos tinkamos sąlygos tiekimui. Be to, nors galima tikėtis, kad numatomos rinkos reformos Vokietijoje padidins tiekimo saugumą, abejotina, ar šių reformų pakaks tinkamiems investavimo signalams užtikrinti. Visų pirma, norint užtikrinti, kad rinkos kainos galėtų pasiekti šį lygį, reikėjo apskaičiuoti vartotojų prarastos apkrovos vertę (toliau – PAV). |
| --- | --- |

c)

VESP yra pateisinamos tada, kai rinka nėra pajėgi užtikrinti efektyvaus rezultato. Todėl, jeigu valstybė narė gali pagerinti rinkos veikimą, tiekimo saugumo VESP negalima pateisinti, nes rinkoje nėra sudarytos tinkamos sąlygos tiekimui. Be to, nors galima tikėtis, kad numatomos rinkos reformos Vokietijoje padidins tiekimo saugumą, abejotina, ar šių reformų pakaks tinkamiems investavimo signalams užtikrinti. Visų pirma, norint užtikrinti, kad rinkos kainos galėtų pasiekti šį lygį, reikėjo apskaičiuoti vartotojų prarastos apkrovos vertę (toliau – PAV).

| (32) | Pagal ketvirtąjį Altmark kriterijų įmonės turi būti pasirenkamos rengiant viešuosius pirkimus, kuriais turi būti užtikrinama, kad paslaugos būtų teikiamos mažiausiomis visuomenei išlaidomis, arba atliekant palyginamąją analizę, kuria turi būti užtikrinama, kad kompensacijos dydis neviršytų išlaidų, kurias būtų patyrusi įprasta ir gerai valdoma įmonė. Sprendime pradėti procedūrą buvo manoma, kad schema, kuri nėra pakankamai atvira (neleidžiant dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų ir užsienio pajėgumų teikėjams), nėra skirta tikrai konkurencijai užtikrinti, net ir organizuojant konkursą, todėl ja nebus užtikrinama, kad paslaugos būtų teikiamos mažiausiomis visuomenei išlaidomis. Taip pat nebuvo įrodymų, kad ji atitiks antrą ketvirtojo Altmark kriterijaus dalį. |
| --- | --- |

(32)

Pagal ketvirtąjį Altmark kriterijų įmonės turi būti pasirenkamos rengiant viešuosius pirkimus, kuriais turi būti užtikrinama, kad paslaugos būtų teikiamos mažiausiomis visuomenei išlaidomis, arba atliekant palyginamąją analizę, kuria turi būti užtikrinama, kad kompensacijos dydis neviršytų išlaidų, kurias būtų patyrusi įprasta ir gerai valdoma įmonė. Sprendime pradėti procedūrą buvo manoma, kad schema, kuri nėra pakankamai atvira (neleidžiant dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų ir užsienio pajėgumų teikėjams), nėra skirta tikrai konkurencijai užtikrinti, net ir organizuojant konkursą, todėl ja nebus užtikrinama, kad paslaugos būtų teikiamos mažiausiomis visuomenei išlaidomis. Taip pat nebuvo įrodymų, kad ji atitiks antrą ketvirtojo Altmark kriterijaus dalį.

Altmark

Altmark

| (33) | Trečia, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą padarė preliminarią išvadą, kad pajėgumų rezervas gali turėti įtaką konkurencijai ir prekybai elektros energijos rinkoje, nes Vokietijos elektros energijos rinka yra atvira konkurencijai ir yra sujungta su kaimyninėmis elektros energijos rinkomis. Įgyvendinant pagalbos schemą parama būtų teikiama kai kuriems operatoriams su sąlyga, kad jie nebedalyvaus rinkoje. Todėl ji turėtų poveikį prekybos zonos, kurioje veikia pagalbą gaunančios elektrinės, prioritetinei kreivei, o kartu ir šios prekybos zonos sąveikai su kaimyninėmis zonomis. |
| --- | --- |

(33)

Trečia, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą padarė preliminarią išvadą, kad pajėgumų rezervas gali turėti įtaką konkurencijai ir prekybai elektros energijos rinkoje, nes Vokietijos elektros energijos rinka yra atvira konkurencijai ir yra sujungta su kaimyninėmis elektros energijos rinkomis. Įgyvendinant pagalbos schemą parama būtų teikiama kai kuriems operatoriams su sąlyga, kad jie nebedalyvaus rinkoje. Todėl ji turėtų poveikį prekybos zonos, kurioje veikia pagalbą gaunančios elektrinės, prioritetinei kreivei, o kartu ir šios prekybos zonos sąveikai su kaimyninėmis zonomis.

3.2.   Pagrindas pradėti procedūrą – pagalbos suderinamumas

Pagrindas pradėti procedūrą – pagalbos suderinamumas

| (34) | Komisija sprendime pradėti procedūrą preliminariai nusprendė, kad yra pagrindas pradėti procedūrą dėl toliau išvardytų keturių aspektų, susijusių su pagalbos suderinamumu su vidaus rinka:






  a) | nepakankamai įrodyto valstybės intervencijos poreikio, |
| --- | --- | --- |

(34)

Komisija sprendime pradėti procedūrą preliminariai nusprendė, kad yra pagrindas pradėti procedūrą dėl toliau išvardytų keturių aspektų, susijusių su pagalbos suderinamumu su vidaus rinka:

a)

nepakankamai įrodyto valstybės intervencijos poreikio,

| b) | schemos tinkamumo nebuvimo dėl ribojančių tinkamumo kriterijų taikymo ir, atitinkamai, |
| --- | --- |

b)

schemos tinkamumo nebuvimo dėl ribojančių tinkamumo kriterijų taikymo ir, atitinkamai,

| c) | schemos proporcingumo nebuvimo, dėl kurio nebūtų užtikrintas minimalus pagalbos dydis, taip pat |
| --- | --- |

c)

schemos proporcingumo nebuvimo, dėl kurio nebūtų užtikrintas minimalus pagalbos dydis, taip pat

| d) | nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai grėsmės. |
| --- | --- |

d)

nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai grėsmės.

Tačiau Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad pagalbos schema buvo siekiama prisidėti prie bendros svarbos tikslo užtikrinti tiekimo saugumą, ji turėtų skatinamąjį poveikį, nes pasikeistų rinkos dalyvių elgesys, ir ji atitiktų privalomus skaidrumo reikalavimus. Todėl šiame skirsnyje pateikiamas tik a–d punktų, dėl kurių Komisijai kilo abejonių, ar schema suderinama su 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairėmis (9) (toliau – AEPG), apibūdinimas.

9

3.2.1.   Valstybės intervencijos poreikis

Valstybės intervencijos poreikis

| (35) | Remdamasi AEPG 222–224 punktais, Komisija sprendime pradėti procedūrą preliminariai nusprendė, kad, norint pateisinti siūlomo pajėgumų rezervo sukūrimą, reikėtų įrodyti, kad pertvarkytoje rinkoje tinkamas tiekimo saugumas būtų užtikrintas ilgalaikėje perspektyvoje, tačiau trumpuoju laikotarpiu būtų pagrįstų priežasčių manyti, kad galimos situacijos, kai rinkoje gali būti neužtikrintas ekonomiškai efektyvus tiekimo saugumo lygis. Be to, pertvarkius rinką ir visiškai užtikrinus reikalingą apsaugos lygį, pajėgumų rezervo turėtų būti palaipsniui atsisakoma. |
| --- | --- |

(35)

Remdamasi AEPG 222–224 punktais, Komisija sprendime pradėti procedūrą preliminariai nusprendė, kad, norint pateisinti siūlomo pajėgumų rezervo sukūrimą, reikėtų įrodyti, kad pertvarkytoje rinkoje tinkamas tiekimo saugumas būtų užtikrintas ilgalaikėje perspektyvoje, tačiau trumpuoju laikotarpiu būtų pagrįstų priežasčių manyti, kad galimos situacijos, kai rinkoje gali būti neužtikrintas ekonomiškai efektyvus tiekimo saugumo lygis. Be to, pertvarkius rinką ir visiškai užtikrinus reikalingą apsaugos lygį, pajėgumų rezervo turėtų būti palaipsniui atsisakoma.

| (36) | Pirma, Komisija suabejojo rezervo poreikiu, nes nėra numatyta jo pabaigos data ir atrodo, kad schema turėtų tapti nuolatiniu elektros energijos rinkos elementu, o ne pereinamojo laikotarpio priemone, kuri taikoma vykdant rinkos reformas. |
| --- | --- |

(36)

Pirma, Komisija suabejojo rezervo poreikiu, nes nėra numatyta jo pabaigos data ir atrodo, kad schema turėtų tapti nuolatiniu elektros energijos rinkos elementu, o ne pereinamojo laikotarpio priemone, kuri taikoma vykdant rinkos reformas.

| (37) | Antra, Komisija atkreipė dėmesį, kad nesant ekonominio patikimumo standarto ir rezervo ekonominės svarbos vertinimo rodiklio, rinkos galimybės užtikrinti pakankamus pajėgumus yra ribojamos ir nebus galima tinkamai nustatyti rezervo dydžio. |
| --- | --- |

(37)

Antra, Komisija atkreipė dėmesį, kad nesant ekonominio patikimumo standarto ir rezervo ekonominės svarbos vertinimo rodiklio, rinkos galimybės užtikrinti pakankamus pajėgumus yra ribojamos ir nebus galima tinkamai nustatyti rezervo dydžio.

| (38) | Trečia, nors Komisija palankiai vertino, kad buvo pateiktas blogiausio atvejo scenarijus, Komisijai kilo abejonių, ar tam tikros šio scenarijaus prielaidos yra pagrįstos. |
| --- | --- |

(38)

Trečia, nors Komisija palankiai vertino, kad buvo pateiktas blogiausio atvejo scenarijus, Komisijai kilo abejonių, ar tam tikros šio scenarijaus prielaidos yra pagrįstos.

3.2.2.   Schemos tinkamumas

Schemos tinkamumas

| (39) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pajėgumų rezervo suderinamumą įvertino pagal AEPG 225 ir 226 punktuose nustatytus kriterijus. Nors Komisija pažymėjo, kad laikinas strateginis rezervas turėtų būti tinkamiausia intervencijos forma siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, kol vykdomos rinkos reformos, Komisija pažymėjo, kad pagalbos schema nebuvo numatyta kaip laikina priemonė ir išreiškė abejonių dar dviem klausimais: dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju ir tinkamumo taisyklių. |
| --- | --- |

(39)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pajėgumų rezervo suderinamumą įvertino pagal AEPG 225 ir 226 punktuose nustatytus kriterijus. Nors Komisija pažymėjo, kad laikinas strateginis rezervas turėtų būti tinkamiausia intervencijos forma siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, kol vykdomos rinkos reformos, Komisija pažymėjo, kad pagalbos schema nebuvo numatyta kaip laikina priemonė ir išreiškė abejonių dar dviem klausimais: dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju ir tinkamumo taisyklių.

| (40) | Dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju Komisija abejojo, ar išlaidų kategorijos, kurioms buvo numatytas toks atskiras atlyginimas, yra priskiriamos kintamosioms išlaidoms. Ji pažymėjo, kad atskiras šių išlaidų kompensavimas nepriklausomai nuo konkurso reiškia, kad dėl šių išlaidų nebus konkuruojama. |
| --- | --- |

(40)

Dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju Komisija abejojo, ar išlaidų kategorijos, kurioms buvo numatytas toks atskiras atlyginimas, yra priskiriamos kintamosioms išlaidoms. Ji pažymėjo, kad atskiras šių išlaidų kompensavimas nepriklausomai nuo konkurso reiškia, kad dėl šių išlaidų nebus konkuruojama.

| (41) | Dėl pajėgumų rezervo tinkamumo kriterijų Komisija išreiškė susirūpinimą, kad į rezervą de facto gali būti neįtraukti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, kuriems bus sudarytos mažiau palankios sąlygos nei elektros energijos gamybos įmonėms. Komisija baiminosi, kad įvairūs dalyvavimo reikalavimai gali atbaidyti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjus ir jų dalyvavimas būtų mažai tikėtinas. Šiuos reikalavimus sudarė:






  a) | minimalus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjo pasiūlymo dydis – 10 MW, |
| --- | --- | --- |

(41)

Dėl pajėgumų rezervo tinkamumo kriterijų Komisija išreiškė susirūpinimą, kad į rezervą de facto gali būti neįtraukti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, kuriems bus sudarytos mažiau palankios sąlygos nei elektros energijos gamybos įmonėms. Komisija baiminosi, kad įvairūs dalyvavimo reikalavimai gali atbaidyti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjus ir jų dalyvavimas būtų mažai tikėtinas. Šiuos reikalavimus sudarė:

de facto

a)

minimalus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjo pasiūlymo dydis – 10 MW,

| b) | draudimas sutelkti kelias apkrovas, |
| --- | --- |

b)

draudimas sutelkti kelias apkrovas,

| c) | reikalavimas būti tiesiogiai prisijungusiam prie 110 kV ar didesnės įtampos perdavimo tinklo, |
| --- | --- |

c)

reikalavimas būti tiesiogiai prisijungusiam prie 110 kV ar didesnės įtampos perdavimo tinklo,

| d) | galimybė, kad per metus gali būti atliekama net dešimt bandymų, |
| --- | --- |

d)

galimybė, kad per metus gali būti atliekama net dešimt bandymų,

| e) | įpareigojimas, kad vartotojai turėtų nuolat vartoti per tiekimo laikotarpį (tai yra dvejus metus) ir elektros energiją pirkti iš anksto visam tiekimo laikotarpiui, |
| --- | --- |

e)

įpareigojimas, kad vartotojai turėtų nuolat vartoti per tiekimo laikotarpį (tai yra dvejus metus) ir elektros energiją pirkti iš anksto visam tiekimo laikotarpiui,

| f) | ilgiausio tiekimo laikotarpio nebuvimas ir |
| --- | --- |

f)

ilgiausio tiekimo laikotarpio nebuvimas ir

| g) | draudimas balansavimo pajėgumų rinkai pateikti apkrovas, sudariusias pajėgumų rezervą, pasibaigus pajėgumų rezervo sutarties galiojimui. |
| --- | --- |

g)

draudimas balansavimo pajėgumų rinkai pateikti apkrovas, sudariusias pajėgumų rezervą, pasibaigus pajėgumų rezervo sutarties galiojimui.

| (42) | Galiausiai Komisija taip pat paragino suinteresuotas trečiąsias šalis pareikšti nuomonę dėl užsienio pajėgumų teikėjų neįtraukimo. |
| --- | --- |

(42)

Galiausiai Komisija taip pat paragino suinteresuotas trečiąsias šalis pareikšti nuomonę dėl užsienio pajėgumų teikėjų neįtraukimo.

3.2.3.   Pagalbos proporcingumas

Pagalbos proporcingumas

| (43) | Dėl priemonės proporcingumo Komisija dar kartą išreiškė abejonių dėl ribojančių tinkamumo reikalavimų pabrėždama, kad be reikalo ribojant dalyvavimą negalima daryti prielaidos, jog bendras pagalbos dydis rengiant konkursą nebus didesnis už minimalų dydį, reikalingą iškeltam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(43)

Dėl priemonės proporcingumo Komisija dar kartą išreiškė abejonių dėl ribojančių tinkamumo reikalavimų pabrėždama, kad be reikalo ribojant dalyvavimą negalima daryti prielaidos, jog bendras pagalbos dydis rengiant konkursą nebus didesnis už minimalų dydį, reikalingą iškeltam tikslui pasiekti.

3.2.4.   Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| (44) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija nusprendė, kad rezervo modelis užtikrins veiksmingą rezervo pajėgumų ir rinkos pajėgumų atskyrimą, todėl bus išvengta nederamo neigiamo poveikio konkurencijai Vokietijos elektros energijos rinkoje ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(44)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija nusprendė, kad rezervo modelis užtikrins veiksmingą rezervo pajėgumų ir rinkos pajėgumų atskyrimą, todėl bus išvengta nederamo neigiamo poveikio konkurencijai Vokietijos elektros energijos rinkoje ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (45) | Tačiau nustatyti disbalanso mokesčiai yra dvigubai didesni už einamosios paros rinkos techninę kainos ribą. Komisija pažymėjo, kad didesnio ekonominio efektyvumo būtų galima pasiekti nustačius, kad didžiausias disbalanso mokestis yra lygus einamosios paros kainos viršutinei ribai, kuri turėtų atspindėti PAV. Todėl Komisija dar kartą patvirtino, kad siekiant išvengti per didelių ir iškraipančių disbalanso mokesčių reikės apibrėžti PAV. |
| --- | --- |

(45)

Tačiau nustatyti disbalanso mokesčiai yra dvigubai didesni už einamosios paros rinkos techninę kainos ribą. Komisija pažymėjo, kad didesnio ekonominio efektyvumo būtų galima pasiekti nustačius, kad didžiausias disbalanso mokestis yra lygus einamosios paros kainos viršutinei ribai, kuri turėtų atspindėti PAV. Todėl Komisija dar kartą patvirtino, kad siekiant išvengti per didelių ir iškraipančių disbalanso mokesčių reikės apibrėžti PAV.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (46) | Konsultacijų laikotarpiu Komisija gavo 22 atsakymus dėl sprendimo pradėti procedūrą iš trečiųjų šalių, visų pirma iš energetikos sektoriuje veikiančių suinteresuotųjų subjektų (pavyzdžiui, tradicinės elektros energijos gamybos, gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių įmonių ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų bei verslo asociacijų), Federalinės tinklų agentūros (Bundesnetzagentur), bendrą atsakymą iš Vokietijos PSO ir Čekijos valdžios institucijų. |
| --- | --- |

(46)

Konsultacijų laikotarpiu Komisija gavo 22 atsakymus dėl sprendimo pradėti procedūrą iš trečiųjų šalių, visų pirma iš energetikos sektoriuje veikiančių suinteresuotųjų subjektų (pavyzdžiui, tradicinės elektros energijos gamybos, gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių įmonių ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų bei verslo asociacijų), Federalinės tinklų agentūros (Bundesnetzagentur), bendrą atsakymą iš Vokietijos PSO ir Čekijos valdžios institucijų.

Bundesnetzagentur

4.1.   Valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

Valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

| (47) | Tik keli rinkos dalyviai pareiškė konkrečių pastabų dėl to, ar priemonė yra pagalba. Tačiau Čekija konkrečiai nurodė, kad ji neatitinka Sprendimo Altmark kriterijų, taikomų VESP, ir pritarė Komisijos argumentams, pateiktiems sprendime pradėti procedūrą. Be to, ji pritarė Komisijos nuomonei, kad priemonei naudojami valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(47)

Tik keli rinkos dalyviai pareiškė konkrečių pastabų dėl to, ar priemonė yra pagalba. Tačiau Čekija konkrečiai nurodė, kad ji neatitinka Sprendimo Altmark kriterijų, taikomų VESP, ir pritarė Komisijos argumentams, pateiktiems sprendime pradėti procedūrą. Be to, ji pritarė Komisijos nuomonei, kad priemonei naudojami valstybiniai ištekliai ir ji priskirtina valstybei.

Altmark

4.2.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

4.2.1.   Pastabos dėl schemos tikslo

Pastabos dėl schemos tikslo

| (48) | Komisija negavo pagrįstų pastabų, ar schema prisidedama prie bendros svarbos tikslo, nors keli respondentai suabejojo, ar tikslas buvo apibrėžtas pakankamai tiksliai. |
| --- | --- |

(48)

Komisija negavo pagrįstų pastabų, ar schema prisidedama prie bendros svarbos tikslo, nors keli respondentai suabejojo, ar tikslas buvo apibrėžtas pakankamai tiksliai.

4.2.2.   Pastabos dėl schemos būtinumo

Pastabos dėl schemos būtinumo

4.2.2.1.   Pastabos dėl rezervo poreikio ir dydžio ekonominio pagrindimo

Pastabos dėl rezervo poreikio ir dydžio ekonominio pagrindimo

| (49) | Dauguma konsultacijose dalyvavusių respondentų manė, kad pagalbos schema yra reikalinga. Jie paaiškino, kad strateginis rezervas leistų apsidrausti nuo rizikos, susijusios su Vokietijoje vykdomu elektros energijos rinkos pertvarkymu, visų pirma laipsnišku branduolinės energetikos atsisakymu, gerokai padidėjusiu atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu ir netikrumu dėl tradicinių elektrinių veiklos nutraukimo. |
| --- | --- |

(49)

Dauguma konsultacijose dalyvavusių respondentų manė, kad pagalbos schema yra reikalinga. Jie paaiškino, kad strateginis rezervas leistų apsidrausti nuo rizikos, susijusios su Vokietijoje vykdomu elektros energijos rinkos pertvarkymu, visų pirma laipsnišku branduolinės energetikos atsisakymu, gerokai padidėjusiu atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu ir netikrumu dėl tradicinių elektrinių veiklos nutraukimo.

| (50) | Nors kai kurie respondentai, palankiai vertinantys rezervo sukūrimą, pabrėžė, kad būsima rinkos raida yra labai neapibrėžta ir todėl yra sunku tiksliai nustatyti reikalingą jo dydį, dauguma nepateikė konkrečių pastabų dėl rezervo dydžio tinkamumo. |
| --- | --- |

(50)

Nors kai kurie respondentai, palankiai vertinantys rezervo sukūrimą, pabrėžė, kad būsima rinkos raida yra labai neapibrėžta ir todėl yra sunku tiksliai nustatyti reikalingą jo dydį, dauguma nepateikė konkrečių pastabų dėl rezervo dydžio tinkamumo.

| (51) | Priešingai, rezervo būtinumu abejojantys respondentai akcentavo poreikį apibrėžti patikimumo standartą ir rezervo sukuriamos ekonominės vertės rodiklį, kad būtų galima patikrinti rezervo būtinybę. |
| --- | --- |

(51)

Priešingai, rezervo būtinumu abejojantys respondentai akcentavo poreikį apibrėžti patikimumo standartą ir rezervo sukuriamos ekonominės vertės rodiklį, kad būtų galima patikrinti rezervo būtinybę.

4.2.2.2.   Pastabos dėl pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus

Pastabos dėl pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus

| (52) | Tik keli rinkos dalyviai pareiškė konkrečių pastabų dėl prielaidų, kuriomis grindžiamas Vokietijos scenarijus, pasirinktas priemonei pateisinti, pagrįstumo. Trys respondentai konkrečiai nurodė, kad prielaida dėl galimo sukčiavimo atrodo nepagrįsta. |
| --- | --- |

(52)

Tik keli rinkos dalyviai pareiškė konkrečių pastabų dėl prielaidų, kuriomis grindžiamas Vokietijos scenarijus, pasirinktas priemonei pateisinti, pagrįstumo. Trys respondentai konkrečiai nurodė, kad prielaida dėl galimo sukčiavimo atrodo nepagrįsta.

4.2.2.3.   Pastabos dėl schemos trukmės

Pastabos dėl schemos trukmės

| (53) | Dauguma pastabas dėl schemos trukmės pateikusių respondentų nurodė, kad rezervas turėtų būti laikinas. Jie paaiškino, kad jis turėtų būti panaikintas palaipsniui iki tam tikros iš anksto nustatytos datos arba grindžiamas iš anksto nustatytais rodikliais, skirtais rezervo būtinumui įvertinti. |
| --- | --- |

(53)

Dauguma pastabas dėl schemos trukmės pateikusių respondentų nurodė, kad rezervas turėtų būti laikinas. Jie paaiškino, kad jis turėtų būti panaikintas palaipsniui iki tam tikros iš anksto nustatytos datos arba grindžiamas iš anksto nustatytais rodikliais, skirtais rezervo būtinumui įvertinti.

4.2.3.   Pastabos dėl schemos tinkamumo

Pastabos dėl schemos tinkamumo

4.2.3.1.   Pastabos dėl alternatyvių priemonių

Pastabos dėl alternatyvių priemonių

| (54) | Dauguma konsultacijose dalyvavusių respondentų nurodė, kad strateginis rezervas yra tinkama priemonė rizikai, susijusiai su Vokietijos elektros energijos rinka, mažinti. Taip yra todėl, kad rezervas bus santykinai nedidelis palyginti su didžiausiu energijos poreikiu Vokietijoje, juo siekiama mažinti poveikį elektros energijos rinkai, jį numatoma suaktyvinti tik išimtinėmis aplinkybėmis, jį galima lengvai palaipsniui panaikinti nebeesant poreikio ir jis yra palankus atsinaujinančiosios energetikos plėtra, nes nereikia skirti subsidijų ir blokuoti tradicinių elektrinių, kitaip nei visą rinką apimančių pajėgumų mechanizmų atveju. Tačiau respondentų mažuma nurodė, kad visą rinką apimantis pajėgumų mechanizmas būtų tinkamesnė priemonė, nes jis užtikrintų didesnį rinkos dalyvių tikrumą ir todėl būtų palankus ankstyvoms investicijoms bei mažintų investicijoms reikalingo kapitalo kainą. |
| --- | --- |

(54)

Dauguma konsultacijose dalyvavusių respondentų nurodė, kad strateginis rezervas yra tinkama priemonė rizikai, susijusiai su Vokietijos elektros energijos rinka, mažinti. Taip yra todėl, kad rezervas bus santykinai nedidelis palyginti su didžiausiu energijos poreikiu Vokietijoje, juo siekiama mažinti poveikį elektros energijos rinkai, jį numatoma suaktyvinti tik išimtinėmis aplinkybėmis, jį galima lengvai palaipsniui panaikinti nebeesant poreikio ir jis yra palankus atsinaujinančiosios energetikos plėtra, nes nereikia skirti subsidijų ir blokuoti tradicinių elektrinių, kitaip nei visą rinką apimančių pajėgumų mechanizmų atveju. Tačiau respondentų mažuma nurodė, kad visą rinką apimantis pajėgumų mechanizmas būtų tinkamesnė priemonė, nes jis užtikrintų didesnį rinkos dalyvių tikrumą ir todėl būtų palankus ankstyvoms investicijoms bei mažintų investicijoms reikalingo kapitalo kainą.

4.2.3.2.   Pastabos dėl atlygio tik už prieinamumą

Pastabos dėl atlygio tik už prieinamumą

| (55) | Komisija gavo gana nevienodų pastabų dėl atlygio struktūros. Du rinkos dalyviai nurodė, kad į atrankos procesą reikėtų įtraukti kintamąsias išlaidas. Dar vienas respondentas pabrėžė, kad kintamosios išlaidos turėtų būti kompensuojamos, nes tai nesutrikdytų rinkos veikimo, nes rezervas būtų atskirtas nuo rinkos. PSO nurodė, kad vykdant konkursą įtrauktos išlaidos, pavyzdžiui, kuro tiekimo užtikrinimo išlaidos, padėtų palyginti skirtingus pasiūlymus, tačiau galėtų padidinti nustatytą atlygį ir galėtų atsirasti poreikis pagal konkrečius scenarijus numatyti kvietimų skaičių ir trukmę. Dar vienas respondentas taip pat nurodė, kad reikalavimas pasirūpinti kuru galėtų reikšti labai dideles išlaidas, ypač dujas deginančių elektrinių. Faktinis kuro pirkimas, visų pirma dujų perdavimo pajėgumų rezervavimas, neturėtų vykti iki sutarčių su konkurso dalyviais sudarymo, kad jie nebūtų priversti patirti negrąžinamųjų sąnaudų, jeigu jų pasiūlymas būtų nepriimtas. |
| --- | --- |

(55)

Komisija gavo gana nevienodų pastabų dėl atlygio struktūros. Du rinkos dalyviai nurodė, kad į atrankos procesą reikėtų įtraukti kintamąsias išlaidas. Dar vienas respondentas pabrėžė, kad kintamosios išlaidos turėtų būti kompensuojamos, nes tai nesutrikdytų rinkos veikimo, nes rezervas būtų atskirtas nuo rinkos. PSO nurodė, kad vykdant konkursą įtrauktos išlaidos, pavyzdžiui, kuro tiekimo užtikrinimo išlaidos, padėtų palyginti skirtingus pasiūlymus, tačiau galėtų padidinti nustatytą atlygį ir galėtų atsirasti poreikis pagal konkrečius scenarijus numatyti kvietimų skaičių ir trukmę. Dar vienas respondentas taip pat nurodė, kad reikalavimas pasirūpinti kuru galėtų reikšti labai dideles išlaidas, ypač dujas deginančių elektrinių. Faktinis kuro pirkimas, visų pirma dujų perdavimo pajėgumų rezervavimas, neturėtų vykti iki sutarčių su konkurso dalyviais sudarymo, kad jie nebūtų priversti patirti negrąžinamųjų sąnaudų, jeigu jų pasiūlymas būtų nepriimtas.

4.2.3.3.   Pastabos dėl atvirumo ir tinkamumo taisyklių

Pastabos dėl atvirumo ir tinkamumo taisyklių

a)   Atvirumas visiems reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams

Atvirumas visiems reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams

| (56) | Dauguma pastabų, kurias Komisija gavo dėl schemos tinkamumo, buvo susijusios su rezervo atvirumu ir tinkamumo taisyklėmis. |
| --- | --- |

(56)

Dauguma pastabų, kurias Komisija gavo dėl schemos tinkamumo, buvo susijusios su rezervo atvirumu ir tinkamumo taisyklėmis.

| (57) | Komisijos gauti atsakymai dėl ribojančių tinkamumo kriterijų, kuriuos taikant reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimas būtų de facto neįmanomas, buvo nevienodi. Nedidelė respondentų dauguma nurodė, kad nėra jokio pagrindo neleisti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams dalyvauti konkurse, nes jie galėtų teikti naudingas rezervo paslaugas, o schema turėtų būti atvira visoms technologijoms. |
| --- | --- |

(57)

Komisijos gauti atsakymai dėl ribojančių tinkamumo kriterijų, kuriuos taikant reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimas būtų de facto neįmanomas, buvo nevienodi. Nedidelė respondentų dauguma nurodė, kad nėra jokio pagrindo neleisti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams dalyvauti konkurse, nes jie galėtų teikti naudingas rezervo paslaugas, o schema turėtų būti atvira visoms technologijoms.

de facto

| (58) | Keli dalyviai pabrėžė, kad yra kliūčių, trukdančių schemoje veiksmingai dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams, susijusių su toliau išvardytais aspektais, kuriuos Komisija įvardijo sprendime pradėti procedūrą:






  a) | didelis mažiausio pasiūlymo dydis; |
| --- | --- | --- |

(58)

Keli dalyviai pabrėžė, kad yra kliūčių, trukdančių schemoje veiksmingai dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams, susijusių su toliau išvardytais aspektais, kuriuos Komisija įvardijo sprendime pradėti procedūrą:

a)

didelis mažiausio pasiūlymo dydis;

| b) | reikalavimas būti prisijungusiam prie 110 kV ar didesnės įtampos tinklo; |
| --- | --- |

b)

reikalavimas būti prisijungusiam prie 110 kV ar didesnės įtampos tinklo;

| c) | draudimas sutelkti apkrovas; |
| --- | --- |

c)

draudimas sutelkti apkrovas;

| d) | alternatyviųjų sąnaudų nekompensavimas; |
| --- | --- |

d)

alternatyviųjų sąnaudų nekompensavimas;

| e) | labai didelis bandymų skaičius; |
| --- | --- |

e)

labai didelis bandymų skaičius;

| f) | reikalavimas elektros energiją pirkti visu sutarties galiojimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

f)

reikalavimas elektros energiją pirkti visu sutarties galiojimo laikotarpiu;

| g) | nenustatyta ilgiausia naudojimo trukmė ir neprieinamumo laikotarpis ir |
| --- | --- |

g)

nenustatyta ilgiausia naudojimo trukmė ir neprieinamumo laikotarpis ir

| h) | draudimas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams grįžti į rinką, nors jų vartojimo modelis ilgainiui gali pasikeisti. |
| --- | --- |

h)

draudimas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams grįžti į rinką, nors jų vartojimo modelis ilgainiui gali pasikeisti.

b)   Tarpvalstybinis dalyvavimas

Tarpvalstybinis dalyvavimas

| (59) | Nors kai kurie respondentai manė, kad iš principo turėtų būti leidžiama dalyvauti visiems potencialiems pajėgumų teikėjams, dauguma respondentų nepritarė, kad užsienio pajėgumų teikėjai dalyvautų rezervo mechanizme. Jie manė, kad užsienio pajėgumai turėtų būti išnaudojami prieš naudojant rezervą ir jie neturėtų būti rezervuojami kraštutiniais atvejais, pavyzdžiui, kaip pajėgumų rezervas. Todėl leidimas užsienio pajėgumų teikėjams dalyvauti rezervo mechanizme gali sukurti netinkamų paskatų. Be to, norint turėti galimybę pasinaudoti užsienio pajėgumais, reikėtų rezervuoti tinklų jungčių pajėgumus, todėl sumažėtų pajėgumų, kurie yra prieinami dar nepaskirsčius rezervo, kiekis ir būtų daromas neigiamas poveikis tarpvalstybinei prekybai. |
| --- | --- |

(59)

Nors kai kurie respondentai manė, kad iš principo turėtų būti leidžiama dalyvauti visiems potencialiems pajėgumų teikėjams, dauguma respondentų nepritarė, kad užsienio pajėgumų teikėjai dalyvautų rezervo mechanizme. Jie manė, kad užsienio pajėgumai turėtų būti išnaudojami prieš naudojant rezervą ir jie neturėtų būti rezervuojami kraštutiniais atvejais, pavyzdžiui, kaip pajėgumų rezervas. Todėl leidimas užsienio pajėgumų teikėjams dalyvauti rezervo mechanizme gali sukurti netinkamų paskatų. Be to, norint turėti galimybę pasinaudoti užsienio pajėgumais, reikėtų rezervuoti tinklų jungčių pajėgumus, todėl sumažėtų pajėgumų, kurie yra prieinami dar nepaskirsčius rezervo, kiekis ir būtų daromas neigiamas poveikis tarpvalstybinei prekybai.

4.2.4.   Pastabos dėl nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimo

Pastabos dėl nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimo

| (60) | Komisija gavo keletą pastabų dėl poreikio apibrėžti ir PAV ir šią vertę taikyti kaip einamosios paros kainos viršutinę ribą bei nustatyti disbalanso mokestį. Tačiau nuomonės šiuo klausimu išsiskyrė. Kai kurie respondentai akcentavo, kad reikia apibrėžti PAV ir į rinkos struktūrą įtraukti šį vartotojų noro sumokėti už tiekimo saugumą įvertį. Tačiau kiti rinkos dalyviai pažymėjo, kad dėl didelio disbalanso mokesčio, kuris šiuo metu nustatytas siūlomame modelyje, rinkos dalyviai bus suinteresuoti išlaikyti balansą nepriklausomai nuo faktinio PAV dydžio. |
| --- | --- |

(60)

Komisija gavo keletą pastabų dėl poreikio apibrėžti ir PAV ir šią vertę taikyti kaip einamosios paros kainos viršutinę ribą bei nustatyti disbalanso mokestį. Tačiau nuomonės šiuo klausimu išsiskyrė. Kai kurie respondentai akcentavo, kad reikia apibrėžti PAV ir į rinkos struktūrą įtraukti šį vartotojų noro sumokėti už tiekimo saugumą įvertį. Tačiau kiti rinkos dalyviai pažymėjo, kad dėl didelio disbalanso mokesčio, kuris šiuo metu nustatytas siūlomame modelyje, rinkos dalyviai bus suinteresuoti išlaikyti balansą nepriklausomai nuo faktinio PAV dydžio.

5.   VOKIETIJOS PASTABOS

VOKIETIJOS PASTABOS

| (61) | Šiame skirsnyje apibendrintos Vokietijos pastabos, gautos 2017 m. gegužės 17 d. (5.1 skirsnis) ir 2017 m. liepos 14 d. (5.2 skirsnis). |
| --- | --- |

(61)

Šiame skirsnyje apibendrintos Vokietijos pastabos, gautos 2017 m. gegužės 17 d. (5.1 skirsnis) ir 2017 m. liepos 14 d. (5.2 skirsnis).

| (62) | Vokietija šias pastabas pateikė prieš pasiūlydama 6 skirsnyje apibūdintus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(62)

Vokietija šias pastabas pateikė prieš pasiūlydama 6 skirsnyje apibūdintus įsipareigojimus.

5.1.   Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą

Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą

| (63) | Vokietija 2017 m. gegužės 17 d. raštu atsakė į Komisijos sprendimą pradėti procedūrą. Vokietijos atsakymą sudaro dvi dalys. Pirmoje apibūdinti bendri Vokietijos ir Komisijos tikslai, susiję su elektros energijos rinkomis, ir kaip pajėgumų rezervas atitinka šiuos tikslus. Antra dalis skirta konkrečioms Komisijos abejonėms, ar siūloma schema atitinka valstybės pagalbos taisykles. Šiame skirsnyje apibendrinta antra Vokietijos atsakymo dalis, kuri yra tiesiogiai susijusi su Komisijos pradėta procedūra pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(63)

Vokietija 2017 m. gegužės 17 d. raštu atsakė į Komisijos sprendimą pradėti procedūrą. Vokietijos atsakymą sudaro dvi dalys. Pirmoje apibūdinti bendri Vokietijos ir Komisijos tikslai, susiję su elektros energijos rinkomis, ir kaip pajėgumų rezervas atitinka šiuos tikslus. Antra dalis skirta konkrečioms Komisijos abejonėms, ar siūloma schema atitinka valstybės pagalbos taisykles. Šiame skirsnyje apibendrinta antra Vokietijos atsakymo dalis, kuri yra tiesiogiai susijusi su Komisijos pradėta procedūra pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį.

| (64) | Apskritai Vokietija mano, kad pajėgumų rezervas yra nedidelė, bet efektyvi priemonė, skirta Vokietijoje vykstančiam energetikos pertvarkymui. Ji pažymi, kad priemonė nesutrikdo rinkos veikimo. Ji taip pat paaiškina, kad nėra galimybės tiksliai ir matematiškai apskaičiuoti rezervo dydį. |
| --- | --- |

(64)

Apskritai Vokietija mano, kad pajėgumų rezervas yra nedidelė, bet efektyvi priemonė, skirta Vokietijoje vykstančiam energetikos pertvarkymui. Ji pažymi, kad priemonė nesutrikdo rinkos veikimo. Ji taip pat paaiškina, kad nėra galimybės tiksliai ir matematiškai apskaičiuoti rezervo dydį.

5.1.1.   Pastabos dėl būtinumo

Pastabos dėl būtinumo

| (65) | Dėl būtinumo Vokietija pažymi, kad, kitaip nei visą rinką apimantis pajėgumų mechanizmas, pajėgumų rezervas skirtas išimtinėms aplinkybėms, kurios susidaro tik įvykus pagrįstam blogiausio atvejo scenarijui. Tikimybę, kad įvyks blogiausio atvejo scenarijus arba pasitvirtins prielaidos, kuriomis grindžiamas blogiausio atvejo scenarijus, įvertinti yra sunku ir tai neišvengiamai mažiau tikslu nei įvairių scenarijų poveikio tikimybės modeliavimas, kuris taikomas visą rinką apimantiems mechanizmams. |
| --- | --- |

(65)

Dėl būtinumo Vokietija pažymi, kad, kitaip nei visą rinką apimantis pajėgumų mechanizmas, pajėgumų rezervas skirtas išimtinėms aplinkybėms, kurios susidaro tik įvykus pagrįstam blogiausio atvejo scenarijui. Tikimybę, kad įvyks blogiausio atvejo scenarijus arba pasitvirtins prielaidos, kuriomis grindžiamas blogiausio atvejo scenarijus, įvertinti yra sunku ir tai neišvengiamai mažiau tikslu nei įvairių scenarijų poveikio tikimybės modeliavimas, kuris taikomas visą rinką apimantiems mechanizmams.

| (66) | Dėl prielaidų, kuriomis grindžiamas jos pagrįstas blogiausio atvejo scenarijus, Vokietija paaiškina, jog prielaida, kad iki 2020 m. rinkoje bus prarasta 10 GW papildomų tradicinių gamybos pajėgumų, yra konservatyvus įvertis. Ji šį teiginį iliustruoja parodydama, kad Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) pakankamumo prognozėje buvo sumažintos 2020 m. tradicinės elektros energijos gamybos prieinamumo prielaidos ir prognozuojama, kad 2013–2015 m. bus prieinama nuo – 35 iki – 41 GW per metus. |
| --- | --- |

(66)

Dėl prielaidų, kuriomis grindžiamas jos pagrįstas blogiausio atvejo scenarijus, Vokietija paaiškina, jog prielaida, kad iki 2020 m. rinkoje bus prarasta 10 GW papildomų tradicinių gamybos pajėgumų, yra konservatyvus įvertis. Ji šį teiginį iliustruoja parodydama, kad Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) pakankamumo prognozėje buvo sumažintos 2020 m. tradicinės elektros energijos gamybos prieinamumo prielaidos ir prognozuojama, kad 2013–2015 m. bus prieinama nuo – 35 iki – 41 GW per metus.

| (67) | Dėl prielaidos dėl sukčiavimo balansuojant Vokietija nurodo, kad būsimais teisės aktais turėtų būti sumažinta didelio masto sukčiavimo pasikartojimo tikimybė, tačiau negalima visiškai atmesti, kad sukčiavimas balansuojant nepasikartos. |
| --- | --- |

(67)

Dėl prielaidos dėl sukčiavimo balansuojant Vokietija nurodo, kad būsimais teisės aktais turėtų būti sumažinta didelio masto sukčiavimo pasikartojimo tikimybė, tačiau negalima visiškai atmesti, kad sukčiavimas balansuojant nepasikartos.

| (68) | Dėl Komisijos nuogąstavimo, kad nėra sąnaudų ir naudos analizės, kuria būtų grindžiamas rezervo ekonominis efektyvumas, Vokietija paaiškina, kad rezervo naudą sunku apskaičiuoti, nes jis skirtas naudoti nenumatytomis aplinkybėmis ir nėra žinoma, kokios tai būtų aplinkybės ir kaip dažnai jos atsirastų. |
| --- | --- |

(68)

Dėl Komisijos nuogąstavimo, kad nėra sąnaudų ir naudos analizės, kuria būtų grindžiamas rezervo ekonominis efektyvumas, Vokietija paaiškina, kad rezervo naudą sunku apskaičiuoti, nes jis skirtas naudoti nenumatytomis aplinkybėmis ir nėra žinoma, kokios tai būtų aplinkybės ir kaip dažnai jos atsirastų.

| (69) | Be to, Vokietija nurodo, kad ji toliau plėtoja tiekimo saugumo stebėsenos procedūrą. |
| --- | --- |

(69)

Be to, Vokietija nurodo, kad ji toliau plėtoja tiekimo saugumo stebėsenos procedūrą.

| (70) | Dėl priemonės trukmės Vokietija pažymi, kad EnWG numatytas reikalavimas reguliariai perskaičiuoti tolesnį rezervo poreikį ir numatyta, kad pajėgumų rezervas gali būti taikomas tik tada ir tik su sąlyga, kad Komisija priemonę pripažins suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(70)

Dėl priemonės trukmės Vokietija pažymi, kad EnWG numatytas reikalavimas reguliariai perskaičiuoti tolesnį rezervo poreikį ir numatyta, kad pajėgumų rezervas gali būti taikomas tik tada ir tik su sąlyga, kad Komisija priemonę pripažins suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis.

5.1.2.   Pastabos dėl tinkamumo

Pastabos dėl tinkamumo

| (71) | Dėl kintamųjų išlaidų Vokietija paaiškina, kad atskiras išlaidų atlyginimas siekiant užtikrinti saugų kuro tiekimą numatytas tam, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos tinklo rezervui priklausančioms ir nepriklausančioms elektrinėms. Šios tinklo rezervui priklausančių elektrinių išlaidos jau galėjo būti kompensuotos, todėl jos turi pranašumą kitų dalyvių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(71)

Dėl kintamųjų išlaidų Vokietija paaiškina, kad atskiras išlaidų atlyginimas siekiant užtikrinti saugų kuro tiekimą numatytas tam, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos tinklo rezervui priklausančioms ir nepriklausančioms elektrinėms. Šios tinklo rezervui priklausančių elektrinių išlaidos jau galėjo būti kompensuotos, todėl jos turi pranašumą kitų dalyvių atžvilgiu.

| (72) | Vokietija taip pat paaiškina mananti, kad kintamosios išlaidos bus mažos palyginti su pastoviosiomis išlaidomis, reikalingomis įrenginio veikimui ir prieinamumui išlaikyti. |
| --- | --- |

(72)

Vokietija taip pat paaiškina mananti, kad kintamosios išlaidos bus mažos palyginti su pastoviosiomis išlaidomis, reikalingomis įrenginio veikimui ir prieinamumui išlaikyti.

| (73) | Dėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo Vokietija paaiškina, kad taikant griežto rinkos ir rezervo atskyrimo principą reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams neturėtų būti leidžiama dalyvauti pajėgumų rezervo mechanizme, nes visais jų pajėgumais turėtų būti prekiaujama rinkoje. |
| --- | --- |

(73)

Dėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo Vokietija paaiškina, kad taikant griežto rinkos ir rezervo atskyrimo principą reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams neturėtų būti leidžiama dalyvauti pajėgumų rezervo mechanizme, nes visais jų pajėgumais turėtų būti prekiaujama rinkoje.

| (74) | Dėl tarpvalstybinio dalyvavimo Vokietija nepritaria sprendime pradėti procedūrą išdėstytai Komisijos pozicijai, kad tarpvalstybinis dalyvavimas turi būti leidžiamas. Ji pažymi, kad sprendimo pradėti procedūrą 146 konstatuojamojoje dalyje Komisijos siūlomas pajėgumų mažinimo principas šiuo metu negali būti taikomas strateginiams rezervams, kurie suaktyvinami tik po to, kai išnaudojami visi rinkos ištekliai. Taip visų pirma yra dėl to, kad per šias jungtis tekančius srautus nulemia taikomas rinkų susiejimo algoritmas, todėl Vokietija jiems įtakos neturi. |
| --- | --- |

(74)

Dėl tarpvalstybinio dalyvavimo Vokietija nepritaria sprendime pradėti procedūrą išdėstytai Komisijos pozicijai, kad tarpvalstybinis dalyvavimas turi būti leidžiamas. Ji pažymi, kad sprendimo pradėti procedūrą 146 konstatuojamojoje dalyje Komisijos siūlomas pajėgumų mažinimo principas šiuo metu negali būti taikomas strateginiams rezervams, kurie suaktyvinami tik po to, kai išnaudojami visi rinkos ištekliai. Taip visų pirma yra dėl to, kad per šias jungtis tekančius srautus nulemia taikomas rinkų susiejimo algoritmas, todėl Vokietija jiems įtakos neturi.

5.1.3.   Pastabos dėl poveikio konkurencijai ir prekybai

Pastabos dėl poveikio konkurencijai ir prekybai

| (75) | Vokietija pritaria Komisijos pastabai, kad už balansavimą atsakingos šalys turėtų būti skatinamos nuolat išlaikyti subalansuotas pozicijas ir kad joms niekada neturėtų finansiškai apsimokėti kreiptis į PSO dėl disbalanso atkūrimo. Vokietija paaiškina, kad atsižvelgiant į tai nustatyta, jog disbalanso mokesčiai pajėgumų rezervo suaktyvinimo metu būtų dvigubai didesni už einamosios paros rinkos techninę kainos viršutinę ribą. |
| --- | --- |

(75)

Vokietija pritaria Komisijos pastabai, kad už balansavimą atsakingos šalys turėtų būti skatinamos nuolat išlaikyti subalansuotas pozicijas ir kad joms niekada neturėtų finansiškai apsimokėti kreiptis į PSO dėl disbalanso atkūrimo. Vokietija paaiškina, kad atsižvelgiant į tai nustatyta, jog disbalanso mokesčiai pajėgumų rezervo suaktyvinimo metu būtų dvigubai didesni už einamosios paros rinkos techninę kainos viršutinę ribą.

5.2.   Vokietijos reakcija į suinteresuotųjų šalių pastabas

Vokietijos reakcija į suinteresuotųjų šalių pastabas

| (76) | 2017 m. liepos 14 d. Vokietija atsakė į Komisijos perduotas suinteresuotųjų šalių pastabas. Vokietija jas suskirstė į bendrąsias pastabas, su schemos būtinumu, tinkamumo taisyklėmis ir atvirumu užsienio pajėgumų teikėjams susijusias pastabas. |
| --- | --- |

(76)

2017 m. liepos 14 d. Vokietija atsakė į Komisijos perduotas suinteresuotųjų šalių pastabas. Vokietija jas suskirstė į bendrąsias pastabas, su schemos būtinumu, tinkamumo taisyklėmis ir atvirumu užsienio pajėgumų teikėjams susijusias pastabas.

5.2.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (77) | Vokietija daro bendrą išvadą, kad pastabomis apskritai pritariama schemai ir jos modeliui, ir pažymi, kad tik keli respondentai visiškai nepritaria schemai. |
| --- | --- |

(77)

Vokietija daro bendrą išvadą, kad pastabomis apskritai pritariama schemai ir jos modeliui, ir pažymi, kad tik keli respondentai visiškai nepritaria schemai.

5.2.2.   Pastabos dėl rezervo būtinumo

Pastabos dėl rezervo būtinumo

| (78) | Vokietija atkreipia dėmesį, kad dauguma respondentų pajėgumų rezervą vertina kaip naudingą apsidraudimo priemonę Vokietijoje vykstant energetikos rinkos pertvarkymui. Vokietija pažymi, kad tik 4 iš 22 respondentų nepritaria pajėgumų rezervo įgyvendinimui, o 2 iš jų mano, kad vietoje jo turi būti taikomas visą rinką apimantis pajėgumų mechanizmas. |
| --- | --- |

(78)

Vokietija atkreipia dėmesį, kad dauguma respondentų pajėgumų rezervą vertina kaip naudingą apsidraudimo priemonę Vokietijoje vykstant energetikos rinkos pertvarkymui. Vokietija pažymi, kad tik 4 iš 22 respondentų nepritaria pajėgumų rezervo įgyvendinimui, o 2 iš jų mano, kad vietoje jo turi būti taikomas visą rinką apimantis pajėgumų mechanizmas.

5.2.3.   Pastabos dėl tinkamumo (reguliavimo apkrova ir užsienio pajėgumų teikėjai)

Pastabos dėl tinkamumo (reguliavimo apkrova ir užsienio pajėgumų teikėjai)

| (79) | Vokietija pažymi, kad beveik visos pastabos šiuo klausimu yra susijusios su reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimu. Vokietijos reakcija susijusi su pagrindiniais klausimais arba pageidavimais, kuriuos įvardijo įvairūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai ir telkėjai. Atsižvelgiant į tai, kad Vokietija sutiko pakeisti daugumą ginčijamų sąlygų dėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo, šis klausimas bus išsamiai aptartas Vokietijos siūlomų įsipareigojimų 6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(79)

Vokietija pažymi, kad beveik visos pastabos šiuo klausimu yra susijusios su reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimu. Vokietijos reakcija susijusi su pagrindiniais klausimais arba pageidavimais, kuriuos įvardijo įvairūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai ir telkėjai. Atsižvelgiant į tai, kad Vokietija sutiko pakeisti daugumą ginčijamų sąlygų dėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo, šis klausimas bus išsamiai aptartas Vokietijos siūlomų įsipareigojimų 6 skirsnyje.

| (80) | Be to, Vokietija iš gautų atsakymų daro išvadą, kad dauguma respondentų pritariam Vokietijai, jog užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas yra ir praktiškai sudėtingas, ir turi mažą pridėtinę vertę atsižvelgiant į siekiamus tikslus ir pajėgumų rezervo modelį. Vokietija pabrėžia, kad trys respondentai, kurie pritaria tarpvalstybiniam dalyvavimui, nepateikia konkrečių pasiūlymų dėl jo praktinio įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(80)

Be to, Vokietija iš gautų atsakymų daro išvadą, kad dauguma respondentų pritariam Vokietijai, jog užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas yra ir praktiškai sudėtingas, ir turi mažą pridėtinę vertę atsižvelgiant į siekiamus tikslus ir pajėgumų rezervo modelį. Vokietija pabrėžia, kad trys respondentai, kurie pritaria tarpvalstybiniam dalyvavimui, nepateikia konkrečių pasiūlymų dėl jo praktinio įgyvendinimo.

6.   VOKIETIJOS SIŪLOMI ĮSIPAREIGOJIMAI

VOKIETIJOS SIŪLOMI ĮSIPAREIGOJIMAI

| (81) | Po Komisijos tolesnio tyrimo ir gautų suinteresuotųjų šalių pastabų Vokietija pareiškė norą iš dalies pakeisti įvairius pajėgumų rezervą reglamentuojančių sąlygų aspektus, kad būtų išsklaidytos likusios abejonės. |
| --- | --- |

(81)

Po Komisijos tolesnio tyrimo ir gautų suinteresuotųjų šalių pastabų Vokietija pareiškė norą iš dalies pakeisti įvairius pajėgumų rezervą reglamentuojančių sąlygų aspektus, kad būtų išsklaidytos likusios abejonės.

| (82) | Pirma, Vokietija įsipareigojo peržiūrėti kintamųjų išlaidų atlyginimo taisykles. Vokietija šių išlaidų nebekompensuos, todėl pajėgumų turėtojai, teikiantys pasiūlymą dėl dalyvavimo pajėgumų rezerve, turėtų įtraukti tiek pastoviąsias, tiek kintamąsias išlaidas. Pastarųjų įtraukimas reiškia, kad reikės įvertinti, kiek kartų bus naudojamas pajėgumų rezervas. |
| --- | --- |

(82)

Pirma, Vokietija įsipareigojo peržiūrėti kintamųjų išlaidų atlyginimo taisykles. Vokietija šių išlaidų nebekompensuos, todėl pajėgumų turėtojai, teikiantys pasiūlymą dėl dalyvavimo pajėgumų rezerve, turėtų įtraukti tiek pastoviąsias, tiek kintamąsias išlaidas. Pastarųjų įtraukimas reiškia, kad reikės įvertinti, kiek kartų bus naudojamas pajėgumų rezervas.

| (83) | Antra, dėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų Vokietija įsipareigoja atlikti šiuos pagalbos schemos pakeitimus (10):






  a) | bus leidžiama dalyvauti prie vidutinės įtampos tinklų prisijungusiems teikėjams, tokiu būdu gerokai padidinant potencialių reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų skaičių; |
| --- | --- | --- |

(83)

Antra, dėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų Vokietija įsipareigoja atlikti šiuos pagalbos schemos pakeitimus (10):

10

a)

bus leidžiama dalyvauti prie vidutinės įtampos tinklų prisijungusiems teikėjams, tokiu būdu gerokai padidinant potencialių reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų skaičių;

| b) | bus leidžiama sutelkti apkrovas (tai yra iš įvairių apkrovų sudaryti vieną reguliavimo apkrova produktą), todėl bus užtikrinta geresnė ir efektyvesnė reguliavimo apkrova paslauga bei sudarytos gerokai geresnės sąlygos dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

b)

bus leidžiama sutelkti apkrovas (tai yra iš įvairių apkrovų sudaryti vieną reguliavimo apkrova produktą), todėl bus užtikrinta geresnė ir efektyvesnė reguliavimo apkrova paslauga bei sudarytos gerokai geresnės sąlygos dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams;

| c) | mažiausią dydį sumažinus nuo 10 iki 5 MW, galės lengviau dalyvauti ir pavieniai mažesni reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai; |
| --- | --- |

c)

mažiausią dydį sumažinus nuo 10 iki 5 MW, galės lengviau dalyvauti ir pavieniai mažesni reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai;

| d) | laikotarpis, kuriam reikia iš anksto įsigyti visą elektros energijos kiekį, buvo sutrumpintas nuo dvejų metų iki šešių mėnesių, taip sumažinant reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo riziką ir sąnaudas (11); |
| --- | --- |

d)

laikotarpis, kuriam reikia iš anksto įsigyti visą elektros energijos kiekį, buvo sutrumpintas nuo dvejų metų iki šešių mėnesių, taip sumažinant reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo riziką ir sąnaudas (11);

11

| e) | bandymų skaičius sumažintas nuo 12 iki 2 per metus. Atsižvelgiant į tai, kad bandymai yra gana brangūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams (didelės suaktyvinimo kintamosios išlaidos), tikimasi, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai galės konkurse pateikti konkurencingesnius pasiūlymus ir taip didinti konkurencinį spaudimą; |
| --- | --- |

e)

bandymų skaičius sumažintas nuo 12 iki 2 per metus. Atsižvelgiant į tai, kad bandymai yra gana brangūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams (didelės suaktyvinimo kintamosios išlaidos), tikimasi, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai galės konkurse pateikti konkurencingesnius pasiūlymus ir taip didinti konkurencinį spaudimą;

| f) | į rezervą gali būti įtrauktos tik nelanksčios apkrovos; tai bus užtikrinta reikalaujant, kad paskutiniuosius 36 mėnesius šios apkrovos nebūtų įtrauktos į ABLAV pertraukiamųjų apkrovų schemą arba balansavimo rinką; |
| --- | --- |

f)

į rezervą gali būti įtrauktos tik nelanksčios apkrovos; tai bus užtikrinta reikalaujant, kad paskutiniuosius 36 mėnesius šios apkrovos nebūtų įtrauktos į ABLAV pertraukiamųjų apkrovų schemą arba balansavimo rinką;

| g) | reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai galės dalyvauti ribotą laikotarpį siekiant juos paskatinti savo lankstumą galiausiai parduoti tiesiogiai elektros energijos rinkoje. Po įtraukimo į rezervą (dvejiems metams arba ketveriems metams su vienų metų pereinamuoju laikotarpiu) jie galės dalyvauti rinkoje (bet ne ABLAV pertraukiamųjų apkrovų schemoje). Teikėjai iki dalyvavimo konkurse turi apsispręsti, kurios iš dviejų tvarkų (dvejų metų arba ketverių metų su pereinamuoju laikotarpiu) ketina laikytis. |
| --- | --- |

g)

reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai galės dalyvauti ribotą laikotarpį siekiant juos paskatinti savo lankstumą galiausiai parduoti tiesiogiai elektros energijos rinkoje. Po įtraukimo į rezervą (dvejiems metams arba ketveriems metams su vienų metų pereinamuoju laikotarpiu) jie galės dalyvauti rinkoje (bet ne ABLAV pertraukiamųjų apkrovų schemoje). Teikėjai iki dalyvavimo konkurse turi apsispręsti, kurios iš dviejų tvarkų (dvejų metų arba ketverių metų su pereinamuoju laikotarpiu) ketina laikytis.

| (84) | Trečia, Vokietija įsipareigojo patikslinti metodiką, kad skaičiuojant pagrįstą blogiausio atvejo scenarijų būtų atspindėtas elektros energijos gamybos pakankamumo įvertinimo techninių galimybių lygis. Atliekant šį patikslinimą bus apskaičiuotas patikimumo standartas, kurį nustatant atliekama platesnė papildomo tiekimo saugumo lygio socialinių sąnaudų ir naudos analizė. Vokietija taip pat įsipareigojo šią patikslintą metodiką ir patikimumo standartą taikyti nustatant pirmojo tiekimo laikotarpio pajėgumų rezervo būtinumą ir dydį. |
| --- | --- |

(84)

Trečia, Vokietija įsipareigojo patikslinti metodiką, kad skaičiuojant pagrįstą blogiausio atvejo scenarijų būtų atspindėtas elektros energijos gamybos pakankamumo įvertinimo techninių galimybių lygis. Atliekant šį patikslinimą bus apskaičiuotas patikimumo standartas, kurį nustatant atliekama platesnė papildomo tiekimo saugumo lygio socialinių sąnaudų ir naudos analizė. Vokietija taip pat įsipareigojo šią patikslintą metodiką ir patikimumo standartą taikyti nustatant pirmojo tiekimo laikotarpio pajėgumų rezervo būtinumą ir dydį.

| (85) | Ketvirta, Vokietija įsipareigojo, kad tris tiekimo laikotarpius rezervo dydis neviršys 2 GW. |
| --- | --- |

(85)

Ketvirta, Vokietija įsipareigojo, kad tris tiekimo laikotarpius rezervo dydis neviršys 2 GW.

| (86) | Penkta, Vokietija įsipareigojo sumažinti pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus prielaidą dėl sukčiavimo balansuojant nuo 2,5 GW iki 1 GW. Vokietijos teigimu, šis įsipareigojimas atspindi Elektros energijos rinkos įstatyme (12) numatytas priemones, skirtas sukčiavimui sumažinti, o gal net visiškai jo išvengti. Vis dėlto netikrumas dėl sukčiavimo lieka, todėl prielaida dėl sukčiavimo balansuojant turi išlikti tiekimo saugumo sumetimais. Vokietija taip pat nurodo, kad bus iš dalies pakeista pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus prielaida dėl tradicinių elektrinių prieinamumo atsižvelgiant į Federalinės tinklų agentūros gautą pranešimų apie ketinimus uždaryti šias elektrines skaičių. Vokietija daro prielaidą, kad pranešimų apie uždaromas elektrines nemažės, o tai reiškia papildomą 2 GW praradimą. Be to, šios patikslintos prielaidos bus įtrauktos į 84 konstatuojamojoje dalyje minimą patikslintą pakankamumo vertinimą. |
| --- | --- |

(86)

Penkta, Vokietija įsipareigojo sumažinti pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus prielaidą dėl sukčiavimo balansuojant nuo 2,5 GW iki 1 GW. Vokietijos teigimu, šis įsipareigojimas atspindi Elektros energijos rinkos įstatyme (12) numatytas priemones, skirtas sukčiavimui sumažinti, o gal net visiškai jo išvengti. Vis dėlto netikrumas dėl sukčiavimo lieka, todėl prielaida dėl sukčiavimo balansuojant turi išlikti tiekimo saugumo sumetimais. Vokietija taip pat nurodo, kad bus iš dalies pakeista pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus prielaida dėl tradicinių elektrinių prieinamumo atsižvelgiant į Federalinės tinklų agentūros gautą pranešimų apie ketinimus uždaryti šias elektrines skaičių. Vokietija daro prielaidą, kad pranešimų apie uždaromas elektrines nemažės, o tai reiškia papildomą 2 GW praradimą. Be to, šios patikslintos prielaidos bus įtrauktos į 84 konstatuojamojoje dalyje minimą patikslintą pakankamumo vertinimą.

12

7.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

PRIEMONĖS VERTINIMAS

7.1.   Pagalbos buvimas

Pagalbos buvimas

| (87) | Kaip paaiškinta 3 skirsnyje, sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pajėgumų rezervas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(87)

Kaip paaiškinta 3 skirsnyje, sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė preliminarią išvadą, kad pajėgumų rezervas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (88) | Nors Vokietija tvirtino, kad išmokos pagal pajėgumų rezervą turi būti laikomos kompensacija už VESP, kuri atitinka visas Sprendime Altmark nustatytas sąlygas, todėl ji negali būti laikoma valstybės pagalba, Komisijai kilo abejonių dėl pirmojo ir ketvirtojo Altmark kriterijų atitikimo. |
| --- | --- |

(88)

Nors Vokietija tvirtino, kad išmokos pagal pajėgumų rezervą turi būti laikomos kompensacija už VESP, kuri atitinka visas Sprendime Altmark nustatytas sąlygas, todėl ji negali būti laikoma valstybės pagalba, Komisijai kilo abejonių dėl pirmojo ir ketvirtojo Altmark kriterijų atitikimo.

Altmark

Altmark

| (89) | Dėl pirmojo Altmark kriterijaus sprendime pradėti procedūrą buvo išreikšta abejonė, ar schema atitinka Direktyvos 2009/72/EB reikalavimus. Visų pirma, schema gali būti diskriminacinė, nes atrodo, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams de facto ir užsienio pajėgumų teikėjams de jure neleidžiama veiksmingai dalyvauti rezervo mechanizme. Be to, sprendime pradėti procedūrą abejojama, ar schema būtina elektros energijos tiekimo saugumui Vokietijoje ir todėl gali būti pateisinama atsižvelgiant į tiekimo saugumo užtikrinimo tikslą. Galiausiai sprendime pradėti procedūrą primenama, kad VESP gali būti pateisinamos tik įrodžius, kad rinkoje negalėjo būti užtikrintas tiekimas, ir Vokietijos rinkoje neįvykdžius svarbių rinkos reformų nebuvo galima užtikrinti tiekimo. |
| --- | --- |

(89)

Dėl pirmojo Altmark kriterijaus sprendime pradėti procedūrą buvo išreikšta abejonė, ar schema atitinka Direktyvos 2009/72/EB reikalavimus. Visų pirma, schema gali būti diskriminacinė, nes atrodo, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams de facto ir užsienio pajėgumų teikėjams de jure neleidžiama veiksmingai dalyvauti rezervo mechanizme. Be to, sprendime pradėti procedūrą abejojama, ar schema būtina elektros energijos tiekimo saugumui Vokietijoje ir todėl gali būti pateisinama atsižvelgiant į tiekimo saugumo užtikrinimo tikslą. Galiausiai sprendime pradėti procedūrą primenama, kad VESP gali būti pateisinamos tik įrodžius, kad rinkoje negalėjo būti užtikrintas tiekimas, ir Vokietijos rinkoje neįvykdžius svarbių rinkos reformų nebuvo galima užtikrinti tiekimo.

Altmark

de facto

de jure

| (90) | Be to, dėl minėto įtariamo diskriminavimo Komisijai kilo abejonių dėl atitikimo ketvirtajam Altmark kriterijui. Komisija pažymi, kad ne visos sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(90)

Be to, dėl minėto įtariamo diskriminavimo Komisijai kilo abejonių dėl atitikimo ketvirtajam Altmark kriterijui. Komisija pažymi, kad ne visos sprendime pradėti procedūrą išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.

Altmark

| (91) | Pirma, Komisija atkreipia dėmesį į pagerintus tinkamumo reikalavimus, taikomus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams, kurie pateikti ir įvertinti 83 ir 118–122 konstatuojamosiose dalyse. Šiais pakeitimais panaikinamas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų diskriminavimas kitų pajėgumų teikėjų atžvilgiu. Be to, dėl pakeitimų padidės potencialių dalyvių skaičius, o kartu ir konkurencinis spaudimas, bei bus proporcingai atlyginamos dalyvių išlaidos. |
| --- | --- |

(91)

Pirma, Komisija atkreipia dėmesį į pagerintus tinkamumo reikalavimus, taikomus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams, kurie pateikti ir įvertinti 83 ir 118–122 konstatuojamosiose dalyse. Šiais pakeitimais panaikinamas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų diskriminavimas kitų pajėgumų teikėjų atžvilgiu. Be to, dėl pakeitimų padidės potencialių dalyvių skaičius, o kartu ir konkurencinis spaudimas, bei bus proporcingai atlyginamos dalyvių išlaidos.

| (92) | Antra, Komisija mano, kad draudimas dalyvauti užsienio įmonėms gali būti pateisinamas, nes kraštutiniais atvejais, kai naudojamas pajėgumų rezervas, importo pajėgumai jau bus visiškai išnaudoti, kaip paaiškinta 125 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(92)

Antra, Komisija mano, kad draudimas dalyvauti užsienio įmonėms gali būti pateisinamas, nes kraštutiniais atvejais, kai naudojamas pajėgumų rezervas, importo pajėgumai jau bus visiškai išnaudoti, kaip paaiškinta 125 konstatuojamojoje dalyje.

| (93) | Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į patobulintą Vokietijos atliekamą būtinybės vertinimą, nurodytą 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, kuris įvertintas 7.3.2 skirsnyje. Komisija pabrėžia, kad būtinybės vertinimo, kurį atlikus įgyjamas realus supratimas apie ekstremalių įvykių tikimybę, svarbą lemia jos gebėjimas tinkamai nustatyti intervencijos dydį. |
| --- | --- |

(93)

Trečia, Komisija atkreipia dėmesį į patobulintą Vokietijos atliekamą būtinybės vertinimą, nurodytą 84 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, kuris įvertintas 7.3.2 skirsnyje. Komisija pabrėžia, kad būtinybės vertinimo, kurį atlikus įgyjamas realus supratimas apie ekstremalių įvykių tikimybę, svarbą lemia jos gebėjimas tinkamai nustatyti intervencijos dydį.

| (94) | Tačiau Komisija toliau abejoja, ar ši priemonė gali būti laikoma VESP. Komisija primena, kad paslauga gali būti laikoma VESP tik tada, kai rinkoje negalima užtikrinti reikiamo tiekimo saugumo lygio. Būtų netinkama veiklą, kuri gali būti vykdoma įprastomis rinkos sąlygomis, apibrėžti kaip VESP. Norint įvertinti, ar paslauga gali būti teikiama rinkoje, atsižvelgiama ir į galimus rinkos veikimo pokyčius. |
| --- | --- |

(94)

Tačiau Komisija toliau abejoja, ar ši priemonė gali būti laikoma VESP. Komisija primena, kad paslauga gali būti laikoma VESP tik tada, kai rinkoje negalima užtikrinti reikiamo tiekimo saugumo lygio. Būtų netinkama veiklą, kuri gali būti vykdoma įprastomis rinkos sąlygomis, apibrėžti kaip VESP. Norint įvertinti, ar paslauga gali būti teikiama rinkoje, atsižvelgiama ir į galimus rinkos veikimo pokyčius.

| (95) | Komisija pažymi, kad nors Vokietija artimiausiais metais numato įgyvendinti keletą rinkos reformų ir infrastruktūros projektų, elektros energijos rinkoje lieka daug rinkos nepakankamumo, kuris nėra sprendžiamas. Pavyzdžiui, yra svarbių regioninių elektros energijos poreikio ir pasiūlos neatitikimų, atsirandančių dėl trukdžių Šiaurės-Pietų perdavimo tinkluose ir skirtingų pasiūlos ir poreikio tendencijų Šiaurės ir Pietų Vokietijoje, visų pirma dėl Šiaurės Vokietijoje toliau plėtojamų didelių vėjo jėgainių ir sprendimo uždaryti branduolines elektrines, kurio poveikis ypač jaučiamas Pietų Vokietijoje. Todėl regioniniai neatitikimai didina lėšų trūkumo problemą Vokietijos rinkoje, visų pirma dėl elektros energijos pajėgumų Pietų Vokietijoje, kur kainos paprastai yra mažesnės nei būtų tuo atveju, kai regioninis trūkumas visiškai atsispindėtų nustatytoje kainoje. Todėl Pietų Vokietijoje kyla grėsmė, kad rinkoje bus prarasti pajėgumai, kurie gali būti pelningi tinkamai veikiančioje rinkoje ir kurie gali būti reikalingi atsisakius branduolinės energetikos. Tokia padėtis didina tiekimo saugumo riziką. |
| --- | --- |

(95)

Komisija pažymi, kad nors Vokietija artimiausiais metais numato įgyvendinti keletą rinkos reformų ir infrastruktūros projektų, elektros energijos rinkoje lieka daug rinkos nepakankamumo, kuris nėra sprendžiamas. Pavyzdžiui, yra svarbių regioninių elektros energijos poreikio ir pasiūlos neatitikimų, atsirandančių dėl trukdžių Šiaurės-Pietų perdavimo tinkluose ir skirtingų pasiūlos ir poreikio tendencijų Šiaurės ir Pietų Vokietijoje, visų pirma dėl Šiaurės Vokietijoje toliau plėtojamų didelių vėjo jėgainių ir sprendimo uždaryti branduolines elektrines, kurio poveikis ypač jaučiamas Pietų Vokietijoje. Todėl regioniniai neatitikimai didina lėšų trūkumo problemą Vokietijos rinkoje, visų pirma dėl elektros energijos pajėgumų Pietų Vokietijoje, kur kainos paprastai yra mažesnės nei būtų tuo atveju, kai regioninis trūkumas visiškai atsispindėtų nustatytoje kainoje. Todėl Pietų Vokietijoje kyla grėsmė, kad rinkoje bus prarasti pajėgumai, kurie gali būti pelningi tinkamai veikiančioje rinkoje ir kurie gali būti reikalingi atsisakius branduolinės energetikos. Tokia padėtis didina tiekimo saugumo riziką.

| (96) | Be to, Komisija pažymi, kad investicijas, būtinas poreikiui patenkinti, turėtų skatinti įprastas elektros energijos rinkos veikimas. Vokietija imasi priemonių rinkos veikimui pagerinti, pavyzdžiui, gerindama kainų signalus, kad investicijos į lanksčius pajėgumus būtų pelningesnės. Komisija palankiai vertina šias priemones ir mano, kad jos ateityje turėtų paskatinti daugiau investicijų į pajėgumus. Tuo pat metu reikės laiko, kol šios reformos turės apčiuopiamą poveikį rinkoje, o tikslų jų poveikį tiekimo saugumo padėčiai Vokietijoje sunku nuspėti. Bet kuriuo atveju, esant dabartinei padėčiai, rinka nėra visiškai pajėgi užtikrinti reikiamą tiekimo saugumo lygį skatindama būtinas investicijas į lanksčius pajėgumus. |
| --- | --- |

(96)

Be to, Komisija pažymi, kad investicijas, būtinas poreikiui patenkinti, turėtų skatinti įprastas elektros energijos rinkos veikimas. Vokietija imasi priemonių rinkos veikimui pagerinti, pavyzdžiui, gerindama kainų signalus, kad investicijos į lanksčius pajėgumus būtų pelningesnės. Komisija palankiai vertina šias priemones ir mano, kad jos ateityje turėtų paskatinti daugiau investicijų į pajėgumus. Tuo pat metu reikės laiko, kol šios reformos turės apčiuopiamą poveikį rinkoje, o tikslų jų poveikį tiekimo saugumo padėčiai Vokietijoje sunku nuspėti. Bet kuriuo atveju, esant dabartinei padėčiai, rinka nėra visiškai pajėgi užtikrinti reikiamą tiekimo saugumo lygį skatindama būtinas investicijas į lanksčius pajėgumus.

| (97) | Komisija dar kartą pabrėžia, kad tol, kol rinkoje nesudaromos sąlygos kuo geriau pasiekti pageidaujamo politikos tikslo, t. y. tiekimo saugumo, VESP negali būti pateisinama. Todėl Komisija mano, kad priemonė nebūtinai yra tikra VESP, todėl negalima atmesti galimybės, kad ja naudos gavėjams suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(97)

Komisija dar kartą pabrėžia, kad tol, kol rinkoje nesudaromos sąlygos kuo geriau pasiekti pageidaujamo politikos tikslo, t. y. tiekimo saugumo, VESP negali būti pateisinama. Todėl Komisija mano, kad priemonė nebūtinai yra tikra VESP, todėl negalima atmesti galimybės, kad ja naudos gavėjams suteikiamas pranašumas.

| (98) | Komisija daro išvadą, kad, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, priemonė yra finansuojama iš valstybinių išteklių ir yra priskirtina valstybei dėl EnWG 13e straipsnyje nustatytų teisinių nuostatų. Taip yra dėl to, kad schemą parengė Vokietijos valstybė, kurios teisės aktuose nustatyta, kad išlaidos gali būti perkeliamos visiems vartotojams padidinant tinklo tarifus. Todėl, remiantis Sprendimu Vent de Colère, yra naudojami valstybiniai ištekliai, o schema yra priskirtina valstybei. Be to, Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo numatyta, kad PSO iš išlaidų atima pajamas, gautas įgyvendinant šią schemą. Tai reiškia, kad būtent valstybė teisės aktais įpareigoja PSO priskirti ir rinkti reikiamas lėšas. Lėšos gaunamos vykdant Potvarkį dėl pajėgumų rezervo ir yra bendrai administruojamos PSO. Todėl jas visada kontroliuoja valdžios institucijos. Kadangi po sprendimo pradėti procedūrą nebuvo nei finansavimo mechanizmo, nei teisės aktų pakeitimų, Komisija patvirtina preliminarią išvadą, pateiktą sprendime pradėti procedūrą, kad schema yra finansuojama iš valstybinių išteklių ir yra priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(98)

Komisija daro išvadą, kad, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, priemonė yra finansuojama iš valstybinių išteklių ir yra priskirtina valstybei dėl EnWG 13e straipsnyje nustatytų teisinių nuostatų. Taip yra dėl to, kad schemą parengė Vokietijos valstybė, kurios teisės aktuose nustatyta, kad išlaidos gali būti perkeliamos visiems vartotojams padidinant tinklo tarifus. Todėl, remiantis Sprendimu Vent de Colère, yra naudojami valstybiniai ištekliai, o schema yra priskirtina valstybei. Be to, Potvarkyje dėl pajėgumų rezervo numatyta, kad PSO iš išlaidų atima pajamas, gautas įgyvendinant šią schemą. Tai reiškia, kad būtent valstybė teisės aktais įpareigoja PSO priskirti ir rinkti reikiamas lėšas. Lėšos gaunamos vykdant Potvarkį dėl pajėgumų rezervo ir yra bendrai administruojamos PSO. Todėl jas visada kontroliuoja valdžios institucijos. Kadangi po sprendimo pradėti procedūrą nebuvo nei finansavimo mechanizmo, nei teisės aktų pakeitimų, Komisija patvirtina preliminarią išvadą, pateiktą sprendime pradėti procedūrą, kad schema yra finansuojama iš valstybinių išteklių ir yra priskirtina valstybei.

Vent de Colère

| (99) | Be to, Komisija mano, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, kad priemonė gali turėti įtaką konkurencijai ir prekybai elektros energijos rinkoje, nes Vokietijos elektros energijos rinka yra atvira konkurencijai ir yra sujungta su kaimyninėmis elektros energijos rinkomis, kaip paaiškinta 33 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(99)

Be to, Komisija mano, kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, kad priemonė gali turėti įtaką konkurencijai ir prekybai elektros energijos rinkoje, nes Vokietijos elektros energijos rinka yra atvira konkurencijai ir yra sujungta su kaimyninėmis elektros energijos rinkomis, kaip paaiškinta 33 konstatuojamojoje dalyje.

| (100) | Kadangi negalima atmesti galimybės, kad naudos gavėjams schema yra suteikiamas pranašumas, ir yra įvykdytos kitos pagalbos buvimo sąlygos, Komisija negali atmesti galimybės, kad ši schema yra pagalba ir tęsia jos suderinamumo vertinimą. |
| --- | --- |

(100)

Kadangi negalima atmesti galimybės, kad naudos gavėjams schema yra suteikiamas pranašumas, ir yra įvykdytos kitos pagalbos buvimo sąlygos, Komisija negali atmesti galimybės, kad ši schema yra pagalba ir tęsia jos suderinamumo vertinimą.

7.2.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

| (101) | Vokietija informavo Komisiją apie pagalbos schemą ir jos dar nėra įgyvendinusi. Todėl Vokietija įvykdė savo prievoles pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(101)

Vokietija informavo Komisiją apie pagalbos schemą ir jos dar nėra įgyvendinusi. Todėl Vokietija įvykdė savo prievoles pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį.

7.3.   Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

Pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

| (102) | Komisija sprendime pradėti procedūrą laikėsi preliminarios nuomonės, kad pajėgumų rezervas yra pagalbos schema, kuria siekiama užtikrinti pajėgumų pakankamumą ir elektros energijos tiekimo saugumą, todėl jai taikomas AEPG 3.9 skirsnis, kuriame nustatytos sąlygos, kuriomis pagalba elektros energijos gamybos pakankamumui gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Gamybos pakankamumo priemonė yra suderinama, jeigu ji atitinka toliau išvardytus suderinamumo kriterijus, nurodytus AEPG 27 punkte: (13)







  a) | tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimo (7.3.1 skirsnis); |
| --- | --- | --- |

(102)

Komisija sprendime pradėti procedūrą laikėsi preliminarios nuomonės, kad pajėgumų rezervas yra pagalbos schema, kuria siekiama užtikrinti pajėgumų pakankamumą ir elektros energijos tiekimo saugumą, todėl jai taikomas AEPG 3.9 skirsnis, kuriame nustatytos sąlygos, kuriomis pagalba elektros energijos gamybos pakankamumui gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Gamybos pakankamumo priemonė yra suderinama, jeigu ji atitinka toliau išvardytus suderinamumo kriterijus, nurodytus AEPG 27 punkte: (13)

13

a)

tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimo (7.3.1 skirsnis);

| b) | valstybės intervencijos poreikio (7.3.2 skirsnis); |
| --- | --- |

b)

valstybės intervencijos poreikio (7.3.2 skirsnis);

| c) | tinkamumo (7.3.3 skirsnis); |
| --- | --- |

c)

tinkamumo (7.3.3 skirsnis);

| d) | skatinamojo poveikio (7.3.4 skirsnis); |
| --- | --- |

d)

skatinamojo poveikio (7.3.4 skirsnis);

| e) | proporcingumo (7.3.5 skirsnis); |
| --- | --- |

e)

proporcingumo (7.3.5 skirsnis);

| f) | nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimo (7.3.6 skirsnis) ir |
| --- | --- |

f)

nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimo (7.3.6 skirsnis) ir

| g) | skaidrumo (7.3.7 skirsnis). |
| --- | --- |

g)

skaidrumo (7.3.7 skirsnis).

7.3.1.   Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

| (103) | Sprendime pradėti procedūrą padaryta preliminari išvada, kad pajėgumų rezervu siekiama didinti elektros energijos tiekimo saugumą. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl preliminarios pastabos, susijusios su AEPG 220 punktu, kad pajėgumų rezervas neturėtų trukdyti siekti laipsniško aplinkai kenksmingų subsidijų atsisakymo ir kad visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į alternatyvius būdus, kaip gamybos pakankamumą užtikrinti be šio neigiamo poveikio aplinkai (14). |
| --- | --- |

(103)

Sprendime pradėti procedūrą padaryta preliminari išvada, kad pajėgumų rezervu siekiama didinti elektros energijos tiekimo saugumą. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl preliminarios pastabos, susijusios su AEPG 220 punktu, kad pajėgumų rezervas neturėtų trukdyti siekti laipsniško aplinkai kenksmingų subsidijų atsisakymo ir kad visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į alternatyvius būdus, kaip gamybos pakankamumą užtikrinti be šio neigiamo poveikio aplinkai (14).

14

| (104) | Komisija negavo pastabų šiuo klausimu, todėl toliau laikosi nuomonės, kad pajėgumų rezervas netrukdys siekti laipsniško aplinkai kenksmingų subsidijų atsisakymo, nes jis yra būtinas ir papildo dabartines Vokietijos pastangas valdyti energetikos sektoriaus pertvarkymą tvaresnio energijos rūšių derinio pagrindu. |
| --- | --- |

(104)

Komisija negavo pastabų šiuo klausimu, todėl toliau laikosi nuomonės, kad pajėgumų rezervas netrukdys siekti laipsniško aplinkai kenksmingų subsidijų atsisakymo, nes jis yra būtinas ir papildo dabartines Vokietijos pastangas valdyti energetikos sektoriaus pertvarkymą tvaresnio energijos rūšių derinio pagrindu.

| (105) | Šiuo pagrindu Komisija daro išvadą, kad tiekimo saugumas, kuris užtikrinamas nenumatyto trūkumo aplinkybėms skirtu pajėgumų rezervu, yra bendros svarbos tikslas, prie kurio siekimo prisidedama pajėgumų rezervu. |
| --- | --- |

(105)

Šiuo pagrindu Komisija daro išvadą, kad tiekimo saugumas, kuris užtikrinamas nenumatyto trūkumo aplinkybėms skirtu pajėgumų rezervu, yra bendros svarbos tikslas, prie kurio siekimo prisidedama pajėgumų rezervu.

7.3.2.   Valstybės intervencijos poreikis

Valstybės intervencijos poreikis

| (106) | Vienas pagrindinių AEPG reikalavimų yra priemonės būtinumo įrodymas atliekant vadinamąjį pakankamumo vertinimą. Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, sprendime pradėti procedūrą buvo klausiama, ar priemonė yra būtina, atsižvelgiant į:






  a) | esminių parametrų, kurie būtini intervencijai pagrįsti (visų pirma ekonominio rodiklio PAV ir patikimumo standarto), nebuvimą ir |
| --- | --- | --- |

(106)

Vienas pagrindinių AEPG reikalavimų yra priemonės būtinumo įrodymas atliekant vadinamąjį pakankamumo vertinimą. Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, sprendime pradėti procedūrą buvo klausiama, ar priemonė yra būtina, atsižvelgiant į:

a)

esminių parametrų, kurie būtini intervencijai pagrįsti (visų pirma ekonominio rodiklio PAV ir patikimumo standarto), nebuvimą ir

| b) | abejones dėl kai kurių blogiausio atvejo scenarijaus prielaidų pagrįstumo. |
| --- | --- |

b)

abejones dėl kai kurių blogiausio atvejo scenarijaus prielaidų pagrįstumo.

| (107) | Kaip nurodyta 6 skirsnyje, Vokietija įsipareigojo išsklaidyti šias abejones pagerindama savo pakankamumo vertinimo metodiką ir peržiūrėdama prielaidas. |
| --- | --- |

(107)

Kaip nurodyta 6 skirsnyje, Vokietija įsipareigojo išsklaidyti šias abejones pagerindama savo pakankamumo vertinimo metodiką ir peržiūrėdama prielaidas.

| (108) | Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos įsipareigojimą peržiūrėti pajėgumų rezervo būtinumo apskaičiavimo metodiką, kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje. Komisija mano, kad patikslinta blogiausio atvejo scenarijaus poveikio apskaičiavimo metodika, kuri bus taikoma nuo antrojo konkurso, ateityje leis objektyviau nustatyti pajėgumų rezervo poreikį ir dydį. Komisija ypač palankiai vertina patikimumo standarto, kuris laikomas ekonominiu lyginamuoju tiekimo saugumo rodikliu, apskaičiavimą, į kurį įtraukiama papildomos apsaugos nuo tiekimo saugumo rizikos sąnaudų ir naudos analizė. Komisija pažymi, kad, nors Vokietija neįsipareigoja taikyti PAV analizės apskaičiuodama vartotojų norą mokėti už tiekimo saugumą, ji įsipareigoja apskaičiuoti platesnį pajėgumų rezervo ekonominį poveikį visuomenei. Šiais skaičiavimais siekiama išvengti brangaus perteklinių pajėgumų įsigijimo. Juos atlikus turėtų būti užtikrinta, kad valstybė neįsigytų apsidraudimo, kuris būtų didesnis už vartotojų norą mokėti už tiekimo saugumą. Komisija mano, kad metodika, kurią Vokietija įsipareigoja taikyti, padės išvengti brangaus perteklinio įsigijimo. |
| --- | --- |

(108)

Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos įsipareigojimą peržiūrėti pajėgumų rezervo būtinumo apskaičiavimo metodiką, kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje. Komisija mano, kad patikslinta blogiausio atvejo scenarijaus poveikio apskaičiavimo metodika, kuri bus taikoma nuo antrojo konkurso, ateityje leis objektyviau nustatyti pajėgumų rezervo poreikį ir dydį. Komisija ypač palankiai vertina patikimumo standarto, kuris laikomas ekonominiu lyginamuoju tiekimo saugumo rodikliu, apskaičiavimą, į kurį įtraukiama papildomos apsaugos nuo tiekimo saugumo rizikos sąnaudų ir naudos analizė. Komisija pažymi, kad, nors Vokietija neįsipareigoja taikyti PAV analizės apskaičiuodama vartotojų norą mokėti už tiekimo saugumą, ji įsipareigoja apskaičiuoti platesnį pajėgumų rezervo ekonominį poveikį visuomenei. Šiais skaičiavimais siekiama išvengti brangaus perteklinių pajėgumų įsigijimo. Juos atlikus turėtų būti užtikrinta, kad valstybė neįsigytų apsidraudimo, kuris būtų didesnis už vartotojų norą mokėti už tiekimo saugumą. Komisija mano, kad metodika, kurią Vokietija įsipareigoja taikyti, padės išvengti brangaus perteklinio įsigijimo.

| (109) | Dėl pagrindinių blogiausio atvejo scenarijaus prielaidų Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos prisiimtą įsipareigojimą sumažinti prielaidas sukčiauti balansuojant, kaip nurodyta 86 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pripažįsta, kad didžiausia sukčiavimo balansuojant tikimybė yra esant įtemptai tiekimo situacijai ir aukštoms kainoms. Tačiau Komisija mano, kad prielaidos dydį reikėtų sumažinti atsižvelgiant į parengtus teisės aktus, kuriuos taikant taip sukčiauti bus sunkiau. Be to, atsižvelgdama į naujausią informaciją apie nutraukiamą gamybą, apie kurią pranešama Federalinei tinklų agentūrai, Komisija pripažįsta, kad daugės tradicinės gamybos nutraukimo nacionalinėje rinkoje atvejų. Iš turimų duomenų matyti, kad laikotarpiu nuo pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus, kuris buvo pateiktas Komisijai iki sprendimo pradėti procedūrą (t. y. 2016 m. lapkričio mėn.), parengimo iki 2017 m. rugsėjo mėn. Federalinei tinklų agentūrai buvo pranešta apie papildomai nutraukiamą 1,4 GW gamybą. Tai nemažas padidėjimas palyginti su numatytu gamybos nutraukimo mastu, kuris be ENTSO-E pagrindinio scenarijaus sudarė 670 MW per metus pagal pagrįstą blogiausio atvejo scenarijų. Todėl Komisija mano, kad, atsižvelgiant į pateiktus įrodymus, ši prielaida turėtų būti patikslinta ją padidinant. |
| --- | --- |

(109)

Dėl pagrindinių blogiausio atvejo scenarijaus prielaidų Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos prisiimtą įsipareigojimą sumažinti prielaidas sukčiauti balansuojant, kaip nurodyta 86 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pripažįsta, kad didžiausia sukčiavimo balansuojant tikimybė yra esant įtemptai tiekimo situacijai ir aukštoms kainoms. Tačiau Komisija mano, kad prielaidos dydį reikėtų sumažinti atsižvelgiant į parengtus teisės aktus, kuriuos taikant taip sukčiauti bus sunkiau. Be to, atsižvelgdama į naujausią informaciją apie nutraukiamą gamybą, apie kurią pranešama Federalinei tinklų agentūrai, Komisija pripažįsta, kad daugės tradicinės gamybos nutraukimo nacionalinėje rinkoje atvejų. Iš turimų duomenų matyti, kad laikotarpiu nuo pagrįsto blogiausio atvejo scenarijaus, kuris buvo pateiktas Komisijai iki sprendimo pradėti procedūrą (t. y. 2016 m. lapkričio mėn.), parengimo iki 2017 m. rugsėjo mėn. Federalinei tinklų agentūrai buvo pranešta apie papildomai nutraukiamą 1,4 GW gamybą. Tai nemažas padidėjimas palyginti su numatytu gamybos nutraukimo mastu, kuris be ENTSO-E pagrindinio scenarijaus sudarė 670 MW per metus pagal pagrįstą blogiausio atvejo scenarijų. Todėl Komisija mano, kad, atsižvelgiant į pateiktus įrodymus, ši prielaida turėtų būti patikslinta ją padidinant.

| (110) | Komisija daro išvadą, kad strateginio rezervo dydis gali būti nustatomas remiantis skaičiavimu pagal pagrįstą blogiausią scenarijų, su sąlyga, kad atliekant šį skaičiavimą būtų atsižvelgiama į papildomos apsaugos išlaidas, susijusias su jos nauda visuomenei. Komisija daro išvadą, kad dėl Vokietijos įsipareigojimų pajėgumų rezervas atitiks šį požiūrį. |
| --- | --- |

(110)

Komisija daro išvadą, kad strateginio rezervo dydis gali būti nustatomas remiantis skaičiavimu pagal pagrįstą blogiausią scenarijų, su sąlyga, kad atliekant šį skaičiavimą būtų atsižvelgiama į papildomos apsaugos išlaidas, susijusias su jos nauda visuomenei. Komisija daro išvadą, kad dėl Vokietijos įsipareigojimų pajėgumų rezervas atitiks šį požiūrį.

| (111) | Dėl schemos trukmės sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštas susirūpinimas, kad nėra nustatytos pabaigos datos. Komisija pažymi, kad Vokietija nurodė, jog pakankamumo vertinimas bus atliekamas kas dvejus metus siekiant nustatyti, ar vis dar yra pajėgumų rezervo poreikis. Vokietija pažymi, kad pajėgumų rezervo dydis bus koreguojamas remiantis šiais skaičiavimais. |
| --- | --- |

(111)

Dėl schemos trukmės sprendime pradėti procedūrą buvo išreikštas susirūpinimas, kad nėra nustatytos pabaigos datos. Komisija pažymi, kad Vokietija nurodė, jog pakankamumo vertinimas bus atliekamas kas dvejus metus siekiant nustatyti, ar vis dar yra pajėgumų rezervo poreikis. Vokietija pažymi, kad pajėgumų rezervo dydis bus koreguojamas remiantis šiais skaičiavimais.

| (112) | Komisija mano, kad, kad patikslintas pakankamumo vertinimas bus tinkamas nustatant pajėgumų rezervo poreikį ir dydį ir kad rezervo būtinumas yra įrodytas. |
| --- | --- |

(112)

Komisija mano, kad, kad patikslintas pakankamumo vertinimas bus tinkamas nustatant pajėgumų rezervo poreikį ir dydį ir kad rezervo būtinumas yra įrodytas.

| (113) | Komisija primena savo argumentus, išdėstytus sprendime pradėti procedūrą (15), kad strateginiai rezervai yra tinkamos laikinosios priemonės, kurios, pavyzdžiui, padeda vykdyti rinkos reformas, kol rinka pradės tinkamai veikti, o rinkos dalyviai susipažins su jos veikimu. |
| --- | --- |

(113)

Komisija primena savo argumentus, išdėstytus sprendime pradėti procedūrą (15), kad strateginiai rezervai yra tinkamos laikinosios priemonės, kurios, pavyzdžiui, padeda vykdyti rinkos reformas, kol rinka pradės tinkamai veikti, o rinkos dalyviai susipažins su jos veikimu.

15

| (114) | Remdamasi šiomis aplinkybėmis Komisija leidžia pagalbą teikti ne ilgiau kaip šešerius metus, tai yra tris iš eilės einančius dvejų metų tiekimo laikotarpius, pradedant skaičiuoti nuo pirmojo konkurso, kuris numatytas 2019 m. spalio 1 d., iki trečiojo tiekimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2025 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(114)

Remdamasi šiomis aplinkybėmis Komisija leidžia pagalbą teikti ne ilgiau kaip šešerius metus, tai yra tris iš eilės einančius dvejų metų tiekimo laikotarpius, pradedant skaičiuoti nuo pirmojo konkurso, kuris numatytas 2019 m. spalio 1 d., iki trečiojo tiekimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2025 m. rugsėjo 30 d.

7.3.3.   Tinkamumas

Tinkamumas

| (115) | Dėl pajėgumų rezervo tinkamumo sprendime pradėti procedūrą buvo išreikšta abejonių dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju ir tinkamumo taisyklių. |
| --- | --- |

(115)

Dėl pajėgumų rezervo tinkamumo sprendime pradėti procedūrą buvo išreikšta abejonių dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju ir tinkamumo taisyklių.

7.3.3.1.   Atskiras kintamųjų išlaidų atlyginimas

Atskiras kintamųjų išlaidų atlyginimas

| (116) | Dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju Komisija abejojo, ar visos išlaidų kategorijos, kurioms buvo numatytas toks atskiras atlyginimas, priskiriamos kintamosioms išlaidoms. Ji pažymėjo, kad atskiras šių išlaidų kompensavimas nepriklausomai nuo konkurso reiškia, kad konkurencijos siekiant užtikrinti, kad šios išlaidos neviršytų būtino minimumo, nebus. |
| --- | --- |

(116)

Dėl atskiro kintamųjų išlaidų atlyginimo rezervo suaktyvinimo atveju Komisija abejojo, ar visos išlaidų kategorijos, kurioms buvo numatytas toks atskiras atlyginimas, priskiriamos kintamosioms išlaidoms. Ji pažymėjo, kad atskiras šių išlaidų kompensavimas nepriklausomai nuo konkurso reiškia, kad konkurencijos siekiant užtikrinti, kad šios išlaidos neviršytų būtino minimumo, nebus.

| (117) | Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos įsipareigojimą visiems dalyviams netaikyti atskiro kintamųjų išlaidų kompensavimo, kaip nurodyta 82 konstatuojamojoje dalyje. Komisija tikisi, kad šis pakeitimas užtiks konkurencingesnį konkursą, nes dalyviai bus suinteresuoti į pasiūlymą įtraukti visas savo išlaidas. Vertindami savo kintamąsias išlaidas, dalyviai turės daryti prielaidas, kiek kartų bus suaktyvintas pajėgumų rezervas, nes kintamosios išlaidos patiriamos tik tada, kai rezervas yra naudojamas. Komisija pažymi, kad atsisakius atskiro saugaus kuro tiekimo išlaidų atlyginimo šis išlaidų elementas tampa konkurencijos proceso dalimi ir visiems potencialiems pajėgumų teikėjams sudaromos vienodos sąlygos. Todėl Komisija mano, kad jos abejonės šiuo klausimu buvo tinkamai išsklaidytos. |
| --- | --- |

(117)

Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos įsipareigojimą visiems dalyviams netaikyti atskiro kintamųjų išlaidų kompensavimo, kaip nurodyta 82 konstatuojamojoje dalyje. Komisija tikisi, kad šis pakeitimas užtiks konkurencingesnį konkursą, nes dalyviai bus suinteresuoti į pasiūlymą įtraukti visas savo išlaidas. Vertindami savo kintamąsias išlaidas, dalyviai turės daryti prielaidas, kiek kartų bus suaktyvintas pajėgumų rezervas, nes kintamosios išlaidos patiriamos tik tada, kai rezervas yra naudojamas. Komisija pažymi, kad atsisakius atskiro saugaus kuro tiekimo išlaidų atlyginimo šis išlaidų elementas tampa konkurencijos proceso dalimi ir visiems potencialiems pajėgumų teikėjams sudaromos vienodos sąlygos. Todėl Komisija mano, kad jos abejonės šiuo klausimu buvo tinkamai išsklaidytos.

7.3.3.2.   Tinkamumo kriterijai

Tinkamumo kriterijai

Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimas

Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimas

| (118) | Dėl pajėgumų rezervo tinkamumo reikalavimų Komisija išreiškė susirūpinimą, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams gali būti sudarytos nepalankesnės sąlygos nei gamybos pajėgumų teikėjams dėl taikomų įvairių dalyvavimo reikalavimų, todėl šie teikėjai de facto nedalyvautų sudarant rezervą. |
| --- | --- |

(118)

Dėl pajėgumų rezervo tinkamumo reikalavimų Komisija išreiškė susirūpinimą, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams gali būti sudarytos nepalankesnės sąlygos nei gamybos pajėgumų teikėjams dėl taikomų įvairių dalyvavimo reikalavimų, todėl šie teikėjai de facto nedalyvautų sudarant rezervą.

de facto

| (119) | Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos įsipareigojimus šiuo klausimu, kaip nurodyta 83 konstatuojamojoje dalyje, ir mano, kad pakeistos reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimą reglamentuojančios sąlygos užtikrina vienodas sąlygas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams ir kitiems pajėgumų teikėjams. |
| --- | --- |

(119)

Komisija atkreipia dėmesį į Vokietijos įsipareigojimus šiuo klausimu, kaip nurodyta 83 konstatuojamojoje dalyje, ir mano, kad pakeistos reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimą reglamentuojančios sąlygos užtikrina vienodas sąlygas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams ir kitiems pajėgumų teikėjams.

| (120) | Įsipareigojimais reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų konkurencinė padėtis gerinama dviem svarbiais aspektais. Pirmuoju įsipareigojimų rinkiniu išplečiami tinkamumo kriterijai ir sudaroma galimybė dalyvauti tiems teikėjams, kurie nebūtų galėję dalyvauti iš pradžių pasiūlytomis sąlygomis. Taip yra mažesnių apkrovų (5–10 MW), apkrovų, kurioms suaktyvinti reikalingas telkėjas, ir apkrovų, kurios yra prijungtos ne prie perdavimo, o prie vidutinės įtampos tinklo, atveju. Antruoju pakeitimų rinkiniu užtikrinama, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimas sudarant pajėgumų rezervą būtų finansiškai patrauklesnis ir mažiau rizikingas. Būtent didžiausio bandymų skaičiaus sumažinimas ir laikotarpio, kuriuo reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai turi pirkti elektros energiją iš anksto, sutrumpinimas sumažina numatomas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų išlaidas ir sudaro jiems geresnes galimybes konkurse konkuruoti su gamintojais. |
| --- | --- |

(120)

Įsipareigojimais reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų konkurencinė padėtis gerinama dviem svarbiais aspektais. Pirmuoju įsipareigojimų rinkiniu išplečiami tinkamumo kriterijai ir sudaroma galimybė dalyvauti tiems teikėjams, kurie nebūtų galėję dalyvauti iš pradžių pasiūlytomis sąlygomis. Taip yra mažesnių apkrovų (5–10 MW), apkrovų, kurioms suaktyvinti reikalingas telkėjas, ir apkrovų, kurios yra prijungtos ne prie perdavimo, o prie vidutinės įtampos tinklo, atveju. Antruoju pakeitimų rinkiniu užtikrinama, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimas sudarant pajėgumų rezervą būtų finansiškai patrauklesnis ir mažiau rizikingas. Būtent didžiausio bandymų skaičiaus sumažinimas ir laikotarpio, kuriuo reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai turi pirkti elektros energiją iš anksto, sutrumpinimas sumažina numatomas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų išlaidas ir sudaro jiems geresnes galimybes konkurse konkuruoti su gamintojais.

| (121) | Nors šiais pakeitimais reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams padedama vienodomis sąlygomis konkuruoti su gamintojais, Komisija pripažįsta, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams taikomi tam tikri apribojimai. Numačius, kad gali dalyvauti tik nelankstūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, siekiama užtikrinti, kad esami lankstūs išteklių teikėjai, kurie jau siūlo savo lankstumą rinkoje, nepasitrauktų iš rinkos ir nepereitų į pajėgumų rezervą. Komisija mano, kad šia nuostata užtikrinama, jog lankstūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai liktų rinkoje ir neprisijungtų prie pajėgumų rezervo, kartu užtikrinant, kad nelankstūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai taptų lanksčiais. Analogiškai ir dalyvavimo trukmės ribojimas yra pateisinamas, nes reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, kurie tapo lanksčiais, bus skatinami grįžti į elektros energijos rinką po pasitraukimo iš pajėgumų rezervo, o tai gali mažinti pajėgumų rezervo poreikį ilgalaikėje perspektyvoje. |
| --- | --- |

(121)

Nors šiais pakeitimais reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams padedama vienodomis sąlygomis konkuruoti su gamintojais, Komisija pripažįsta, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams taikomi tam tikri apribojimai. Numačius, kad gali dalyvauti tik nelankstūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, siekiama užtikrinti, kad esami lankstūs išteklių teikėjai, kurie jau siūlo savo lankstumą rinkoje, nepasitrauktų iš rinkos ir nepereitų į pajėgumų rezervą. Komisija mano, kad šia nuostata užtikrinama, jog lankstūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai liktų rinkoje ir neprisijungtų prie pajėgumų rezervo, kartu užtikrinant, kad nelankstūs reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai taptų lanksčiais. Analogiškai ir dalyvavimo trukmės ribojimas yra pateisinamas, nes reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, kurie tapo lanksčiais, bus skatinami grįžti į elektros energijos rinką po pasitraukimo iš pajėgumų rezervo, o tai gali mažinti pajėgumų rezervo poreikį ilgalaikėje perspektyvoje.

| (122) | Remdamasi šiomis aplinkybėmis, Komisija mano, kad jos abejonės, susijusios su reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų de facto diskriminavimu sudarant pajėgumų rezervą, yra išsklaidytos. |
| --- | --- |

(122)

Remdamasi šiomis aplinkybėmis, Komisija mano, kad jos abejonės, susijusios su reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų de facto diskriminavimu sudarant pajėgumų rezervą, yra išsklaidytos.

de facto

Užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas

Užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas

| (123) | Kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, sprendime pradėti procedūra buvo išreikšta abejonių ir prašoma pateikti pastabų dėl draudimo dalyvauti užsienio gamintojams. Vykstant diskusijoms iki pranešimo apie pagalbą, po kurių buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Vokietijos valdžios institucijos paaiškino, kad užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas draudžiamas dėl dviejų pagrindinių priežasčių. Pirma, jeigu būtų leidžiama dalyvauti užsienio pajėgumų teikėjams, reikėtų rezervuoti jungčių pajėgumus. Antra, užsienio pajėgumus priskyrus pajėgumų rezervui, reikėtų užtikrinti, kad šių pajėgumų teikėjai negalėtų gaminti ar parduoti elektros energijos nacionalinėje rinkoje ir visus savo pajėgumus patikėtų Vokietijos PSO. |
| --- | --- |

(123)

Kaip nurodyta 42 konstatuojamojoje dalyje, sprendime pradėti procedūra buvo išreikšta abejonių ir prašoma pateikti pastabų dėl draudimo dalyvauti užsienio gamintojams. Vykstant diskusijoms iki pranešimo apie pagalbą, po kurių buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Vokietijos valdžios institucijos paaiškino, kad užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas draudžiamas dėl dviejų pagrindinių priežasčių. Pirma, jeigu būtų leidžiama dalyvauti užsienio pajėgumų teikėjams, reikėtų rezervuoti jungčių pajėgumus. Antra, užsienio pajėgumus priskyrus pajėgumų rezervui, reikėtų užtikrinti, kad šių pajėgumų teikėjai negalėtų gaminti ar parduoti elektros energijos nacionalinėje rinkoje ir visus savo pajėgumus patikėtų Vokietijos PSO.

| (124) | Komisija pažymi, kad rinkos dalyvių atsakymuose į sprendimą pradėti procedūrą naujų argumentų pateikta nebuvo. Nors du respondentai pabrėžė, kad visi pajėgumų mechanizmai iš esmės turėtų būti atviri užsienio dalyviams, jie nepateikė argumentų, kodėl būtų iškraipoma rinka arba kaip būtų galima veiksmingai organizuoti tokį dalyvavimą. |
| --- | --- |

(124)

Komisija pažymi, kad rinkos dalyvių atsakymuose į sprendimą pradėti procedūrą naujų argumentų pateikta nebuvo. Nors du respondentai pabrėžė, kad visi pajėgumų mechanizmai iš esmės turėtų būti atviri užsienio dalyviams, jie nepateikė argumentų, kodėl būtų iškraipoma rinka arba kaip būtų galima veiksmingai organizuoti tokį dalyvavimą.

| (125) | Pirma, Komisija mano, kad susidarius trūkumui, dėl kurio suaktyvinamas pajėgumų rezervas, pridėtinės vertės nėra, nes tuo metu visi jungčių pajėgumai bet kuriuo atveju bus naudojami importui. Antra, schemos modeliu užtikrinama, kad pajėgumų rezervas būtų visiškai atskirtas nuo rinkos, kad juo nebūtų iškraipomas nei trumpalaikis rinkos veikimas, nei ilgalaikiai investavimo signalai. Taip pat užtikrinama, kad rezervas neturėtų poveikio užsienio pajėgumų teikėjams, todėl užsienio pajėgumų teikėjams nėra pagrindo dalyvauti siekiant pašalinti iškraipymą, kaip būtų, pavyzdžiui, visą rinką apimančio pajėgumų mechanizmo atveju. Todėl Komisija mano, kad pajėgumų rezervą tikslinga formuoti tik iš nacionalinių pajėgumų teikėjų. |
| --- | --- |

(125)

Pirma, Komisija mano, kad susidarius trūkumui, dėl kurio suaktyvinamas pajėgumų rezervas, pridėtinės vertės nėra, nes tuo metu visi jungčių pajėgumai bet kuriuo atveju bus naudojami importui. Antra, schemos modeliu užtikrinama, kad pajėgumų rezervas būtų visiškai atskirtas nuo rinkos, kad juo nebūtų iškraipomas nei trumpalaikis rinkos veikimas, nei ilgalaikiai investavimo signalai. Taip pat užtikrinama, kad rezervas neturėtų poveikio užsienio pajėgumų teikėjams, todėl užsienio pajėgumų teikėjams nėra pagrindo dalyvauti siekiant pašalinti iškraipymą, kaip būtų, pavyzdžiui, visą rinką apimančio pajėgumų mechanizmo atveju. Todėl Komisija mano, kad pajėgumų rezervą tikslinga formuoti tik iš nacionalinių pajėgumų teikėjų.

| (126) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pajėgumų rezervas yra tinkamas bendros svarbos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pajėgumų rezervas yra tinkamas bendros svarbos tikslui pasiekti.

7.3.4.   Skatinamasis poveikis

Skatinamasis poveikis

| (127) | Sprendime pradėti procedūrą buvo padaryta išvada, kad pajėgumų rezervas turi skatinamąjį poveikį, kuris pakeis naudos gavėjų elgesį. Kadangi šiuo klausimu trečiosios šalys pastabų nepateikė, Komisija patvirtina šią išvadą. |
| --- | --- |

(127)

Sprendime pradėti procedūrą buvo padaryta išvada, kad pajėgumų rezervas turi skatinamąjį poveikį, kuris pakeis naudos gavėjų elgesį. Kadangi šiuo klausimu trečiosios šalys pastabų nepateikė, Komisija patvirtina šią išvadą.

7.3.5.   Proporcingumas

Proporcingumas

| (128) | Dėl priemonės proporcingumo sprendime pradėti procedūrą buvo išsakyta abejonių dėl ribojančių tinkamumo reikalavimų. Jeigu galimybės dalyvauti konkurse būtų be reikalo ribojamos, kiltų grėsmė, kad pagalba būtų didesnė nei būtinas minimumas. |
| --- | --- |

(128)

Dėl priemonės proporcingumo sprendime pradėti procedūrą buvo išsakyta abejonių dėl ribojančių tinkamumo reikalavimų. Jeigu galimybės dalyvauti konkurse būtų be reikalo ribojamos, kiltų grėsmė, kad pagalba būtų didesnė nei būtinas minimumas.

| (129) | Be to, norint užtikrinti, kad skiriama pagalba neviršys būtino lygio, reikia įrodyti, kad papildomi pajėgumai, kuriuos užtikrina strateginis rezervas, yra ekonomiškai naudingi ir atspindi vartotojų norą mokėti už pajėgumus. Be to, rezervas turi būti palaipsniui mažinamas įgyvendinus rinkos reformas ir paaiškėjus vykdomos energetikos sektoriaus pertvarkos poveikiui pajėgumams. |
| --- | --- |

(129)

Be to, norint užtikrinti, kad skiriama pagalba neviršys būtino lygio, reikia įrodyti, kad papildomi pajėgumai, kuriuos užtikrina strateginis rezervas, yra ekonomiškai naudingi ir atspindi vartotojų norą mokėti už pajėgumus. Be to, rezervas turi būti palaipsniui mažinamas įgyvendinus rinkos reformas ir paaiškėjus vykdomos energetikos sektoriaus pertvarkos poveikiui pajėgumams.

| (130) | Komisijos abejones išsklaidė Vokietijos įsipareigojimai, nurodyti 6 skirsnyje. Komisija visų pirma pažymi, kad geresnės reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo galimybės užtikrins konkurencingą konkursą, o kartu ir proporcingą pagalbos dydį. Komisija taip pat mano, kad patikslintas pakankamumo vertinimas užtikrins, kad bus įsigytas proporcingas pajėgumų dydis. Galiausiai Komisija dar kartą pažymi, kad sprendimu priemonę leidžiama taikyti ne ilgiau kaip šešerius metus, kaip nurodyta 114 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(130)

Komisijos abejones išsklaidė Vokietijos įsipareigojimai, nurodyti 6 skirsnyje. Komisija visų pirma pažymi, kad geresnės reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo galimybės užtikrins konkurencingą konkursą, o kartu ir proporcingą pagalbos dydį. Komisija taip pat mano, kad patikslintas pakankamumo vertinimas užtikrins, kad bus įsigytas proporcingas pajėgumų dydis. Galiausiai Komisija dar kartą pažymi, kad sprendimu priemonę leidžiama taikyti ne ilgiau kaip šešerius metus, kaip nurodyta 114 konstatuojamojoje dalyje.

| (131) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pajėgumų rezervo modelis užtikrins pagalbos proporcingumą. |
| --- | --- |

(131)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pajėgumų rezervo modelis užtikrins pagalbos proporcingumą.

7.3.6.   Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

Nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| (132) | Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad nustatyti disbalanso mokesčiai yra dvigubai didesni už einamosios paros rinkos techninę kainos ribą. Jame pažymėta, kad didesnio ekonominio efektyvumo būtų galima pasiekti nustačius, kad einamosios paros kainos viršutinė riba yra lygi didžiausiam disbalanso mokesčiui, kuris turėtų atspindėti PAV. Todėl Komisija dar kartą patvirtino, kad siekiant išvengti per didelių ir konkurenciją iškraipančių disbalanso mokesčių reikia apibrėžti PAV. |
| --- | --- |

(132)

Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad nustatyti disbalanso mokesčiai yra dvigubai didesni už einamosios paros rinkos techninę kainos ribą. Jame pažymėta, kad didesnio ekonominio efektyvumo būtų galima pasiekti nustačius, kad einamosios paros kainos viršutinė riba yra lygi didžiausiam disbalanso mokesčiui, kuris turėtų atspindėti PAV. Todėl Komisija dar kartą patvirtino, kad siekiant išvengti per didelių ir konkurenciją iškraipančių disbalanso mokesčių reikia apibrėžti PAV.

| (133) | Dėl Komisijos abejonių Vokietija paaiškino, kad 10 000 EUR/MWh einamosios paros kainos viršutinė riba nėra teisiškai nustatyta didžiausia kaina einamosios paros rinkoje ir atspindi tik techninį apribojimą, kurį taiko rinkoje veikiančios biržos. Kainos gali kilti ir iki 20 000 EUR/MWh, pavyzdžiui, sudarant ne biržos sandorius, o tai yra kaina, kurią pasiekus naudojamas rezervas. Tai leidžia rinkos dalyviams apdrausti savo pozicijas kylančią riziką atitinkančia suma. |
| --- | --- |

(133)

Dėl Komisijos abejonių Vokietija paaiškino, kad 10 000 EUR/MWh einamosios paros kainos viršutinė riba nėra teisiškai nustatyta didžiausia kaina einamosios paros rinkoje ir atspindi tik techninį apribojimą, kurį taiko rinkoje veikiančios biržos. Kainos gali kilti ir iki 20 000 EUR/MWh, pavyzdžiui, sudarant ne biržos sandorius, o tai yra kaina, kurią pasiekus naudojamas rezervas. Tai leidžia rinkos dalyviams apdrausti savo pozicijas kylančią riziką atitinkančia suma.

| (134) | Komisija pažymi, kad Vokietijos pateikti paaiškinimai iš tiesų išsklaidė abejonę, kad rinkos dalyviai negalėtų apsidrausti bausmių, kurios jiems galėtų būti skirtos, dydžiu. Numačius galimybę kainai pasiekti disbalanso mokesčio, kuris mokamas naudojant pajėgumų rezervą, dydį rinkos dalyviai gali išnaudoti visus turimus išteklius, kad būtų išvengta rezervo naudojimo. |
| --- | --- |

(134)

Komisija pažymi, kad Vokietijos pateikti paaiškinimai iš tiesų išsklaidė abejonę, kad rinkos dalyviai negalėtų apsidrausti bausmių, kurios jiems galėtų būti skirtos, dydžiu. Numačius galimybę kainai pasiekti disbalanso mokesčio, kuris mokamas naudojant pajėgumų rezervą, dydį rinkos dalyviai gali išnaudoti visus turimus išteklius, kad būtų išvengta rezervo naudojimo.

| (135) | Komisija pažymi, kad Vokietija neįsipareigojo apskaičiuoti arba apibrėžti PAV. Sprendime pradėti procedūrą buvo akcentuota PAV apibrėžimo svarba tiek vertinant būtinumą, tiek nustatant didžiausią kainą rinkoje. 108 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad Vokietijos metodu apskaičiuoti platesnį pajėgumų rezervo ekonominį ir socialinį poveikį buvo pasiektas tas pats tikslas išvengti brangaus perteklinių pajėgumų įsigijimo. Todėl šis metodas yra priimtinas ir dėl jo rezervo poveikis galimas tik kraštutiniais atvejais, todėl nedaroma įtaka konkurencijai elektros energijos rinkoje. Be to, didžiausios kainos nebuvimas reiškia, kad kaina iš esmės gali pasiekti PAV, net jeigu ji nėra apibrėžta. Komisija yra įsitikinusi, kad dėl nustatyto 20 000 EUR/MWh disbalanso mokesčio mažai tikėtina, kad prireikus nebus prieinami tiekimo saugumui svarbūs pajėgumai. |
| --- | --- |

(135)

Komisija pažymi, kad Vokietija neįsipareigojo apskaičiuoti arba apibrėžti PAV. Sprendime pradėti procedūrą buvo akcentuota PAV apibrėžimo svarba tiek vertinant būtinumą, tiek nustatant didžiausią kainą rinkoje. 108 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad Vokietijos metodu apskaičiuoti platesnį pajėgumų rezervo ekonominį ir socialinį poveikį buvo pasiektas tas pats tikslas išvengti brangaus perteklinių pajėgumų įsigijimo. Todėl šis metodas yra priimtinas ir dėl jo rezervo poveikis galimas tik kraštutiniais atvejais, todėl nedaroma įtaka konkurencijai elektros energijos rinkoje. Be to, didžiausios kainos nebuvimas reiškia, kad kaina iš esmės gali pasiekti PAV, net jeigu ji nėra apibrėžta. Komisija yra įsitikinusi, kad dėl nustatyto 20 000 EUR/MWh disbalanso mokesčio mažai tikėtina, kad prireikus nebus prieinami tiekimo saugumui svarbūs pajėgumai.

| (136) | Komisija taip pat primena, kad rezervą naudojant tik nesubalansuotos rinkos atveju užtikrinamas aiškus rinkos ir rezervo atskyrimas. Tokia tvarka užtikrina, kad schema neiškraipo konkurencijos ir prekybos elektros energijos rinkoje. |
| --- | --- |

(136)

Komisija taip pat primena, kad rezervą naudojant tik nesubalansuotos rinkos atveju užtikrinamas aiškus rinkos ir rezervo atskyrimas. Tokia tvarka užtikrina, kad schema neiškraipo konkurencijos ir prekybos elektros energijos rinkoje.

| (137) | Atsižvelgdama į Vokietijos pateiktus paaiškinimus, Komisija daro išvadą, kad priemonė neturi nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgdama į Vokietijos pateiktus paaiškinimus, Komisija daro išvadą, kad priemonė neturi nederamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai.

7.3.7.   Skaidrumas

Skaidrumas

| (138) | Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Vokietijos valdžios institucijos taikys AEPG 3.2.7 skirsnyje nustatytus skaidrumo reikalavimus, kiek jie taikomi pajėgumų rezervui teikiamai pagalbai. Todėl šis reikalavimas yra įvykdytas. |
| --- | --- |

(138)

Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Vokietijos valdžios institucijos taikys AEPG 3.2.7 skirsnyje nustatytus skaidrumo reikalavimus, kiek jie taikomi pajėgumų rezervui teikiamai pagalbai. Todėl šis reikalavimas yra įvykdytas.

8.   IŠVADA

IŠVADA

| (139) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir remdamasi Vokietijos siūlomais prisiimti įsipareigojimais (6 skirsnis), Komisija daro išvadą, kad pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir ypač AEPG 3.9 skirsniu, |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir remdamasi Vokietijos siūlomais prisiimti įsipareigojimais (6 skirsnis), Komisija daro išvadą, kad pagalbos schema yra suderinama su vidaus rinka remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir ypač AEPG 3.9 skirsniu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalbos schema, kurią Vokietija ketina taikyti siekdama sukurti pajėgumų rezervą, remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu yra suderinama su vidaus rinka tris iš eilės einančius dvejų metų trukmės tiekimo laikotarpius iki 2025 m. rugsėjo 30 d.

Todėl minėtą pagalbos schemą leidžiama įgyvendinti.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2018 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  
  OL C 159, 2017 5 19, p. 6.

1

(2)  
  2017 m. balandžio 7 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.45852 (2017/N) – Vokietija – Elektros energijos gamybos pajėgumų rezervas – Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (OL C 159, 2017 5 19, p. 6).

2

(3)  
  Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, des Einsatzes und der Abrechnung einer Kapazitätsreserve (Kapazitätsreserveverordnung – KapResV).

3

Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, des Einsatzes und der Abrechnung einer Kapazitätsreserve (Kapazitätsreserveverordnung – KapResV)

(4)  Tačiau tai netaikoma rinkoms, kuriose mokama kaina už kilovatą, t. y. praktikoje atjungiamų apkrovų sistemai, kuri nustatyta Sutarčių dėl apkrovų atjungimo potvarkyje (Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbare Lasten, toliau – ABLAV), ir balansavimo pajėgumų rinkai.

4

Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbare Lasten

(5)  Pažymėtina, kad jis prasidės vieneriais metais vėliau, nei planuota iš pradžių (2018 m. spalio mėn.).

5

(6)  
  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ir Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

6

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ir Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht

(7)  
  2013 m. gruodžio 19 d. Sprendimas Association Vent De Colère! Fédération nationale ir kt./Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement ir Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851.

7

Association Vent De Colère! Fédération nationale ir kt./Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement ir Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie

(8)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

8

(9)  
  OL C 200, 2014 6 28, p. 1.

9

(10)  Atkreipiamas dėmesys, kad toliau nurodytos taisyklės taikomos įrenginiui, o ne paslaugų teikėjui, atsižvelgiant į bendrą taisyklę, kuri taikoma ir gamintojams, kaip nustatyta 12 konstatuojamojoje dalyje. Todėl paslaugų teikėjas, turintis skirtingus prie tinklo prijungtus įrenginius, gali dalyvauti su skirtingais įrenginiais skirtingose rinkose.

10

(11)  Jeigu reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai dalį suvartojamos elektros energijos pasigamina automatiškai, ši prievolė taikoma tik tai elektros energijos daliai, kurią reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai suvartoja iš tinklo, o ne pasigamina automatiškai. Bet kuriuo atveju jie pajėgumų rezervui gali siūlyti tik tuos pajėgumus, kurie atitinka jų stabilų elektros energijos suvartojimą iš tinklo.

11

(12)  
  2016 m. liepos 26 d.
  Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes (Strommarktgesetz). Įstatymas paskelbtas 2016 m. liepos 29 d. Federaliniame oficialiajame leidinyje (BGBl. I 2016 Nr. 37, p. 1786).

12

Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes (Strommarktgesetz)

(13)  Daugiau informacijos apie priemones, skirtas gamybos pakankamumui užtikrinti, pateikta AEPG 3.9.1–3.9.6 skirsniuose.

13

(14)  Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu svarstomas naujo reglamento dėl elektros energijos vidaus rinkos pasiūlymas (COM(2016) 861 final, 2016 m. lapkričio 30 d.), tačiau būsimos elektos energijos organizavimo taisyklės nedaro poveikio aptariamai schemai.

14

final

(15)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 3.2.2.3 skirsnio a punktą, kuriame išsamiai aptartas pajėgumų rezervo pabaigos datos nebuvimas.

15

---

GAIRĖS

| 2018 6 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 6 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/161

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2018/861

2018 m. balandžio 24 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2018/13)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnio 1 ir 2 dalis, 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (1),

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (2),

kadangi:

| (1) | Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams vykdyti reikalinga išsami ir patikima valdžios sektoriaus finansų statistika (VSFS), kuri be kita ko būtų naudojama pinigų ir ekonominei analizei atlikti, viešųjų finansų tvarumui stebėti ir prognozėms rengti; |
| --- | --- |

(1)

Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams vykdyti reikalinga išsami ir patikima valdžios sektoriaus finansų statistika (VSFS), kuri be kita ko būtų naudojama pinigų ir ekonominei analizei atlikti, viešųjų finansų tvarumui stebėti ir prognozėms rengti;

| (2) | pagal Gairių ECB/2013/23 (3) 8 straipsnį Europos Centrinio Banko vykdomoji valdyba turi teisę atlikti gairių ECB/2013/23 priedų techninius dalinius pakeitimus, jeigu tokie daliniai pakeitimai nepakeičia esminio konceptualaus pagrindo ir nedaro poveikio atskaitomybės naštai; |
| --- | --- |

(2)

pagal Gairių ECB/2013/23 (3) 8 straipsnį Europos Centrinio Banko vykdomoji valdyba turi teisę atlikti gairių ECB/2013/23 priedų techninius dalinius pakeitimus, jeigu tokie daliniai pakeitimai nepakeičia esminio konceptualaus pagrindo ir nedaro poveikio atskaitomybės naštai;

| (3) | būtina pakeisti atskaitomybės reikalavimus pagal Gaires ECB/2013/23, siekiant, kad euro zonos valstybių narių duomenų šaltiniai ir duomenų rinkiniai būtų labiau suderinti. Tai sudarys sąlygas išsamesnei analizei ir palengvins metinės ir ketvirčio statistikos palyginimą su tų pačių kintamųjų prognozėmis, |
| --- | --- |

(3)

būtina pakeisti atskaitomybės reikalavimus pagal Gaires ECB/2013/23, siekiant, kad euro zonos valstybių narių duomenų šaltiniai ir duomenų rinkiniai būtų labiau suderinti. Tai sudarys sąlygas išsamesnei analizei ir palengvins metinės ir ketvirčio statistikos palyginimą su tų pačių kintamųjų prognozėmis,

| (4) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2013/23, |
| --- | --- |

(4)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2013/23,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairių ECB/2013/23 I ir II priedai pakeičiami šių gairių priedo tekstu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Eurosistemos centriniai bankai vykdo šias gaires nuo 2018 m. rugsėjo 1 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2018 m. balandžio 24 d.

ECB vykdomosios valdybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

1

(2)  
  OL L 174, 2013 6 26, p. 1.

2

(3)  
  2013 m. liepos 25 d. Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (OL L 2, 2014 1 7, p. 12).

3

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

DUOMENŲ ATSKAITOMYBĖS REIKALAVIMAI

Pajamų, išlaidų bei deficito ir pertekliaus statistika

1A lentelė

| Kategorija | Numeris ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Deficitas (–) arba perteklius (+) | 1 = 6 – 21
  1 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Centrinė valdžia | 2 |
| Krašto (regiono) valdžia | 3 |
| Vietos valdžia | 4 |
| Socialinės apsaugos fondai | 5 |
| Visos pajamos | 6 = 7 + 19 |
| Visos einamosios pajamos | 7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17 |
| Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai | 8 |
| Gamybos ir importo mokesčiai | 9 |
| Produktų mokesčiai | 10 |
| iš jų: pridėtinės vertės mokestis (PVM) | 11 |
| Kiti gamybos mokesčiai | 12 |
| Grynosios socialinės įmokos | 13 |
| iš jų: faktinės darbdavių socialinės įmokos | 14 |
| iš jų: faktinės namų ūkių socialinės įmokos | 15 |
| Pardavimai | 16 |
| Kitos einamosios pajamos | 17 |
| iš jų: gautinos palūkanos | 18 |
| Visos kapitalo pajamos | 19 |
| iš jų: kapitalo mokesčiai | 20 |
| Visos išlaidos | 21 = 22 + 31 |
| Visos einamosios išlaidos | 22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30 |
| Tarpinis vartojimas | 23 |
| Kompensacija darbuotojams | 24 |
| iš jų: darbo užmokestis | 25 |
| Mokėtinos palūkanos | 26 |
| Mokėtinos subsidijos | 27 |
| Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra | 28 |
| Socialiniai pervedimai natūra – įsigyta rinkos produkcija | 29 |
| Kitos einamosios išlaidos | 30 |
| Visos kapitalo išlaidos | 31 = 32 + 33 + 34 |
| Bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas | 32 |
| Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai ir atsargų pokytis | 33 |
| Mokėtini kapitalo pervedimai | 34 |
| Papildomi straipsniai: | |
| Kapitalo pervedimai, kuriuos sudaro mokesčiai ir socialinės įmokos, kurie yra apskaičiuoti, bet kurių surinkimas nėra tikėtinas | 35 |

Kategorija

Numeris ir tiesinis sąryšis

Deficitas (–) arba perteklius (+)

1 = 6 – 21

1 = 2 + 3 + 4 + 5

Centrinė valdžia

2

Krašto (regiono) valdžia

3

Vietos valdžia

4

Socialinės apsaugos fondai

5

Visos pajamos

6 = 7 + 19

Visos einamosios pajamos

7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17

Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai

8

Gamybos ir importo mokesčiai

9

Produktų mokesčiai

10

iš jų: pridėtinės vertės mokestis (PVM)

11

Kiti gamybos mokesčiai

12

Grynosios socialinės įmokos

13

iš jų: faktinės darbdavių socialinės įmokos

14

iš jų: faktinės namų ūkių socialinės įmokos

15

Pardavimai

16

Kitos einamosios pajamos

17

iš jų: gautinos palūkanos

18

Visos kapitalo pajamos

19

iš jų: kapitalo mokesčiai

20

Visos išlaidos

21 = 22 + 31

Visos einamosios išlaidos

22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30

Tarpinis vartojimas

23

Kompensacija darbuotojams

24

iš jų: darbo užmokestis

25

Mokėtinos palūkanos

26

Mokėtinos subsidijos

27

Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra

28

Socialiniai pervedimai natūra – įsigyta rinkos produkcija

29

Kitos einamosios išlaidos

30

Visos kapitalo išlaidos

31 = 32 + 33 + 34

Bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas

32

Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai ir atsargų pokytis

33

Mokėtini kapitalo pervedimai

34

Papildomi straipsniai:

Kapitalo pervedimai, kuriuos sudaro mokesčiai ir socialinės įmokos, kurie yra apskaičiuoti, bet kurių surinkimas nėra tikėtinas

35

1B lentelė

| Kategorija | Numeris ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos (ES) biudžeto ir Europos plėtros fondo (EPF) pajamos iš valstybės narės | 1 = 2 + 3 + 4 + 7 |
| Gamybos ir importo mokesčiai | 2 |
| Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas | 3 |
| Įvairūs einamieji pervedimai ir ES nuosavi ištekliai | 4 |
| iš jų: PVM grindžiami trečiojo tipo nuosavi ištekliai | 5 |
| iš jų: bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis grindžiami ketvirtojo tipo nuosavi ištekliai | 6 |
| Kapitalo pervedimai | 7 |
| ES biudžeto išlaidos valstybėje narėje | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 |
| Subsidijos | 9 |
| Einamieji pervedimai valdžios sektoriui | 10 |
| Einamieji pervedimai ne valdžios sektoriaus vienetams | 11 |
| Kapitalo pervedimai valdžios sektoriui | 12 |
| Kapitalo pervedimai ne valdžios sektoriaus vienetams | 13 |
| Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos | 14 |
| Valstybės narės balansas ES biudžeto ir EPF atžvilgiu (grynasis gavėjas +, grynasis mokėtojas –) | 15 = 8 – 1 |

Kategorija

Numeris ir tiesinis sąryšis

Europos Sąjungos (ES) biudžeto ir Europos plėtros fondo (EPF) pajamos iš valstybės narės

1 = 2 + 3 + 4 + 7

Gamybos ir importo mokesčiai

2

Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas

3

Įvairūs einamieji pervedimai ir ES nuosavi ištekliai

4

iš jų: PVM grindžiami trečiojo tipo nuosavi ištekliai

5

iš jų: bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis grindžiami ketvirtojo tipo nuosavi ištekliai

6

Kapitalo pervedimai

7

ES biudžeto išlaidos valstybėje narėje

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14

Subsidijos

9

Einamieji pervedimai valdžios sektoriui

10

Einamieji pervedimai ne valdžios sektoriaus vienetams

11

Kapitalo pervedimai valdžios sektoriui

12

Kapitalo pervedimai ne valdžios sektoriaus vienetams

13

Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos

14

Valstybės narės balansas ES biudžeto ir EPF atžvilgiu (grynasis gavėjas +, grynasis mokėtojas –)

15 = 8 – 1

1C lentelė

| Kategorija | Numeris ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Galutinio vartojimo išlaidos | 1 = 2 + 3
  1= [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16] |
| Individualaus vartojimo išlaidos | 2 |
| Kolektyvinio vartojimo išlaidos | 3 |
| Pagrindinio kapitalo vartojimas | 4 |
| Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas | 5 |
| Grynasis likutinis perteklius | 6 |
| Papildomi straipsniai: | |
| Galutinio vartojimo išlaidos praėjusių metų kainomis | 7 |
| Bendrasis pagrindinio kapitalo formavimas praėjusių metų kainomis | 8 |
| Bendrasis vidaus produktas (BVP) einamosiomis kainomis | 9 |
| BVP praėjusių metų kainomis | 10 |
| Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai, kuriuos bendrovės moka valdžios sektoriui ir likusio pasaulio sektoriui | 11 |
| Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai, kuriuos namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (NŪPTNPI) moka valdžios sektoriui ir likusio pasaulio sektoriui | 12 |

Kategorija

Numeris ir tiesinis sąryšis

Galutinio vartojimo išlaidos

1 = 2 + 3

1= [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16]

Individualaus vartojimo išlaidos

2

Kolektyvinio vartojimo išlaidos

3

Pagrindinio kapitalo vartojimas

4

Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas

5

Grynasis likutinis perteklius

6

Papildomi straipsniai:

Galutinio vartojimo išlaidos praėjusių metų kainomis

7

Bendrasis pagrindinio kapitalo formavimas praėjusių metų kainomis

8

Bendrasis vidaus produktas (BVP) einamosiomis kainomis

9

BVP praėjusių metų kainomis

10

Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai, kuriuos bendrovės moka valdžios sektoriui ir likusio pasaulio sektoriui

11

Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai, kuriuos namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (NŪPTNPI) moka valdžios sektoriui ir likusio pasaulio sektoriui

12

Deficito ir skolos derinimo statistika

2A lentelė

| Kategorija | Numeris ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas | 1 = [1A.1] – 2 |
| Grynieji finansiniai sandoriai (konsoliduota) | 2 = 3 – 17 |
| Finansinis turtas (konsoliduota) | 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15 |
| Piniginis auksas ir specialiosios skolinimosi teisės (SST) | 4 |
| Pinigai ir indėliai | 5 |
| Skolos vertybiniai popieriai | 6 |
| Trumpalaikės paskolos | 7 |
| Ilgalaikės paskolos | 8 |
| Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos arba vienetai | 9 |
| Privatizavimas (grynasis) | 10 |
| Nuosavybės priemonių injekcijos (grynosios) | 11 |
| Kita | 12 |
| Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos | 13 |
| Išvestinės finansinės priemonės ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai | 14 |
| Kitos gautinos sumos | 15 |
| iš jų: mokesčiai ir socialinės įmokos | 16 |
| Įsipareigojimai (konsoliduota) | 17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27 |
| Piniginis auksas ir SST | 18 |
| Pinigai ir indėliai | 19 |
| Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai | 20 |
| Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai | 21 |
| Trumpalaikės paskolos | 22 |
| Ilgalaikės paskolos | 23 |
| Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos arba vienetai | 24 |
| Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos | 25 |
| Išvestinės finansinės priemonės ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai | 26 |
| Kitos mokėtinos sumos | 27 |
| Bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis | 28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23
  28 = 30 + 31 + 32
  28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 |
| iš jų: ilgalaikis | 29 |
| Išreikšta nacionaline valiuta | 30 |
| Išreikšta euro zonos valstybių narių valiutomis | 31 |
| Išreikšta kitomis valiutomis | 32 |
| Kiti valdžios sektoriaus skolos srautai | 33 = 34 + 37 |
| Perkainojimo pasekmės | 34 = 35 + 36 |
| Skolos užsienio valiuta padidėjimas ir sumažėjimas | 35 |
| Kitos perkainojimo pasekmės (skirtumai lyginant su nominaliąja verte) | 36 = 38 – 28 – 35 – 37 |
| Kiti apimties pokyčiai | 37 |
| Valdžios sektoriaus skolos pokytis | 38 = 28 + 33
  38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33
  38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1] |
| Papildomi straipsniai: | |
| Centrinio banko suteiktų paskolų grynasis prisiėmimas | 39 |

Kategorija

Numeris ir tiesinis sąryšis

Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas

1 = [1A.1] – 2

Grynieji finansiniai sandoriai (konsoliduota)

2 = 3 – 17

Finansinis turtas (konsoliduota)

3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15

Piniginis auksas ir specialiosios skolinimosi teisės (SST)

4

Pinigai ir indėliai

5

Skolos vertybiniai popieriai

6

Trumpalaikės paskolos

7

Ilgalaikės paskolos

8

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos arba vienetai

9

Privatizavimas (grynasis)

10

Nuosavybės priemonių injekcijos (grynosios)

11

Kita

12

Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos

13

Išvestinės finansinės priemonės ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai

14

Kitos gautinos sumos

15

iš jų: mokesčiai ir socialinės įmokos

16

Įsipareigojimai (konsoliduota)

17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27

Piniginis auksas ir SST

18

Pinigai ir indėliai

19

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai

20

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai

21

Trumpalaikės paskolos

22

Ilgalaikės paskolos

23

Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos arba vienetai

24

Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos

25

Išvestinės finansinės priemonės ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai

26

Kitos mokėtinos sumos

27

Bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis

28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23

28 = 30 + 31 + 32

28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27

iš jų: ilgalaikis

29

Išreikšta nacionaline valiuta

30

Išreikšta euro zonos valstybių narių valiutomis

31

Išreikšta kitomis valiutomis

32

Kiti valdžios sektoriaus skolos srautai

33 = 34 + 37

Perkainojimo pasekmės

34 = 35 + 36

Skolos užsienio valiuta padidėjimas ir sumažėjimas

35

Kitos perkainojimo pasekmės (skirtumai lyginant su nominaliąja verte)

36 = 38 – 28 – 35 – 37

Kiti apimties pokyčiai

37

Valdžios sektoriaus skolos pokytis

38 = 28 + 33

38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33

38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1]

Papildomi straipsniai:

Centrinio banko suteiktų paskolų grynasis prisiėmimas

39

2B lentelė

Nėra.

Valdžios sektoriaus skolos statistika

3A lentelė

| Kategorija | Numeris ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Valdžios sektoriaus skola (konsoliduota) | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  1 = 7 + 12
  1 = 13 + 14 + 15
  1 = 16 + 17
  1 = 19 + 20 + 22 |
| Pinigai ir indėliai | 2 |
| Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai | 3 |
| Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai | 4 |
| Trumpalaikės paskolos | 5 |
| Ilgalaikės paskolos | 6 |
| Valstybės narės rezidentams | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Centriniam bankui | 8 |
| Kitoms pinigų finansų įstaigoms | 9 |
| Kitoms finansų įstaigoms | 10 |
| Kitiems rezidentams | 11 |
| Valstybės narės nerezidentams | 12 |
| Išreikšta nacionaline valiuta | 13 |
| Išreikšta euro zonos valstybių narių valiutomis | 14 |
| Išreikšta kitomis valiutomis | 15 |
| Trumpalaikė skola | 16 |
| Ilgalaikė skola | 17 |
| iš jų: kintama palūkanų norma | 18 |
| Likutinis terminas – iki vienerių metų | 19 |
| Likutinis terminas – nuo vienerių iki penkerių metų | 20 |
| iš jų: kintama palūkanų norma | 21 |
| Likutinis terminas – daugiau kaip penkeri metai | 22 |
| iš jų: kintama palūkanų norma | 23 |
| Papildomi straipsniai: | |
| Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas | 24 |
| Valdžios sektoriaus skola – nulinės atkarpos obligacijos | 25 |
| Valdžios sektoriaus skola – centrinio banko suteiktos paskolos | 26 |

Kategorija

Numeris ir tiesinis sąryšis

Valdžios sektoriaus skola (konsoliduota)

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

1 = 7 + 12

1 = 13 + 14 + 15

1 = 16 + 17

1 = 19 + 20 + 22

Pinigai ir indėliai

2

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai

3

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai

4

Trumpalaikės paskolos

5

Ilgalaikės paskolos

6

Valstybės narės rezidentams

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Centriniam bankui

8

Kitoms pinigų finansų įstaigoms

9

Kitoms finansų įstaigoms

10

Kitiems rezidentams

11

Valstybės narės nerezidentams

12

Išreikšta nacionaline valiuta

13

Išreikšta euro zonos valstybių narių valiutomis

14

Išreikšta kitomis valiutomis

15

Trumpalaikė skola

16

Ilgalaikė skola

17

iš jų: kintama palūkanų norma

18

Likutinis terminas – iki vienerių metų

19

Likutinis terminas – nuo vienerių iki penkerių metų

20

iš jų: kintama palūkanų norma

21

Likutinis terminas – daugiau kaip penkeri metai

22

iš jų: kintama palūkanų norma

23

Papildomi straipsniai:

Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas

24

Valdžios sektoriaus skola – nulinės atkarpos obligacijos

25

Valdžios sektoriaus skola – centrinio banko suteiktos paskolos

26

3B lentelė

| Kategorija | Numeris ir tiesinis sąryšis |
| --- | --- |
| Valdžios sektoriaus skola (nekonsoliduota tarp subsektorių) | 1 = 7 + 11 + 15 + 19 |
| Konsoliduojantys elementai | 2 = 3 + 4 + 5 + 6
  2 = 8 + 9 + 10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22 |
| Pinigai ir indėliai | 3 |
| Trumpalaikiai vertybiniai popieriai | 4 |
| Ilgalaikiai vertybiniai popieriai | 5 |
| Paskolos | 6 |
| Centrinės valdžios skola (konsoliduota) | 7 |
| krašto (regiono) valdžiai | 8 |
| vietos valdžiai | 9 |
| socialinės apsaugos fondams | 10 |
| Krašto (regiono) valdžios skola (konsoliduota) | 11 |
| centrinei valdžiai | 12 |
| vietos valdžiai | 13 |
| socialinės apsaugos fondams | 14 |
| Vietos valdžios skola (konsoliduota) | 15 |
| centrinei valdžiai | 16 |
| krašto (regiono) valdžiai | 17 |
| socialinės apsaugos fondams | 18 |
| Socialinės apsaugos fondų skola (konsoliduota) | 19 |
| centrinei valdžiai | 20 |
| krašto (regiono) valdžiai | 21 |
| vietos valdžiai | 22 |

Kategorija

Numeris ir tiesinis sąryšis

Valdžios sektoriaus skola (nekonsoliduota tarp subsektorių)

1 = 7 + 11 + 15 + 19

Konsoliduojantys elementai

2 = 3 + 4 + 5 + 6

2 = 8 + 9 + 10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22

Pinigai ir indėliai

3

Trumpalaikiai vertybiniai popieriai

4

Ilgalaikiai vertybiniai popieriai

5

Paskolos

6

Centrinės valdžios skola (konsoliduota)

7

krašto (regiono) valdžiai

8

vietos valdžiai

9

socialinės apsaugos fondams

10

Krašto (regiono) valdžios skola (konsoliduota)

11

centrinei valdžiai

12

vietos valdžiai

13

socialinės apsaugos fondams

14

Vietos valdžios skola (konsoliduota)

15

centrinei valdžiai

16

krašto (regiono) valdžiai

17

socialinės apsaugos fondams

18

Socialinės apsaugos fondų skola (konsoliduota)

19

centrinei valdžiai

20

krašto (regiono) valdžiai

21

vietos valdžiai

22

„II PRIEDAS

METODOLOGINĖS APIBRĖŽTYS

1.   Sektorių ir subsektorių apibrėžtys

2010 m. ESS sektoriai ir subsektoriai

| Visa ekonomika | S.1 |
| --- | --- |
| Ne finansų bendrovės | S.11 |
| Finansų bendrovės | S.12 |
| Centrinis bankas | S.121 |
| Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką | S.122 |
| Pinigų rinkos fondai | S.123 |
| Ne PRF investiciniai fondai | S.124 |
| Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus | S.125 |
| Finansiniai pagalbininkai | S.126 |
| Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai | S.127 |
| Draudimo bendrovės | S.128 |
| Pensijų fondai | S.129 |
| Pinigų finansų įstaigos | S.121 + S.122 + S.123 |
| Valdžios sektorius | S.13 |
| Centrinė valdžia (išskyrus socialinės apsaugos fondus) | S.1311 |
| Krašto (regiono) valdžia (išskyrus socialinės apsaugos fondus) | S.1312 |
| Vietos valdžia (išskyrus socialinės apsaugos fondus) | S.1313 |
| Socialinės apsaugos fondai | S.1314 |
| Namų ūkiai | S.14 |
| Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos | S.15 |
| Likusio pasaulio sektorius | S.2 |
| Europos Sąjungos (ES) valstybės narės, institucijos ir įstaigos | S.21 |
| ES valstybės narės | S.211 |
| ES institucijos ir įstaigos | S.212 |
| Europos Centrinis Bankas (ECB) | S.2121 |
| Europos institucijos ir įstaigos, išskyrus ECB | S.2122 |
| Šalys, kurios nėra valstybės narės, ir tarptautinės organizacijos, kurios nėra ES rezidentės | S.22 |

Visa ekonomika

S.1

Ne finansų bendrovės

S.11

Finansų bendrovės

S.12

Centrinis bankas

S.121

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką

S.122

Pinigų rinkos fondai

S.123

Ne PRF investiciniai fondai

S.124

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus

S.125

Finansiniai pagalbininkai

S.126

Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai

S.127

Draudimo bendrovės

S.128

Pensijų fondai

S.129

Pinigų finansų įstaigos

S.121 + S.122 + S.123

Valdžios sektorius

S.13

Centrinė valdžia (išskyrus socialinės apsaugos fondus)

S.1311

Krašto (regiono) valdžia (išskyrus socialinės apsaugos fondus)

S.1312

Vietos valdžia (išskyrus socialinės apsaugos fondus)

S.1313

Socialinės apsaugos fondai

S.1314

Namų ūkiai

S.14

Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos

S.15

Likusio pasaulio sektorius

S.2

Europos Sąjungos (ES) valstybės narės, institucijos ir įstaigos

S.21

ES valstybės narės

S.211

ES institucijos ir įstaigos

S.212

Europos Centrinis Bankas (ECB)

S.2121

Europos institucijos ir įstaigos, išskyrus ECB

S.2122

Šalys, kurios nėra valstybės narės, ir tarptautinės organizacijos, kurios nėra ES rezidentės

S.22

2.   Kategorijų apibrėžtys (1) (2)

1A lentelė

| 1. | Deficitas (–) arba perteklius (+) [1A.1] yra lygus S.13 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (–) (B.9), yra lygus visoms pajamoms [1A.6], atėmus visas išlaidas [1A.21], ir yra lygus centrinės valdžios deficitui (–) arba pertekliui (+) [1A.2], pridėjus krašto (regiono) valdžios deficitą (–) arba perteklių (+) [1A.3], vietos valdžios deficitą (–) arba perteklių (+) [1A.4], socialinės apsaugos fondų deficitą (–) arba perteklių (+) [1A.5]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Centrinės valdžios deficitas (–) arba perteklius (+) [1A.2] yra lygus S.1311 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (–) (B.9). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krašto (regiono) valdžios deficitas (–) arba perteklius (+) [1A.3] yra lygus S.1312 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (–) (B.9). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vietos valdžios deficitas (–) arba perteklius (+) [1A.4] yra lygus S.1313 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (–) (B.9). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Socialinės apsaugos fondų deficitas (–) arba perteklius (+) [1A.5] yra lygus S.1314 grynajam skolinimui (+)/grynajam skolinimuisi (–) (B.9). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Visos pajamos [1A.6] yra lygios visoms einamosioms pajamoms [1A.7], pridėjus visas kapitalo pajamas [1A.19]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Visos einamosios pajamos [1A.7] yra lygios einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams [1A.8], pridėjus gamybos ir importo mokesčius [1A.9], grynąsias socialines įmokas [1A.13], pardavimus [1A.16] ir kitas einamąsias pajamas [1A.17]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai [1A.8] yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gamybos ir importo mokesčiai [1A.9] yra lygūs gamybos ir importo mokesčiams (D.2), įrašytiems tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktų mokesčiai [1A.10] yra lygūs produktų mokesčiams (D.21), įrašytiems tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gamybos ir importo mokesčiai, iš jų pridėtinės vertės mokestis (PVM) [1A.11] yra lygūs pridėtinės vertės pobūdžio mokesčiams (D.211), įrašytiems tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kiti gamybos mokesčiai [1A.12] yra lygūs kitiems gamybos mokesčiams (D.29), įrašytiems tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Grynosios socialinės įmokos [1A.13] yra lygios grynosioms socialinėms įmokoms (D.61), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Grynosios socialinės įmokos, iš jų faktinės darbdavių socialinės įmokos [1A.14], yra lygios faktinėms darbdavių socialinėms įmokoms (D.611), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Grynosios socialinės įmokos, iš jų faktinės namų ūkių socialinės įmokos [1A.15], yra lygios faktinėms namų ūkių socialinėms įmokoms (D.613), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pardavimai [1A.16] yra lygūs rinkos produkcijai (P.11), pridėjus produkciją savo galutiniam naudojimui (P.12), mokėjimus už ne rinkos produkciją (P.131), įrašytus tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kitos einamosios pajamos [1A.17] yra lygios pajamoms iš turto (D.4), pridėjus kitus einamuosius pervedimus (D.7), įrašytus tarp S.13 išteklių, išskyrus palūkanų (D.41) S.13 išteklius, kurie taip pat yra S.13 panaudojimas, pridėjus gautas kitas subsidijas gamybai (D.39), kurios yra S.13 panaudojimas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kitos einamosios pajamos, iš jų gautinos palūkanos [1A.18], yra lygios palūkanoms (D.41), įrašytoms tarp S.13 išteklių ir visų sektorių, išskyrus S.13, panaudojimo. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Visos kapitalo pajamos [1A.19] yra lygios gautiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip visų sektorių, išskyrus S.13, mokėtinas kapitalo pervedimas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Visos kapitalo pajamos, iš jų kapitalo mokesčiai [1A.20] yra lygūs kapitalo mokesčiams (D.91), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Visos išlaidos [1A.21] yra lygios visoms einamosioms išlaidoms [1A.22], pridėjus visas kapitalo išlaidas [1A.31]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Visos einamosios išlaidos [1A.22] yra lygios tarpiniam vartojimui [1A.23], pridėjus kompensaciją darbuotojams [1A.24], mokėtinas palūkanas [1A.26], mokėtinas subsidijas [1A.27], socialines išmokas, išskyrus socialinius pervedimus natūra [1A.28], socialinius pervedimus natūra – įsigytą rinkos produkciją [1A.29] ir kitas einamąsias išlaidas [1A.30]. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tarpinis vartojimas [1A.23] yra lygus tarpiniam vartojimui (P.2), įrašytam tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kompensacija darbuotojams [1A.24] yra lygi kompensacijai darbuotojams (D.1), įrašytai tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kompensacija darbuotojams, iš jos darbo užmokestis [1A.25], yra lygi darbo užmokesčiui (D.11), įrašytam tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Mokėtinos palūkanos [1A.26] yra lygios palūkanoms (D.41), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Mokėtinos subsidijos [1A.27] yra lygios atimtoms subsidijoms (–D.3), įrašytoms tarp S.13 išteklių. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra [1A.28], yra lygios socialinėms išmokoms, išskyrus socialinius pervedimus natūra (D.62), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Socialiniai pervedimai natūra – įsigyta rinkos produkcija [1A.29] yra lygi socialiniams pervedimams natūra, susijusiems su valdžios sektoriaus įsigyta rinkos produkcija (D.632), įrašytai tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kitos einamosios išlaidos [1A.30] yra lygios einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), pridėjus kitus gamybos mokesčius (D.29), pajamas iš turto (D.4), išskyrus palūkanas (D.41), pridėjus kitus einamuosius pervedimus (D.7), pridėjus koregavimą dėl pensinių įsipareigojimų/teisių pokyčių (D.8), įrašytą tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Visos kapitalo išlaidos [1A.31] yra lygios bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui [1A.32], pridėjus kitus grynuosius nefinansinio turto įsigijimus ir atsargų pokytį [1A.33], mokėtinus kapitalo pervedimus [1A.34]. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Bendrasis pagrindinio kapitalo formavimas [1A.32] yra lygus bendrajam pagrindinio kapitalo formavimui (P.51g), įrašytam tarp S.13 turto pokyčių. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kiti grynieji nefinansinio turto įsigijimai ir atsargų pokytis [1A.33] yra lygūs atsargų pokyčiams (P.52), pridėjus vertybių įsigijimą atėmus pardavimus/perleidimus (P.53), pridėjus nefinansinio nesukurto turto (NP) įsigijimą atėmus pardavimus/perleidimus, įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Mokėtini kapitalo pervedimai [1A.34] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip visų sektorių, išskyrus S.13, gautinas kapitalo pervedimas. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kapitalo pervedimai, kuriuos sudaro mokesčiai ir socialinės įmokos, kurie yra apskaičiuoti, bet kurių surinkimas nėra tikėtinas [1A.35] yra lygūs kapitalo pervedimams, kuriuos sudaro mokesčiai ir socialinės įmokos, kurie yra apskaičiuoti, bet kurių surinkimas nėra tikėtinas (D.995), įrašyti tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

35.

1B lentelė

| 1. | Europos Sąjungos (ES) biudžeto ir Europos plėtros fondo (EPF) pajamos iš valstybės narės [1B.1] yra lygios gamybos ir importo mokesčiams (D2), gautiniems į ES biudžetą [1B.2], pridėjus einamąjį tarptautinį bendradarbiavimą (D.74), valdžios sektoriaus mokėtiną į ES biudžetą ir EPF [1B.3], įvairius einamuosius pervedimus (D.75) ir ES nuosavus išteklius, valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.4], kapitalo pervedimus (D.9), valdžios sektoriaus mokėtinus į ES biudžetą [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gamybos ir importo mokesčiai [1B.2] yra lygūs gamybos ir importo mokesčiams (D.2), įrašytiems tarp ES biudžeto išteklių. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas [1B.3] yra lygus einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74), įrašytam tarp ES biudžeto ir EPF išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Įvairūs einamieji pervedimai ir ES nuosavi ištekliai [1B.4] yra lygūs įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), pridėjus pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) grindžiamus ES nuosavus išteklius (D.76), įrašytiems tarp ES biudžeto išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Įvairūs einamieji pervedimai ir ES nuosavi ištekliai, iš jų PVM grindžiami trečiojo tipo nuosavi ištekliai [1B.5] yra lygūs PVM grindžiamiems trečiojo tipo nuosaviems ištekliams (D.761), įrašytiems tarp ES biudžeto išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Įvairūs einamieji pervedimai ir ES nuosavi ištekliai, iš jų BPN grindžiami ketvirtojo tipo nuosavi ištekliai [1B.6] yra lygūs BNP grindžiamiems ketvirtojo tipo nuosaviems ištekliams (D.762), įrašytiems tarp ES biudžeto išteklių ir S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kapitalo pervedimai [1B.7] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip ES biudžeto gautinas kapitalo pervedimas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ES biudžeto išlaidos valstybėje narėje [1B.8] yra lygios subsidijoms (D.3), mokėtinoms iš ES biudžeto [1B.9], pridėjus kitus einamuosius pervedimus (D.7), mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.10], kitus einamuosius pervedimus (D.7), mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.11], kapitalo pervedimus (D.9), mokėtinus valdžios sektoriui iš ES biudžeto [1B.12], kapitalo pervedimus (D.9), mokėtinus ne valdžios sektoriaus vienetams iš ES biudžeto [1B.13], ir nuosavų išteklių rinkimo sąnaudas [1B.14]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Subsidijos [1B.9] yra lygios subsidijoms (D.3), įrašytoms tarp ES biudžeto panaudojimo. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Einamieji pervedimai valdžios sektoriui [1B.10] yra lygūs einamajam tarptautiniam bendradarbiavimui (D.74), pridėjus įvairius einamuosius pervedimus (D.75), įrašytus tarp S.13 išteklių ir ES biudžeto panaudojimo. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Einamieji pervedimai ne valdžios sektoriaus vienetams [1B.11] yra lygūs įvairiems einamiesiems pervedimams (D.75), įrašytiems tarp ES biudžeto panaudojimo ir visų sektorių, išskyrus S.13, išteklių. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitalo pervedimai valdžios sektoriui [1B.12] yra lygūs gautiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip ES biudžeto mokėtinas kapitalo pervedimas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kapitalo pervedimai ne valdžios sektoriaus vienetams [1B.13] yra lygūs mokėtiniems kapitalo pervedimams (D.9), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, ir įrašytiems kaip ES biudžeto mokėtinas kapitalo pervedimas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos [1B.14] yra ta ne rinkos produkcijos (P.13) dalis, įrašyta tarp S.13 išteklių, kuri yra iš ES biudžeto sumokėtos nuosavų išteklių rinkimo sąnaudos. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Valstybės narės balansas ES biudžeto ir EPF atžvilgiu (grynasis gavėjas +, grynasis mokėtojas –) [1B.15] yra lygus ES biudžeto išlaidoms valstybėje narėje [1B.8], atėmus ES biudžeto ir EPF pajamas iš valstybės narės [1B.1]. |
| --- | --- |

15.

1C lentelė

| 1. | Galutinio vartojimo išlaidos [1C.1] yra lygios galutinio vartojimo išlaidoms (P.3), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Individualaus vartojimo išlaidos [1C.2] yra lygios individualaus vartojimo išlaidoms (P.31), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kolektyvinio vartojimo išlaidos [1C.3] yra lygios kolektyvinio vartojimo išlaidoms (P.32), įrašytoms tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pagrindinio kapitalo vartojimas [1C.4] yra lygus pagrindinio kapitalo vartojimui (P.51c), įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sumokėti gamybos mokesčiai, atėmus gautas subsidijas [1C.5], yra lygūs kitų gamybos mokesčių (D.29) mokėjimams, įrašytiems tarp S.13 panaudojimo, atėmus gautas kitas subsidijas gamybai (D.39), įrašytas tarp S.13 panaudojimo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Grynasis likutinis perteklius [1C.6] yra lygus S.13 grynajam likutiniam pertekliui (B.2n). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Galutinio vartojimo išlaidos praėjusių metų kainomis [1C.7] yra lygios grandine susietai galutinio vartojimo išlaidų (P.3) apimčiai, įrašytai tarp S.13 panaudojimo, praėjusių metų kainomis. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bendrasis pagrindinio kapitalo formavimas praėjusių metų kainomis [1C.8] yra lygus grandine susietai bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo (P.51g) apimčiai, įrašytai tarp S.13 turto pokyčių, praėjusių metų kainomis. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bendrasis vidaus produktas (BVP) einamosiomis kainomis [1C.9] yra lygus BVP (B.1*g) rinkos kainomis. |
| --- | --- |

9.

| 10. | BVP praėjusių metų kainomis [1C.10] yra lygus grandine susietai BVP (B.1*g) apimčiai praėjusių metų kainomis. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai, kuriuos moka bendrovės valdžios sektoriui ir likusio pasaulio sektoriui [1C.11], yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 ir S.2 išteklių ir S.11 bei S.12 panaudojimo. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Einamieji pajamų, turto ir kiti mokesčiai, kuriuos namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (NŪPTNPI) moka valdžios sektoriui ir likusio pasaulio sektoriui [1C.12], yra lygūs einamiesiems pajamų, turto ir kitiems mokesčiams (D.5), įrašytiems tarp S.13 ir S.2 išteklių ir S.14 bei S.15 panaudojimo. |
| --- | --- |

12.

2A lentelė

| 1. | Finansinių ir nefinansinių sąskaitų derinimas [2A.1] yra lygus deficitui (–) arba pertekliui (+) [1A.1], atėmus grynuosius sandorius, susijusius su finansiniu turtu ir įsipareigojimais [2A.2]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Grynieji sandoriai, susiję su finansiniu turtu ir įsipareigojimais (konsoliduota) [2A.2], yra lygūs finansinio turto [2A.3] grynojo įsigijimo sandoriams, atėmus grynojo įsipareigojimų prisiėmimo sandorius [2A.17]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finansinio turto sandoriai (konsoliduota) [2A.3] yra lygūs konsoliduotiems piniginio aukso ir specialiųjų skolinimosi teisių (SST) sandoriams (F.1) [2A.4], pridėjus pinigų ir indėlių sandorius, (F.2) [2A.5], pridėjus skolos vertybinių popierių sandorius (F.3) [2A.6], trumpalaikių paskolų sandorius (F.41) [2A.7], ilgalaikių paskolų sandorius (F.42) [2A.8], nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandorius (F.5) [2A.9], sandorius, susijusius su draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemomis (F.6) [2A.13], išvestinių finansinių priemonių ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius (F.7) [2A.14], kitų gautinų sumų sandorius [2A.15], įrašytus tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Piniginio aukso ir SST sandoriai [2A.4] yra lygūs grynajam piniginio aukso ir SST (F.1) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pinigų ir indėlių sandoriai [2A.5] yra lygūs grynajam pinigų ir indėlių (F.2) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skolos vertybinių popierių sandoriai [2A.6] yra lygūs grynajam skolos vertybinių popierių (F.3) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trumpalaikių paskolų sandoriai [2A.7] yra lygūs trumpalaikėms valdžios sektoriaus suteiktoms paskoloms (F.41), atėmus grąžinimus valdžios sektoriui, įrašytoms tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ilgalaikių paskolų sandoriai [2A.8] yra lygūs ilgalaikėms valdžios sektoriaus suteiktoms paskoloms (F.42), atėmus grąžinimus valdžios sektoriui, įrašytoms tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandoriai [2A.9] yra lygūs grynajam nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų (F.5) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Privatizavimas (grynasis) [2A.10] yra lygus nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandoriams (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11 arba S.12 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie vykdomi tuo metu, kai S.13 atsisako kontroliuoti skolininko vienetą arba imasi jį kontroliuoti (2010 m. ESS 2.36–2.39 dalys); tokius sandorius S.13 gali vykdyti tiesiogiai su skolininko vienetu arba su kitu kreditoriaus vienetu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nuosavybės priemonių injekcijos (grynosios) [2A.11] yra lygios nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandoriams (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir S.11 arba S.12 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie nėra vykdomi tuo metu, kai S.13 atsisako kontroliuoti skolininko vienetą arba imasi jį kontroliuoti, ir yra S.13 vykdomi tiesiogiai su skolininko vienetu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kita [2A.12] yra lygu nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandoriams (F.5), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių, kurie nėra vykdomi tuo metu, kai S.13 atsisako kontroliuoti skolininko vienetą arba imasi jį kontroliuoti, ir nėra S.13 vykdomi tiesiogiai su skolininko vienetu, o yra vykdomi su kitu kreditoriaus vienetu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sandoriai, susiję su draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemomis [2A.13], yra lygūs grynajam draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų (F.6) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Išvestinių finansinių priemonių ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai [2A.14] yra lygūs gryniesiems išvestinių finansinių priemonių įsigijimams ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimu (F.7), įrašytiems tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kitų gautinų sumų sandoriai [2A.15] yra lygūs grynajam kitų gautinų sumų (F.8) įsigijimui, įrašytam tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kitų gautinų sumų sandoriai, iš jų mokesčiai ir socialinės įmokos [2A.16], yra lygūs kitų gautinų sumų (F.8 turtas) daliai, susijusiai su mokesčiais ir socialinėmis įmokomis, įrašytais D.2, D.5, D.61 ir D.91, atėmus faktiškai surinktų mokesčių ir socialinių įmokų sumas, įrašytas tarp S.13 turto pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Įsipareigojimų sandoriai (konsoliduota) [2A.17] yra lygūs konsoliduotiems piniginio aukso ir SSK sandoriams (F.1) [2A.18], pridėjus pinigų ir indėlių sandorius (F.2) [2A.19], trumpalaikių skolos vertybinių popierių sandorius (F.31) [2A.20], ilgalaikių skolos vertybinių popierių sandorius (F.32) [2A.21], trumpalaikių paskolų sandorius (F.41) [2A.22], ilgalaikių paskolų sandorius (F.42) [2A.23], nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandorius (F.5) [2A.24], sandorius, susijusius su draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemomis (F.6) [2A.25], išvestinių finansinių priemonių ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius (F.7) [2A.26], kitų gautinų sumų sandorius [2A.27], įrašytus tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Piniginio aukso ir SSK sandoriai [2A.18] yra lygūs grynajam piniginio aukso ir SSK (F.1) prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pinigų ir indėlių sandoriai [2A.19] yra lygūs grynajam pinigų ir indėlių (F.2) prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Trumpalaikių skolos vertybinių popierių sandoriai [2A.20] yra lygūs grynųjų trumpalaikių skolos vertybinių popierių (F.31), kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, įsipareigojimų prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ilgalaikių skolos vertybinių popierių sandoriai [2A.21] yra lygūs grynųjų ilgalaikių skolos vertybinių popierių (F.32), kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, įsipareigojimų prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Trumpalaikių paskolų sandoriai [2A.22] yra lygūs valdžios sektoriaus paimtoms trumpalaikėms paskoloms (F.41), atėmus esamų trumpalaikių paskolų grąžinimus, įrašytoms tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Ilgalaikių paskolų sandoriai [2A.23] yra lygūs valdžios sektoriaus paimtoms ilgalaikėms paskoloms (F.42), atėmus esamų ilgalaikių paskolų grąžinimus, įrašytoms tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų sandoriai [2A.24] yra lygūs grynajam nuosavybės priemonių ir investicinių fondų akcijų arba vienetų (F.5) prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sandoriai, susiję su draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemomis [2A.25], yra lygūs grynajam draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų (F.6), prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Išvestinių finansinių priemonių ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai [2A.26] yra lygūs grynajam mokėjimų, susijusių su išvestinių finansinių priemonių ir samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimu (F.7) prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kitų mokėtinų sumų sandoriai [2A.27] yra lygūs grynajam kitų mokėtinų sumų (F.8) prisiėmimui, įrašytam tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir visų sektorių, išskyrus S.13, turto pokyčių. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis [2A.28] yra lygus grynajam pinigų ir indėlių (F.2) [2A.19] įsipareigojimų prisiėmimui, pridėjus skolos vertybinius popierius (F.3) [2A.20 ir 2A.21] ir paskolas (F.4) [2A.22 ir 2A.23], kurie nėra S.13 turtas. Tai taip pat lygu konsoliduotiems valdžios sektoriaus skolos priemonių sandoriams. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Ilgalaikių skolos priemonių sandoriai [2A.29] yra lygūs grynajam tokių pačių skolos priemonių, kaip bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis [2A.28], kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, įsipareigojimų prisiėmimui. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Skolos priemonių, išreikštų nacionaline valiuta, sandoriai [2A.30] yra lygūs grynajam tokių pačių skolos priemonių, kaip bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis [2A.28], išreikštų valstybės narės teisėta mokėjimo priemone, įsipareigojimų prisiėmimui. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Skolos priemonių, išreikštų euro zonos valstybių narių valiutomis, sandoriai [2A.31] yra lygūs grynajam tokių pačių skolos priemonių, kaip bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis [2A.28], išreikštų ekiu, įsipareigojimų prisiėmimui, pridėjus skolos priemones, išreikštas eurais prieš valstybei narei įsivedant eurą, ir skolos priemones, išreikštas euro zonos valstybės narės teisėta mokėjimo priemone prieš jai tampant euro zonos valstybe nare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Skolos priemonių, išreikštų kitomis valiutomis, sandoriai [2A.32] yra lygūs grynajam tokių pačių skolos priemonių, kaip bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis [2A.28], įsipareigojimų, neįtrauktų į [2A.30] arba [2A.31], prisiėmimui. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kiti valdžios sektoriaus skolos srautai [2A.33] yra lygūs perkainojimo pasekmėms [2A.34] pridėjus kitus apimties pokyčius [2A.37]. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Perkainojimo pasekmės [2A.34] yra lygios skolos užsienio valiuta padidėjimui ir sumažėjimui [2A.35], pridėjus kitas perkainojimo pasekmes (skirtumus lyginant su nominaliąja verte) [2A.36]. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Skolos užsienio valiuta padidėjimas ir sumažėjimas [2A.35] yra lygus valdžios sektoriaus skolos [3A.1], kurios vertė kinta konvertavus į nacionalinę valiutą dėl valiutos kurso pokyčių, nominaliajam vertės padidėjimui ir sumažėjimui (K.7). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kitas perkainojimo poveikis (skirtumai lyginant su nominaliąja verte) yra lygus valdžios sektoriaus skolos pokyčiui [2A.38], atėmus skolos priemonių sandorius (konsoliduota) [2A.28], skolos užsienio valiuta padidėjimą ir sumažėjimą [2A.35], kitus skolos apimties pokyčius [2A.37]. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kiti apimties pokyčiai [2A.37] yra lygūs kitiems tokių pačių skolos priemonių, kaip bendras valdžios sektoriaus skolinimosi poreikis, apimties pokyčiams (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 ir K.6). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Valdžios sektoriaus skolos pokytis [2A.38] yra lygus valdžios sektoriaus skolai [3A.1] t metais, atėmus valdžios sektoriaus skolą [3A.1] t – 1 metais. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Grynasis centrinio banko suteiktų paskolų [2A.39] prisiėmimas yra lygus paskolų sandoriams (F.4), įrašytiems tarp S.13 įsipareigojimų ir grynosios vertės pokyčių ir S.121 turto pokyčių. |
| --- | --- |

39.

2B lentelė

Nėra.

3A lentelė

| 1. | Valdžios sektoriaus skola (konsoliduota) [3A.1] yra lygi skolai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 479/2009. Ji taip pat yra lygi konsoliduotiems S.13 įsipareigojimams pinigų ir indėlių (AF.2) [3A.2] priemonėje, pridėjus trumpalaikius skolos vertybinius popierius (AF.31) [3A.3], ilgalaikius skolos vertybinius popierius (AF.32)[3A.4], trumpalaikes paskolas (AF.41) [3A.5] ir ilgalaikes paskolas (AF.42) [3A.6]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skola – pinigai ir indėliai [3A.2] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai pinigų ir indėlių (AF.2) priemonėje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skola – trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai [3A.3] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai skolos vertybinių popierių, kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, priemonėje (AF.31). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skola – ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai [3A.4] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai skolos vertybinių popierių, kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, priemonėje (AF.32). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skola – trumpalaikės paskolos [3A.5] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai paskolų, kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau, priemonėje (AF.41). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skola – ilgalaikės paskolos [3A.6] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai paskolų, kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai, priemonėje (AF.42). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skola valstybės narės rezidentams [3A.7] yra lygi skolai centriniam bankui [3A.8], pridėjus skolą kitoms pinigų finansų įstaigoms [3A.9], skolą kitoms finansų įstaigoms [3A.10], skolą kitiems valstybės narės rezidentams [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skola centriniam bankui [3A.8] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.121 turtas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skola kitoms pinigų finansų įstaigoms [3A.9] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.122 arba S.123 turtas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Skola kitoms finansų įstaigoms [3A.10] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 arba S.129 turtas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skola kitiems rezidentams [3A.11] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.11, S.14 arba S.15 turtas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Skola valstybės narės nerezidentams [3A.12] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kuri yra S.2 turtas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Skola, išreikšta nacionaline valiuta [3A.13], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, išreikštai valstybės narės teisėta mokėjimo priemone. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Skola, išreikšta euro zonos valstybių narių valiutomis [3A.14], yra lygi – iki valstybė narė tapo euro zonos valstybe nare – tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, išreikštai vienos iš euro zonos valstybių narių teisėta mokėjimo priemone (išskyrus nacionalinę valiutą [3A.13]), pridėjus skolą, išreikštą ekiu arba eurais. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Skola, išreikšta kitomis valiutomis [3A.15], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, neįtrauktai į [3A.13] arba [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Trumpalaikė skola [3A.16] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ilgalaikė skola [3A.17] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ilgalaikė skola, iš jos kintama palūkanų norma [3A.18] yra lygi tai ilgalaikės skolos [3A.17] daliai, kurios palūkanų norma yra kintama. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Skola, kurios likutinis terminas yra iki vienerių metų [3A.19], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios likutinis terminas yra vieneri metai arba mažiau. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Skola, kurios likutinis terminas yra nuo vienerių iki penkerių metų [3A.20], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios likutinis terminas yra nuo vienerių iki penkerių metų. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Skola, kurios likutinis terminas yra nuo vienerių iki penkerių metų, iš jos kintama palūkanų norma [3A.21], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios likutinis terminas yra nuo vienerių iki penkerių metų [3A.20], kurios palūkanų norma yra kintama. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Skola, kurios likutinis terminas yra daugiau kaip penkeri metai [3A.22], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios likutinis terminas yra daugiau kaip penkeri metai. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Skola, kurios likutinis terminas yra daugiau kaip penkeri metai, iš jos kintama palūkanų norma [3A.23], yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai, kurios likutinis terminas yra daugiau kaip penkeri metai [3A.22], kurios palūkanų norma yra kintama. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Vidutinis iki skolos grąžinimo termino likęs laikas [3A.24] yra lygus vidutiniam iki grąžinimo termino likusiam laikui, apskaičiuotam pagal nesumokėtas sumas, išreikštam metais. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Valdžios sektoriaus skola – nulinės atkarpos obligacijos [3A.25] yra lygi tai valdžios sektoriaus skolos [3A.1] daliai nulinės atkarpos obligacijų forma, t. y. obligacijų be atkarpos išmokų, kurių palūkanos yra pagrįstos skirtumu tarp kainų išpirkimo ir emisijos metu. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Valdžios sektoriaus skola – iš centrinio banko gautos paskolos [3A.26] yra lygi tai skolos [3A.1] daliai paskolų (AF.4) priemonėje, kuri yra S.121 turtas. |
| --- | --- |

26.

3B lentelė

| 1. | Valdžios sektoriaus skola (nekonsoliduota tarp subsektorių) [3B.1] yra lygi S.13 nekonsoliduotiems įsipareigojimams, išskyrus a) S.1311 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1311 turtas, b) S.1312 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1312 turtas, c) S.1313 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1313 turtas, ir d) S.1314 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsoliduojantys elementai [3B.2] yra lygūs S.13 įsipareigojimams, kurie kartu yra S.13 turtas, išskyrus a) S.1311 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1311 turtas, b) S.1312 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1312 turtas, c) S.1313 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1313 turtas ir d) S.1314 įsipareigojimus, kurie kartu yra S.1314 turtas, pinigų ir indėlių [3B.3] priemonėje, pridėjus trumpalaikius skolos vertybinius popierius [3B.4], ilgalaikius skolos vertybinius popierius [3B.5] ir paskolas [3B.6]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konsoliduojantys elementai pinigų ir indėlių priemonėje [3B.3] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai pinigų ir indėlių (F.2) priemonėje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsoliduojantys elementai trumpalaikių skolos vertybinių popierių priemonėje [3B.4] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai skolos vertybinių popierių, kurių pradinis terminas yra vieneri metai arba mažiau (F.31), priemonėje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konsoliduojantys elementai ilgalaikių skolos vertybinių popierių priemonėje [3B.5] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai skolos vertybinių popierių, kurių pradinis terminas yra daugiau kaip vieneri metai (F.32), priemonėje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konsoliduojantys elementai paskolų priemonėje [3B.6] yra lygūs tai konsoliduojančių elementų [3B.2] daliai paskolų (F.4) priemonėje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Centrinės valdžios skola (konsoliduota) [3B.7] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie nėra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Centrinės valdžios skola krašto (regiono) valdžiai [3B.8] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie yra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Centrinės valdžios skola vietos valdžiai [3B.9] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie yra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Centrinės valdžios skola socialinės apsaugos fondams [3B.10] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie yra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Krašto (regiono) valdžios skola (konsoliduota) [3B.11] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie nėra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Krašto (regiono) valdžios skola centrinei valdžiai [3B.12] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie yra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Krašto (regiono) valdžios skola vietos valdžiai [3B.13] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie yra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Krašto (regiono) valdžios skola socialinės apsaugos fondams [3B.14] yra lygi S.1312 įsipareigojimams, kurie yra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vietos valdžios skola (konsoliduota) [3B.15] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie nėra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vietos valdžios skola centrinei valdžiai [3B.16] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vietos valdžios skola krašto (regiono) valdžiai [3B.17] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vietos valdžios skola socialinės apsaugos fondams [3B.18] yra lygi S.1313 įsipareigojimams, kurie yra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Socialinės apsaugos fondų skola (konsoliduota) [3B.19] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie nėra S.1314 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Socialinės apsaugos fondų skola centrinei valdžiai [3B.20] yra lygi S.1311 įsipareigojimams, kurie yra S.1311 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Socialinės apsaugos fondų skola krašto (regiono) valdžiai [3B.21] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1312 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Socialinės apsaugos fondų skola vietos valdžiai [3B.22] yra lygi S.1314 įsipareigojimams, kurie yra S.1313 turtas, tose pačiose priemonėse, kaip valdžios sektoriaus skola [3A.1]. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  [x.y] reiškia y kategorijos numerį x lentelėje.

1

(2)  Terminas „kategorijos“ apibūdina valdžios sektorių, jeigu nenurodyta kitaip.

2

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2018 6 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 6 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/179

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Taisyklė Nr. 55 „Autotraukiniams skirtų mechaninių sukabinimo įtaisų sudedamųjų dalių patvirtinimo suvienodintos nuostatos“ [2018/862]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

01 serijos pakeitimų 7 papildymo. Įsigaliojimo data – 2018 m. vasario 10 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sąvokų apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bendrieji mechaninių sukabinimo įtaisų arba sudedamųjų dalių reikalavimai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Transporto priemonės su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bendrieji reikalavimai, keliami transporto priemonėms, kuriose įrengiamas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ženklai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies ar transporto priemonės pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gamybos procedūrų atitiktis |
| --- | --- |

10.

| 11. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

11.

| 12. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

13.

| 14. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

14.

PRIEDAI

| 1. | Pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pranešimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdys |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tipiškų verčių ženklinimo išdėstymo pavyzdžiai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mechaninių sukabinimo įtaisų arba sudedamųjų dalių reikalavimai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mechaninių sukabinimo įtaisų arba sudedamųjų dalių bandymai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pritvirtinimo ir specialieji reikalavimai |
| --- | --- |

7.

| Priedėlis. | Apkrovos sąlygos matuojant jungiamojo rutulio aukštį |
| --- | --- |

Priedėlis.

| 8. | Transporto priemonėje įrengtos sukabinimo įrangos patikros procedūra |
| --- | --- |

8.

1.   TAIKYMO SRITIS

1.1.   Ši taisyklė nustato reikalavimus, kuriuos turi atitikti mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kad įtaisus ir tas dalis tarptautiniu mastu būtų galima laikyti abipusiai suderinamais.

1.2.   Ši taisyklė taikoma įtaisams ir sudedamosioms dalims, skirtoms:

| 1.2.1. | variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti autotraukinius (1);






  1.2.1.1. | Šioje taisyklėje atraminė puspriekabės važiuoklė yra prikabinama platforma, skirta tik puspriekabei vilkti. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti autotraukinius (1);

1

1.2.1.1.

Šioje taisyklėje atraminė puspriekabės važiuoklė yra prikabinama platforma, skirta tik puspriekabei vilkti.

| 1.2.2. | variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti sujungtuosius autotraukinius (1), jeigu vertikalioji apkrova, kuria priekaba veikia variklinę transporto priemonę, nėra didesnė nei 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

variklinėms transporto priemonėms ir priekaboms, iš kurių galima suformuoti sujungtuosius autotraukinius (1), jeigu vertikalioji apkrova, kuria priekaba veikia variklinę transporto priemonę, nėra didesnė nei 200 kN.

1

1.3.   Ši taisyklė taikoma:

| 1.3.1. | 2.3 punkte apibrėžtiems standartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

1.3.1.

2.3 punkte apibrėžtiems standartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims;

| 1.3.2. | 2.4 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

1.3.2.

2.4 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įtaisams ir sudedamosioms dalims;

| 1.3.3. | 2.5 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įvairiems įtaisams ir sudedamosioms dalims. |
| --- | --- |

1.3.3.

2.5 punkte apibrėžtiems nestandartiniams įvairiems įtaisams ir sudedamosioms dalims.

2.   SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

| 2.1. | mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys – visos variklinės transporto priemonės ir priekabos rėmo detalės, kėbulo atraminės dalys ir važiuoklė, kuriomis tos priemonės bei priekabos sujungtos sudaro autotraukinius arba sujungtuosius autotraukinius. Šis apibrėžimas taikomas pritvirtintosioms arba keičiamosioms dalims, kuriomis mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra pritvirtinama arba valdoma. |
| --- | --- |

2.1.

mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys – visos variklinės transporto priemonės ir priekabos rėmo detalės, kėbulo atraminės dalys ir važiuoklė, kuriomis tos priemonės bei priekabos sujungtos sudaro autotraukinius arba sujungtuosius autotraukinius. Šis apibrėžimas taikomas pritvirtintosioms arba keičiamosioms dalims, kuriomis mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra pritvirtinama arba valdoma.

| 2.2. | Automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu atgalinės vilkiko eigos priekabos atžvilgiu pakanka, kad sukabinimo įtaisas būtų visiškai sujungtas, jis būtų sujungiamas automatiškai ir kad tinkamas fiksavimo įtaisų sukabinimas būtų parodomas be jokio pašalinio poveikio.
  Jei tai kablį turintys sukabinimo įtaisai, automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisas atidaromas ir uždaromas be jokio pašalinio poveikio sukabintuvo ąsą užmovus ant kablio. |
| --- | --- |

2.2.

Automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu atgalinės vilkiko eigos priekabos atžvilgiu pakanka, kad sukabinimo įtaisas būtų visiškai sujungtas, jis būtų sujungiamas automatiškai ir kad tinkamas fiksavimo įtaisų sukabinimas būtų parodomas be jokio pašalinio poveikio.

Jei tai kablį turintys sukabinimo įtaisai, automatinis sukabinimas yra užtikrinamas, jeigu sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisas atidaromas ir uždaromas be jokio pašalinio poveikio sukabintuvo ąsą užmovus ant kablio.

| 2.3. | Standartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys atitinka šioje taisyklėje nustatytus standartinius matmenis ir tipiškas vertes. Tos pačios klasės, tačiau skirtingų gamintojų sukabinimo įtaisus ir sudedamąsias dalis, galima pakeisti vienas kitomis. |
| --- | --- |

2.3.

Standartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys atitinka šioje taisyklėje nustatytus standartinius matmenis ir tipiškas vertes. Tos pačios klasės, tačiau skirtingų gamintojų sukabinimo įtaisus ir sudedamąsias dalis, galima pakeisti vienas kitomis.

| 2.4. | Nestandartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių visais atžvilgiais neatitinka, tačiau tuos įtaisus ir dalis galima sujungti su standartiniais atitinkamos klasės sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis. |
| --- | --- |

2.4.

Nestandartiniai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių visais atžvilgiais neatitinka, tačiau tuos įtaisus ir dalis galima sujungti su standartiniais atitinkamos klasės sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis.

| 2.5. | Nestandartiniai įvairūs mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys neatitinka šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių ir tų įtaisų bei dalių negalima sujungti su standartiniais sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis. Tai jokios iš A–L, T arba W klasių neatitinkantys 2.6 punkte išvardyti įtaisai, skirti specialiajam naudojimui, sunkiajam transportui, arba galiojančius nacionalinius standartus atitinkantys įvairūs įtaisai. |
| --- | --- |

2.5.

Nestandartiniai įvairūs mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys neatitinka šioje taisyklėje nustatytų standartinių matmenų ir tipiškų verčių ir tų įtaisų bei dalių negalima sujungti su standartiniais sukabinimo įtaisais ir sudedamosiomis dalimis. Tai jokios iš A–L, T arba W klasių neatitinkantys 2.6 punkte išvardyti įtaisai, skirti specialiajam naudojimui, sunkiajam transportui, arba galiojančius nacionalinius standartus atitinkantys įvairūs įtaisai.

| 2.6. | Mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, atsižvelgiant į tipą, skirstomi taip:







  2.6.1. | A klasė | Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, sudarytos iš 50 mm skersmens rutulio formos įtaiso ir prie vilkiko pritvirtintų sijų, kad jungiamąją movą būtų galima sukabinti su priekaba, – žr. 5 priedo 1 dalį. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.1.1. | A50–1 – 50–5 klasės | 50 mm skersmens standartiniai jungiamieji rutuliai su flanšiniu priveržiamuoju tvirtinimu. |
| 2.6.1.2. | A50-X klasė | Nestandartiniai 50 mm skersmens jungiamieji rutuliai ir sijos. |
| 2.6.2. | B klasė | Prie priekabų vilkimo sijos pritvirtintos jungiamosios movos, kad jas būtų galima sukabinti su vilkiko 50 mm skersmens jungiamuoju rutuliu, – žr. 5 priedo 2 dalį. |
| 2.6.2.1. | B50-X klasė | Nestandartinės 50 mm skersmens jungiamosios movos. |
| 2.6.3. | C klasė | Šakutės tipo vilkties jungtis
  Vilkties jungtys, turinčios 50 mm skersmens kaištį, su griebtuvu ir prie vilkiko pritvirtintu automatiškai užsidarančiu ir užfiksuojamu fiksavimo kaiščiu, kad naudojant sukabintuvo ąsą būtų galima prikabinti priekabą, – žr. 5 priedo 3 dalį: |
| 2.6.3.1. | C50–1 – C50–7 klasės | Standartinės šakutės tipo vilkties jungtys su 50 mm kaiščiu. |
| 2.6.3.2. | C50-X klasė | Nestandartinės šakutės tipo vilkties jungtys su 50 mm skersmens kaiščiu. |
| 2.6.4. | D klasė | Prie priekabų vilkimo sijos pritvirtinamos sukabintuvo ąsos su cilindrine skyle, tinkama 50 mm skersmens kaiščiui, skirtos sujungti su automatinėmis vilkties jungtimis, – žr. 5 priedo 4 dalį: |
| 2.6.4.1. | D50-A klasė | Standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos privirinamos sukabintuvo ąsos. |
| 2.6.4.2. | D50-B klasė | Standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos srieginiu pritvirtinimu tvirtinamos sukabintuvo ąsos. |
| 2.6.4.3. | D50-C ir 50-D klasės | Standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos varžtais pritvirtinamos sukabintuvo ąsos. |
| 2.6.4.4. | D50-X klasė | Nestandartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos sukabintuvo ąsos. |
| 2.6.5. | E klasė | Iš prie velkamosios transporto priemonės arba jos važiuoklės pritvirtinamos įrangos sudarytos E klasės nestandartinės vilkimo sijos, kurias su vilkiku galima sukabinti sukabintuvo ąsomis, jungiamosiomis movomis arba panašiais sukabinimo įtaisais, – žr. 5 priedo 5 dalį. |

2.6.

Mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, atsižvelgiant į tipą, skirstomi taip:

2.6.1.

A klasė

Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, sudarytos iš 50 mm skersmens rutulio formos įtaiso ir prie vilkiko pritvirtintų sijų, kad jungiamąją movą būtų galima sukabinti su priekaba, – žr. 5 priedo 1 dalį.

2.6.1.1.

A50–1 – 50–5 klasės

50 mm skersmens standartiniai jungiamieji rutuliai su flanšiniu priveržiamuoju tvirtinimu.

2.6.1.2.

A50-X klasė

Nestandartiniai 50 mm skersmens jungiamieji rutuliai ir sijos.

2.6.2.

B klasė

Prie priekabų vilkimo sijos pritvirtintos jungiamosios movos, kad jas būtų galima sukabinti su vilkiko 50 mm skersmens jungiamuoju rutuliu, – žr. 5 priedo 2 dalį.

2.6.2.1.

B50-X klasė

Nestandartinės 50 mm skersmens jungiamosios movos.

2.6.3.

C klasė

Šakutės tipo vilkties jungtis

Vilkties jungtys, turinčios 50 mm skersmens kaištį, su griebtuvu ir prie vilkiko pritvirtintu automatiškai užsidarančiu ir užfiksuojamu fiksavimo kaiščiu, kad naudojant sukabintuvo ąsą būtų galima prikabinti priekabą, – žr. 5 priedo 3 dalį:

2.6.3.1.

C50–1 – C50–7 klasės

Standartinės šakutės tipo vilkties jungtys su 50 mm kaiščiu.

2.6.3.2.

C50-X klasė

Nestandartinės šakutės tipo vilkties jungtys su 50 mm skersmens kaiščiu.

2.6.4.

D klasė

Prie priekabų vilkimo sijos pritvirtinamos sukabintuvo ąsos su cilindrine skyle, tinkama 50 mm skersmens kaiščiui, skirtos sujungti su automatinėmis vilkties jungtimis, – žr. 5 priedo 4 dalį:

2.6.4.1.

D50-A klasė

Standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos privirinamos sukabintuvo ąsos.

2.6.4.2.

D50-B klasė

Standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos srieginiu pritvirtinimu tvirtinamos sukabintuvo ąsos.

2.6.4.3.

D50-C ir 50-D klasės

Standartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos varžtais pritvirtinamos sukabintuvo ąsos.

2.6.4.4.

D50-X klasė

Nestandartinės 50 mm skersmens kaiščiui skirtos sukabintuvo ąsos.

2.6.5.

E klasė

Iš prie velkamosios transporto priemonės arba jos važiuoklės pritvirtinamos įrangos sudarytos E klasės nestandartinės vilkimo sijos, kurias su vilkiku galima sukabinti sukabintuvo ąsomis, jungiamosiomis movomis arba panašiais sukabinimo įtaisais, – žr. 5 priedo 5 dalį.

Vilkimo sijas galima pritvirtinti taip, kad jos laisvai slankiotų vertikaliai ir nebūtų tinkamos išlaikyti jokios vertikalios apkrovos arba vilkimo sijas standžiai įtvirtinti vertikalioje plokštumoje, kad jos išlaikytų vertikalią apkrovą (standžiosios vilkimo sijos). Standžiąsias vilkimo sijas galima montuoti taip, kad jos būtų visiškai nepaslankios arba lanksčios.

Vilkimo sijos gali būti sudarytos ne iš vienos, bet iš daugiau sudedamųjų dalių ir tas sijas gali būti įmanoma reguliuoti arba jos gali būti alkūninės.

Ši taisyklė taikoma vilkimo sijoms – atskiriesiems mazgams – kurie nėra velkamosios transporto priemonės važiuoklės dalis.

| 2.6.6. | F klasė | Nestandartinės prikabinimo sijos, kurioms priskiriamos visos sudedamosios dalys ir įtaisai tarp sukabinimo įtaisų, pvz., jungiamųjų rutulių ir vilkties jungčių bei vilkiko rėmo (pvz., rėmo užpakalinio skersinio), atraminio kėbulo arba važiuoklės, – žr. 5 priedo 6 dalį. |
| --- | --- | --- |
| 2.6.7. | G klasė | Balniniai sukabintuvai – automatinį užraktą turintys prie vilkiko pritvirtinti plokštės formos sukabinimo įtaisai, kuriuos galima sukabinti su prie puspriekabės pritvirtintu 50 mm skersmens balninio vilkiko sukabinimo įtaiso kaiščiu, – žr. 5 priedo 7 dalį. |
| 2.6.7.1. | G50 klasė | Standartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai. |
| 2.6.7.2. | G50-X klasė | Nestandartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai. |
| 2.6.8. | H klasė | Balninio sukabinimo įtaiso 50 mm skersmens kaiščiai – tai prie puspriekabės pritvirtinti įtaisai, puspriekabę sukabinantys su balninio vilkiko sukabinimo įtaisu, – žr. 5 priedo 8 dalį: |
| 2.6.8.1. | H50-X klasė | Nestandartiniai 50 mm skersmens balninio sukabinimo įtaiso kaiščiai. |
| 2.6.9. | J klasė | Nestandartinės montavimo plokštės – tai visos sudedamosios dalys ir įtaisai balniniams sukabintuvams pritvirtinti prie vilkiko rėmo arba važiuoklės. Galima numatyti, kad montavimo plokštė būtų pritaikyta slankioti horizontaliai, t. y. jog būtų suformuojamas slankusis balninis sukabintuvas, – žr. 5 priedo 9 dalį. |
| 2.6.10. | K klasė | Standartiniai kablius turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su atitinkamomis L klasės tipo žiedinės formos sukabintuvo ąsomis, – žr. 5 priedo 10 dalį. |
| 2.6.11. | L klasė | Standartinės žiedinės formos sukabintuvo ąsos, skirtos naudoti su atitinkamais K klasės sukabinimo įtaisais, turinčiais kablį, – žr. 5 priedo 4 dalį. |
| 2.6.12. | S klasė | Įtaisai ir sudedamosios dalys, neatitinkantys jokių pirmiau minėtų A–L, T arba W klasių reikalavimų ir skirti specialiam sunkiajam transportui, arba įtaisai, būdingi tik tam tikroms šalims, kuriose tiems įtaisams taikomi galiojantys nacionaliniai standartai. |
| 2.6.13. | T klasė | Nestandartiniai specialūs neautomatiniai vilkimo sijų tipo sukabinimo įtaisai, kuriuos galima atjungti tik įrankiais ir kurie paprastai naudojami su priekabomis transporto priemonėms gabenti. Jie turi būti patvirtinami poromis. |
| 2.6.14. | W klasė | Nestandartinės įvairios automatinės šakutės tipo vilkties jungtys, įskaitant prie jų pritaikytą priekabos dalį, su integruota automatine ir pneumatine vilkiko ir velkamosios transporto priemonės jungtimi. Abi šios mechaninės dalys turi būti patvirtinamos poromis. |

2.6.6.

F klasė

Nestandartinės prikabinimo sijos, kurioms priskiriamos visos sudedamosios dalys ir įtaisai tarp sukabinimo įtaisų, pvz., jungiamųjų rutulių ir vilkties jungčių bei vilkiko rėmo (pvz., rėmo užpakalinio skersinio), atraminio kėbulo arba važiuoklės, – žr. 5 priedo 6 dalį.

2.6.7.

G klasė

Balniniai sukabintuvai – automatinį užraktą turintys prie vilkiko pritvirtinti plokštės formos sukabinimo įtaisai, kuriuos galima sukabinti su prie puspriekabės pritvirtintu 50 mm skersmens balninio vilkiko sukabinimo įtaiso kaiščiu, – žr. 5 priedo 7 dalį.

2.6.7.1.

G50 klasė

Standartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai.

2.6.7.2.

G50-X klasė

Nestandartiniai 50 mm skersmens kaištį turintys balniniai sukabintuvai.

2.6.8.

H klasė

Balninio sukabinimo įtaiso 50 mm skersmens kaiščiai – tai prie puspriekabės pritvirtinti įtaisai, puspriekabę sukabinantys su balninio vilkiko sukabinimo įtaisu, – žr. 5 priedo 8 dalį:

2.6.8.1.

H50-X klasė

Nestandartiniai 50 mm skersmens balninio sukabinimo įtaiso kaiščiai.

2.6.9.

J klasė

Nestandartinės montavimo plokštės – tai visos sudedamosios dalys ir įtaisai balniniams sukabintuvams pritvirtinti prie vilkiko rėmo arba važiuoklės. Galima numatyti, kad montavimo plokštė būtų pritaikyta slankioti horizontaliai, t. y. jog būtų suformuojamas slankusis balninis sukabintuvas, – žr. 5 priedo 9 dalį.

2.6.10.

K klasė

Standartiniai kablius turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su atitinkamomis L klasės tipo žiedinės formos sukabintuvo ąsomis, – žr. 5 priedo 10 dalį.

2.6.11.

L klasė

Standartinės žiedinės formos sukabintuvo ąsos, skirtos naudoti su atitinkamais K klasės sukabinimo įtaisais, turinčiais kablį, – žr. 5 priedo 4 dalį.

2.6.12.

S klasė

Įtaisai ir sudedamosios dalys, neatitinkantys jokių pirmiau minėtų A–L, T arba W klasių reikalavimų ir skirti specialiam sunkiajam transportui, arba įtaisai, būdingi tik tam tikroms šalims, kuriose tiems įtaisams taikomi galiojantys nacionaliniai standartai.

2.6.13.

T klasė

Nestandartiniai specialūs neautomatiniai vilkimo sijų tipo sukabinimo įtaisai, kuriuos galima atjungti tik įrankiais ir kurie paprastai naudojami su priekabomis transporto priemonėms gabenti. Jie turi būti patvirtinami poromis.

2.6.14.

W klasė

Nestandartinės įvairios automatinės šakutės tipo vilkties jungtys, įskaitant prie jų pritaikytą priekabos dalį, su integruota automatine ir pneumatine vilkiko ir velkamosios transporto priemonės jungtimi. Abi šios mechaninės dalys turi būti patvirtinamos poromis.

| 2.7. | Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys – prie puspriekabių pritvirtinti įtaisai arba sudedamosios dalys, kurios kartu su balniniu sukabintuvu užtikrina, kad posūkio metu puspriekabės tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link. |
| --- | --- |

2.7.

Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys – prie puspriekabių pritvirtinti įtaisai arba sudedamosios dalys, kurios kartu su balniniu sukabintuvu užtikrina, kad posūkio metu puspriekabės tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link.

| 2.8. | Nuotolinio valdymo sistemos – įtaisai ir sudedamosios dalys, leidžiančios sukabinimo įtaisą valdyti būnant šalia transporto priemonės arba iš vairuotojo kabinos. |
| --- | --- |

2.8.

Nuotolinio valdymo sistemos – įtaisai ir sudedamosios dalys, leidžiančios sukabinimo įtaisą valdyti būnant šalia transporto priemonės arba iš vairuotojo kabinos.

| 2.9. | Nuotolinio valdymo prietaiso indikatoriai – rodmenų įtaisai ir sudedamosios dalys, signalizuojantys, kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir kad standžiai sujungti fiksavimo įtaisai. |
| --- | --- |

2.9.

Nuotolinio valdymo prietaiso indikatoriai – rodmenų įtaisai ir sudedamosios dalys, signalizuojantys, kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir kad standžiai sujungti fiksavimo įtaisai.

| 2.10. | Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipas – šiomis pagrindinėmis savybėmis nesiskiriantis įtaisas arba sudedamoji dalis:






  2.10.1. | gamintojo arba tiekėjo prekės pavadinimu arba ženklu; |
| --- | --- | --- |

2.10.

Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipas – šiomis pagrindinėmis savybėmis nesiskiriantis įtaisas arba sudedamoji dalis:

2.10.1.

gamintojo arba tiekėjo prekės pavadinimu arba ženklu;

| 2.10.2. | 2.6 punkte apibrėžta sukabinimo įtaiso klase; |
| --- | --- |

2.10.2.

2.6 punkte apibrėžta sukabinimo įtaiso klase;

| 2.10.3. | išorine forma, pagrindiniais matmenimis ar kitomis svarbiomis projekto ypatybėmis, įskaitant naudotas medžiagas; |
| --- | --- |

2.10.3.

išorine forma, pagrindiniais matmenimis ar kitomis svarbiomis projekto ypatybėmis, įskaitant naudotas medžiagas;

| 2.10.4. | 2.11 punkte apibrėžtomis tipiškomis D, Dc, S, V ir U vertėmis. |
| --- | --- |

2.10.4.

2.11 punkte apibrėžtomis tipiškomis D, Dc, S, V ir U vertėmis.

c

| 2.11. | Tipiškos D, Dc, S, V ir Av vertės apibrėžiamos arba patikrinamos taip:






  2.11.1. | D ir Dc vertės yra tipiškos veiksmingumo vertės, apibūdinančios sukabinimo įrangą veikiančias horizontalias jėgas ir tikrinamos taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Tipiškos D, Dc, S, V ir Av vertės apibrėžiamos arba patikrinamos taip:

c

v

2.11.1.

D ir Dc vertės yra tipiškos veiksmingumo vertės, apibūdinančios sukabinimo įrangą veikiančias horizontalias jėgas ir tikrinamos taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede.

c

| 2.11.2. | U vertė yra tipiška veiksmingumo vertė, apibūdinanti balninį sukabintuvą veikiančią vertikaliąją apkrovą (tonomis). Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

2.11.2.

U vertė yra tipiška veiksmingumo vertė, apibūdinanti balninį sukabintuvą veikiančią vertikaliąją apkrovą (tonomis). Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede.

| 2.11.3. | S vertė yra tipiška veiksmingumo vertė, apibūdinanti vertikaliąją apkrovą (kilogramais), kuria statinėmis sąlygomis sukabinimo įtaisą veikia priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru. Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

2.11.3.

S vertė yra tipiška veiksmingumo vertė, apibūdinanti vertikaliąją apkrovą (kilogramais), kuria statinėmis sąlygomis sukabinimo įtaisą veikia priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru. Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede.

| 2.11.4. | V vertė – tipiška veiksmingumo vertė, apibūdinanti vertikaliosios jėgos, kuria sukabinimo įtaisą veikia priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, amplitudę. Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

2.11.4.

V vertė – tipiška veiksmingumo vertė, apibūdinanti vertikaliosios jėgos, kuria sukabinimo įtaisą veikia priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, amplitudę. Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede.

| 2.11.5. | Av vertė yra tipiška lanksčiųjų vilkimo sijų veiksmingumo vertė, nustatanti didžiausiąją leidžiamąją priekabos priekinių vairuojamųjų ratų tiltų grupei tenkančią masę (tonomis). Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

2.11.5.

Av vertė yra tipiška lanksčiųjų vilkimo sijų veiksmingumo vertė, nustatanti didžiausiąją leidžiamąją priekabos priekinių vairuojamųjų ratų tiltų grupei tenkančią masę (tonomis). Ši veiksmingumo vertė tikrinama taip, kaip aprašyta šios taisyklės 6 priede.

v

| 2.11.6. | Kiekvienai iš tipiškų veiksmingumo verčių D, Dc, U, V ir S yra nustatomos atitinkamos taikomosios reikalaujamosios vertės. Šios reikalaujamosios vertės nustatomos pagal šios taisyklės 8 priedą. |
| --- | --- |

2.11.6.

Kiekvienai iš tipiškų veiksmingumo verčių D, Dc, U, V ir S yra nustatomos atitinkamos taikomosios reikalaujamosios vertės. Šios reikalaujamosios vertės nustatomos pagal šios taisyklės 8 priedą.

c

| 2.12. | Šios taisyklės 6 ir 8 prieduose naudojami simboliai ir sąvokų apibrėžtys.







  Av | = | didžiausioji leidžiamoji priekabos priekinių vairuojamųjų ratų tiltų grupei tenkanti masė (tonomis) – žr. 2.11.5 punktą. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.1 punktą. |
| D | = | D vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| Dc | = | priekabos, kurių tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, Dc vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą. |
| R | = | velkamosios transporto priemonės masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.1 punktą. |
| T | = | vilkiko masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.1 punktą. |
| Fa | = | statinė keliamoji jėga (kN). |
| Fh | = | bandymo jėgos horizontalioji sudedamoji transporto priemonės išilginės ašies kryptimi (kN). |
| Fs | = | vertikalioji bandymo jėgos sudedamoji (kN). |
| S | = | statinė vertikalioji apkrova (kg) – žr. šios taisyklės 2.11.3 punktą. |
| U | = | balninį sukabintuvą veikianti vertikalioji apkrova (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.2 punktą. |
| V | = | V vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.4 punktą. |
| a | = | lygiavertis vertikalusis pagreičio koeficientas priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, sukabinimo vietoje, atsižvelgiant į vilkiko galinio (-ių) tilto (-ų) pakabos tipą, – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.2 punktą. |
| e | = | išilginis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos iki vertikaliosios tvirtinimo vietų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius). |
| f | = | vertikalusis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos iki horizontaliosios tvirtinimo vietų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius). |
| g | = | gravitacijos pagreitis (tariama, kad jis yra 9,81 m/s2). |
| L | = | teorinis sukabinimo ilgis (metrais) nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų vidurio. |
| X | = | kroviniui sukrauti skirto priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis (metrais). |

2.12.

Šios taisyklės 6 ir 8 prieduose naudojami simboliai ir sąvokų apibrėžtys.

Av

=

didžiausioji leidžiamoji priekabos priekinių vairuojamųjų ratų tiltų grupei tenkanti masė (tonomis) – žr. 2.11.5 punktą.

C

=

priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.1 punktą.

D

=

D vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

Dc

c

=

priekabos, kurių tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, Dc vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.1 punktą.

c

R

=

velkamosios transporto priemonės masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.1 punktą.

T

=

vilkiko masė (tonomis) – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.1 punktą.

Fa

=

statinė keliamoji jėga (kN).

Fh

=

bandymo jėgos horizontalioji sudedamoji transporto priemonės išilginės ašies kryptimi (kN).

Fs

=

vertikalioji bandymo jėgos sudedamoji (kN).

S

=

statinė vertikalioji apkrova (kg) – žr. šios taisyklės 2.11.3 punktą.

U

=

balninį sukabintuvą veikianti vertikalioji apkrova (tonomis) – žr. šios taisyklės 2.11.2 punktą.

V

=

V vertė (kN) – žr. šios taisyklės 2.11.4 punktą.

a

=

lygiavertis vertikalusis pagreičio koeficientas priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, sukabinimo vietoje, atsižvelgiant į vilkiko galinio (-ių) tilto (-ų) pakabos tipą, – žr. šios taisyklės 8 priedo 2.2 punktą.

e

=

išilginis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos iki vertikaliosios tvirtinimo vietų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius).

f

=

vertikalusis atstumas (milimetrais) nuo jungiamųjų rutulių, kuriuos galima išmontuoti, sukabinimo vietos iki horizontaliosios tvirtinimo vietų plokštumos (žr. 20c–20f brėžinius).

g

=

gravitacijos pagreitis (tariama, kad jis yra 9,81 m/s2).

2

L

=

teorinis sukabinimo ilgis (metrais) nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų vidurio.

X

=

kroviniui sukrauti skirto priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis (metrais).

Apatiniai indeksai:

| O | = | didžiausia bandymo jėga |
| --- | --- | --- |
| U | = | mažiausia bandymo jėga |
| A | = | statinė jėga |
| h | = | horizontalioji jėga |
| p | = | ritmiškai kintanti jėga |
| res | = | atstojamoji jėga |
| s | = | vertikalioji jėga |
| w | = | kintamojo ženklo jėga |

O

=

didžiausia bandymo jėga

U

=

mažiausia bandymo jėga

A

=

statinė jėga

h

=

horizontalioji jėga

p

=

ritmiškai kintanti jėga

res

=

atstojamoji jėga

s

=

vertikalioji jėga

w

=

kintamojo ženklo jėga

| 2.13. | Priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru – vilkimo siją, negalinčią nepriklausomai nuo priekabos slankioti vertikaliai, turinti velkamoji transporto priemonė, kurios tiltas (-ai) yra greta jos sunkio centro (jeigu jos apkrova yra pasiskirsčiusi tolygiai). Vilkiko sukabinimo įtaisą veikianti vertikalioji apkrova neturi būti didesnė nei 10 % priekabos didžiausios masės arba 1 000 kg (taikomas mažesnis dydis).
  Didžiausioji priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė – bendra priekabos masė, kuria su vilkiku sukabinta ir pakrauta didžiausiąja techniškai leidžiama mase, ta priekaba slegia žemę (2). |
| --- | --- |

2.13.

Priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru – vilkimo siją, negalinčią nepriklausomai nuo priekabos slankioti vertikaliai, turinti velkamoji transporto priemonė, kurios tiltas (-ai) yra greta jos sunkio centro (jeigu jos apkrova yra pasiskirsčiusi tolygiai). Vilkiko sukabinimo įtaisą veikianti vertikalioji apkrova neturi būti didesnė nei 10 % priekabos didžiausios masės arba 1 000 kg (taikomas mažesnis dydis).

Didžiausioji priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė – bendra priekabos masė, kuria su vilkiku sukabinta ir pakrauta didžiausiąja techniškai leidžiama mase, ta priekaba slegia žemę (2).

2

| 2.14. | Standusis mechaninis sujungimas reiškia, kad įtaiso ir jo sudedamųjų dalių forma bei geometrinės ypatybės turi būti tokios, jog tas įtaisas neatsidarytų ir neatsikabintų veikiamas jokių jėgų arba tų jėgų dedamųjų, kurios galėtų būti sukurtos įtaisą eksploatuojant įprastu būdu arba su juo atliekant bandymą. |
| --- | --- |

2.14.

Standusis mechaninis sujungimas reiškia, kad įtaiso ir jo sudedamųjų dalių forma bei geometrinės ypatybės turi būti tokios, jog tas įtaisas neatsidarytų ir neatsikabintų veikiamas jokių jėgų arba tų jėgų dedamųjų, kurios galėtų būti sukurtos įtaisą eksploatuojant įprastu būdu arba su juo atliekant bandymą.

| 2.15. | Transporto priemonės tipas – transporto priemonės, nesiskiriančios tų vietų, kuriose pritvirtinamas mechaninis sukabinimo įtaisas arba jo sudedamoji dalis, šiais pagrindiniais požymiais – konstrukcija, matmenimis, forma ir medžiagomis. Šis apibrėžimas taikomas ir vilkikui, ir priekabai. |
| --- | --- |

2.15.

Transporto priemonės tipas – transporto priemonės, nesiskiriančios tų vietų, kuriose pritvirtinamas mechaninis sukabinimo įtaisas arba jo sudedamoji dalis, šiais pagrindiniais požymiais – konstrukcija, matmenimis, forma ir medžiagomis. Šis apibrėžimas taikomas ir vilkikui, ir priekabai.

| 2.16. | Pagalbinis sukabinimo įtaisas – grandinė, vielinis lynas ar panašus įtaisas, pritvirtintas prie sukabinimo įtaiso ir užtikrinantis, kad atsikabinus pagrindiniam sukabinimo įtaisui priekaba liks sujungta su vilkiku ir kad priekabą vis dar būtų galima šiek tiek valdyti. |
| --- | --- |

2.16.

Pagalbinis sukabinimo įtaisas – grandinė, vielinis lynas ar panašus įtaisas, pritvirtintas prie sukabinimo įtaiso ir užtikrinantis, kad atsikabinus pagrindiniam sukabinimo įtaisui priekaba liks sujungta su vilkiku ir kad priekabą vis dar būtų galima šiek tiek valdyti.

3.   MECHANINIO SUKABINIMO ĮTAISO ARBA SUDEDAMOSIOS DALIES PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Patvirtinimo paraišką teikia prekės pavadinimo ar ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.2.   Su bet kokio tipo mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai skirta paraiška pateikiama toliau nurodoma informacija, kuri pateikiama 1 priede nustatyta pranešimo forma:

| 3.2.1. | išsami informacija apie visų gamintojų arba tiekėjų prekės pavadinimus ar ženklus, kurie turi būti taikomi sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai; |
| --- | --- |

3.2.1.

išsami informacija apie visų gamintojų arba tiekėjų prekės pavadinimus ar ženklus, kurie turi būti taikomi sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai;

| 3.2.2. | trys įtaisą arba sudedamąją dalį pakankamai išsamiai apibūdinančių ir nurodančių, kaip tas įtaisas turi būti pritvirtintas prie transporto priemonės, brėžinių rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma 7 dalyje numatytam patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas; |
| --- | --- |

3.2.2.

trys įtaisą arba sudedamąją dalį pakankamai išsamiai apibūdinančių ir nurodančių, kaip tas įtaisas turi būti pritvirtintas prie transporto priemonės, brėžinių rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma 7 dalyje numatytam patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas;

| 3.2.3. | Nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos D, Dc, S, V bei U vertės.
  Jei vilkimo įtaisas yra skirtas M1 arba N1 kategorijos transporto priemonei, nurodomos didžiausiosios leidžiamosios vilkiko ir priekabos masės bei vilkimo įtaisą veikianti didžiausioji leidžiamoji statinė vertikalioji apkrova, kurią yra rekomendavęs vilkiko gamintojas; jei didžiausiosios leidžiamosios velkamosios masės vertė yra nulis arba jei transporto priemonės gamintojas nenurodė jokios vertės, patvirtinimo paraiška atmetama;
  3.2.3.1.   tipiškos vertės turi būti bent lygiavertės taikomoms didžiausiajai leidžiamajai vilkiko, priekabos ir autotraukinio masei; |
| --- | --- |

3.2.3.

Nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos D, Dc, S, V bei U vertės.

Jei vilkimo įtaisas yra skirtas M1 arba N1 kategorijos transporto priemonei, nurodomos didžiausiosios leidžiamosios vilkiko ir priekabos masės bei vilkimo įtaisą veikianti didžiausioji leidžiamoji statinė vertikalioji apkrova, kurią yra rekomendavęs vilkiko gamintojas; jei didžiausiosios leidžiamosios velkamosios masės vertė yra nulis arba jei transporto priemonės gamintojas nenurodė jokios vertės, patvirtinimo paraiška atmetama;

1

1

3.2.3.1.   tipiškos vertės turi būti bent lygiavertės taikomoms didžiausiajai leidžiamajai vilkiko, priekabos ir autotraukinio masei;

| 3.2.4. | išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, kuriame ypač turi būti nurodomas tipas ir naudotos medžiagos; |
| --- | --- |

3.2.4.

išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, kuriame ypač turi būti nurodomas tipas ir naudotos medžiagos;

| 3.2.5. | transporto priemonių, prie kurių galima pritvirtinti sukabinimo įtaisą, sąrašas – žr. 1 priedo 12 dalį ir 5 priedo 3.4 punktą; |
| --- | --- |

3.2.5.

transporto priemonių, prie kurių galima pritvirtinti sukabinimo įtaisą, sąrašas – žr. 1 priedo 12 dalį ir 5 priedo 3.4 punktą;

| 3.2.6. | vienas pavyzdys, prie kurio turi būti pridedama kitų pavyzdžių, jeigu paprašo tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba; |
| --- | --- |

3.2.6.

vienas pavyzdys, prie kurio turi būti pridedama kitų pavyzdžių, jeigu paprašo tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba;

| 3.2.7. | visi pavyzdžiai turi būti visiškai padengti numatyta galutine paviršiaus apdorojimo danga. Tačiau, jeigu galutinis dangos sluoksnis – dažų arba epoksidinių miltelių dangos sluoksnis, pirmiau minėto reikalavimo galima nepaisyti; |
| --- | --- |

3.2.7.

visi pavyzdžiai turi būti visiškai padengti numatyta galutine paviršiaus apdorojimo danga. Tačiau, jeigu galutinis dangos sluoksnis – dažų arba epoksidinių miltelių dangos sluoksnis, pirmiau minėto reikalavimo galima nepaisyti;

| 3.2.8. | jei tai specialaus tipo transporto priemonei skirtas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojas taip pat pagal 2 priedo priedėlį pateikia transporto priemonės gamintojo nustatytus montavimo duomenis. Patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba taip pat gali prašyti, kad būtų pateikiama tipo reikalavimus atitinkanti pavyzdinė transporto priemonė. |
| --- | --- |

3.2.8.

jei tai specialaus tipo transporto priemonei skirtas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojas taip pat pagal 2 priedo priedėlį pateikia transporto priemonės gamintojo nustatytus montavimo duomenis. Patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba taip pat gali prašyti, kad būtų pateikiama tipo reikalavimus atitinkanti pavyzdinė transporto priemonė.

4.   BENDRIEJI MECHANINIŲ SUKABINIMO ĮTAISŲ ARBA SUDEDAMŲJŲ DALIŲ REIKALAVIMAI

4.1.   Kiekvienas pavyzdys turi atitikti 5 ir 6 prieduose nustatytus matmenims ir stiprumui skirtus reikalavimus. Atlikus 6 priede nurodytus bandymus, neturi būti nustatyta jokių trūkių, lūžių arba kokios nors liekamosios deformacijos, dėl kurios įtaisą arba sudedamąją dalį tektų laikyti neatitinkančiu privalomų eksploatavimo reikalavimų.

4.2.   Visos mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies dalys, kurioms sugedus priekaba galėtų atsikabinti nuo transporto priemonės, turi būti pagamintos iš plieno. Galima naudoti kitas medžiagas, jeigu šią taisyklę taikančios susitarimo šalies tipo patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai priimtinu būdu gamintojas įrodo tų medžiagų lygiavertiškumą.

4.3.   Mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti tinkami saugiai eksploatuoti, o sukabinimo įtaisą sukabinti ir atkabinti turi būti įmanoma vienam žmogui be jokių įrankių. Išskyrus T klasės sukabinimo įtaisus, priekabas, kurių didžiausioji techniškai leidžiama masė viršija 3,5 tonos, galima sukabinti tik įtaisais, kuriuos įmanoma sukabinti automatiškai.

4.4.   Mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad įtaisus ir dalis eksploatuojant įprastu būdu, pagal nustatytus reikalavimus atliekant techninę jų priežiūrą ir keičiant nusidėvėjusias dalis, įtaisai ir sudedamosios dalys tebebūtų tinkami eksploatuoti pagal nustatytus reikalavimus ir išlaikytų šia taisykle nustatytas charakteristikas.

4.5.   Visi mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti suprojektuotos taip, kad įtaisus ir dalis būtų įmanoma standžiai sujungti mechaniškai, o sujungti įtaisai arba dalys turi būti užfiksuojami bent vienu standžiai mechaniškai sujungiamu įtaisu, jeigu kitokių reikalavimų nenustatoma 5 priede. Įtaiso sujungimo patikimumą taip pat galima užtikrinti dviem arba trimis atskirais prietaisas, tačiau kiekvienas prietaisas turi būti suprojektuotas taip, kad jį būtų galima standžiai sujungti mechaniškai, ir kiekvienas tas prietaisas turi būti išbandomas, ar jis atitinka visus 6 priedo reikalavimus. Standusis mechaninis sujungimas – tai 2.14 punkte apibrėžtasis sujungimas.

Įtemptos spyruoklės jėga galima tik uždaryti įtaisą ir užtikrinti, kad vibracijos veikiamos įtaiso sudedamosios dalys nepasislinktų į tokią vietą, kad įtaisas galėtų atsidaryti arba atsikabinti.

Sugedus kuriai nors spyruoklei arba užmiršus įtempti vieną spyruoklę, įtaisas neturi visiškai atsidaryti arba atsikabinti.

4.6.   Su kiekvienu įtaisu arba sudedamąja dalimi turi būti pateikiami pritvirtinimo ir eksploatavimo nurodymai, į kuriuos įtraukiama išsami informacija apie visus kompetentingus asmenis, įtaisą arba sudedamąją dalį pagal nustatytus reikalavimus galinčius pritvirtinti prie transporto priemonės ir eksploatuoti, – taip pat žr. 7 priedą. Nurodymai turi būti parengti bent tos šalies, kurioje įtaisas bus siūlomas parduoti, kalba. Jei įtaisai ir sudedamosios dalys tiekiamos kaip originalioji įranga, kurią pritvirtina transporto priemonės arba kėbulo gamintojas, pritvirtinimo reikalavimų galima nepateikti, tačiau transporto priemonės arba kėbulo gamintojas turi užtikrinti, kad transporto priemonės operatoriui būtų pateikiami būtini nurodymai, kaip sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį eksploatuoti pagal nustatytus reikalavimus.

4.7.   Jei tai su priekabomis, kurių didžiausioji leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonos, naudojami A, K arba S, jeigu taikoma, klasės įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias pagamino su transporto priemonės gamintoju nesusijęs gamintojas, ir jeigu įtaisai bei sudedamosios dalys turi būti pritvirtinami juos ar jas pardavus, tuos įtaisus arba sudedamąsias dalis pagal 7 priedo 1 dalies reikalavimus turi patikrinti tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba.

4.8.   Vilkties arba prikabinimo sijose, skirtose ne sunkesnėms kaip 3,5 t masės priekaboms vilkti, turi būti pritvirtinimo vietos, prie kurių būtų galima pritvirtinti pagalbinius sukabinimo įtaisus arba priemones, turėsiančias automatiškai nukreipti ir (arba) sustabdyti priekabą, jeigu atsikabintų pagrindinis sukabinimo įtaisas. Arba, išskyrus nuimamąsias sudedamąsias dalis, pritvirtinimo vieta gali būti integruota į sukabinimo įtaiso sudedamąją dalį, pritvirtintą prie vilkties arba prikabinimo sijos. 4.6 punkte nustatytuose pritvirtinimo ir eksploatavimo nurodymuose turi būti pateikta visa informacija, būtina tinkamam šių pritvirtinimo vietų naudojimui užtikrinti.

4.8.1.   Pagalbinio sukabinimo įtaiso ir (arba) atsikabinusią priekabą sulaikančio lyno pritvirtinimo vietos turi būti parenkamos taip, kad eksploatuojant pagalbinį sukabinimo įtaisą arba atsikabinusią priekabą sulaikantį lyną nebūtų ribojama galimybė įprastai sujungti sukabinimo įtaisą arba kad nebūtų kliudomai įprastai veikti inercinei stabdymo sistemai. Viena pritvirtinimo vieta turi būti per 100 mm nuo sukabinimo įtaiso sujungimo centrą kertančios vertikalios plokštumos. Jeigu šio reikalavimo įvykdyti neįmanoma, turi būti numatomos dvi pritvirtinimo vietos: viena iš abiejų vertikaliosios vidurio linijos pusės ir vienodu ne didesniu nei 250 mm atstumu nuo vidurio linijos. Pritvirtinimo vieta (-os) turi būti numatoma (-os) kuo arčiau transporto priemonės galinio krašto ir kuo aukščiau.

4.8.2.   Pirmiau minėtos pritvirtinimo vietos turi atitikti 6 priedo 3.1.8 punkte nustatytą reikalavimą.

4.9.   Prie jungiamųjų movų ir (arba) sukabintuvo ąsų, skirtų įrengti O1 kategorijos priekabose be stabdžių, turi būti pritvirtintas pagalbinis sukabinimo įtaisas ar bent jau įrengta (-os) pritvirtinimo vieta (-os), prie kurios (-ių) būtų galima prijungti pagalbinį (-ius) sukabinimo įtaisą (-us).

4.9.1.   Pritvirtinimo vieta (-os) parenkama (-os) taip, kad eksploatuojant pagalbinį (-ius) sukabinimo įtaisą (-us) nebūtų ribojama galimybė įprastai sujungti sukabinimo įtaisą.

4.9.2.   Pirmiau minėta (-os) pritvirtinimo vieta (-os) turi atitikti 6 priedo 3.2.4 punkte nustatytą reikalavimą.

4.10.   Jei tai naudojami su sunkiuoju transportu ir kiti nestandartiniai įvairūs S ir T klasių sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys, turi būti taikomi labiausiai į pirmiau minėtus įtaisus arba sudedamąsias dalis panašiems standartiniams arba nestandartiniams įtaisams arba sudedamosioms dalims 5, 6 ir 7 prieduose nustatyti atitinkami reikalavimai.

5.   TRANSPORTO PRIEMONĖS SU PRITVIRTINTU MECHANINIU SUKABINIMO ĮTAISU ARBA SUDEDAMĄJA DALIMI PATVIRTINIMO PARAIŠKA

5.1.   Jeigu transporto priemonės gamintojas pateikia paraišką suteikti patvirtinimą transporto priemonei su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi arba jeigu jis suteikia leidimą transporto priemone vilkti bet kokią priekabą, tada, gavęs mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio tikrojo pareiškėjo arba tipo patvirtinimo institucijos arba susitarimo šalies techninės tarnybos prašymą, transporto priemonės gamintojas tam paklausėjui arba institucijai ar techninei tarnybai nedelsdamas perduoda 2 priedo priedėlyje reikalaujamą informaciją, leidžiančią sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies gamintojui tinkamai suprojektuoti ir pagaminti tai transporto priemonei skirtą mechaninį sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį. Gavus mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio tikrojo pareiškėjo prašymą, jam perduodama visa 2 priedo priedėlyje nurodyta informacija, kurią turi tipo patvirtinimo institucija.

5.2.   Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą atsižvelgiant į pritvirtintą mechaninį sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

5.3.   Su paraiška pateikiama toliau nurodoma informacija, leidžianti tipo patvirtinimo institucijai užpildyti 2 priede nurodomą pranešimo formą:

5.3.1.   išsamus transporto priemonės tipo aprašymas pagal 2 priedo priedėlį, mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas ir, jeigu paprašo tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba, įtaiso arba sudedamosios dalies patvirtinimo formos kopija;

5.3.2.   
  Išbraukta

Išbraukta

5.3.2.1.   
  Išbraukta

Išbraukta

5.3.3.   trys įtaisą arba sudedamąją dalį pakankamai išsamiai apibūdinančių ir nurodančių, kaip tas įtaisas turi būti pritvirtintas prie transporto priemonės, brėžinių rinkiniai; brėžiniuose turi būti nurodoma 7 dalyje numatytam patvirtinimo numeriui ir kitokiam ženklinimui skirta vieta ir plotas;

5.3.4.   išsamus techninis įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas, kuriame ypač turi būti nurodomas tipas ir naudotos medžiagos;

5.3.5.   nurodomos taikomos ir 2.11 punkte apibrėžtos tipiškos veiksmingumo vertės D, Dc, S, V bei U;

c

5.3.5.1.   šios prie transporto priemonės pritvirtintos sukabinimo įrangos tipiškos veiksmingumo vertės turi būti patikrinamos pagal šios taisyklės 8 priedą, taikant didžiausiąsias leidžiamąsias vilkiko, priekabos ir autotraukinio mases.

5.3.6.   Transporto priemonė, atitinkanti patvirtintino tipo transporto priemonę, su pritvirtintu mechaniniu sukabinimo įtaisu pateikiama tipo patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai, kuri taip pat gali paprašyti pateikti papildomus įtaiso arba sudedamosios dalies pavyzdžius.

5.3.7.   Transporto priemonę be visų tam tikram tipui privalomų sudedamųjų dalių galima priimti, jeigu pareiškėjas tipo patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai priimtinu būdu gali įrodyti, kad trūkstamos sudedamosios dalys, atsižvelgiant į šios taisyklės reikalavimus, neturės jokios įtakos patikrinimo rezultatams.

6.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI, KELIAMI TRANSPORTO PRIEMONĖMS, KURIOSE ĮRENGIAMAS MECHANINIS SUKABINIMO ĮTAISAS ARBA SUDEDAMOJI DALIS

6.1.   Prie transporto priemonės pritvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis turi būti patvirtinti pagal šios taisyklės 5 ir 6 priedų bei 3 ir 4 dalių reikalavimus.

6.2.   Mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis turi būti pritvirtinami pagal šios taisyklės 7 priedo reikalavimus.

6.3.   Turi būti pateikiami sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies naudojimo nurodymai, į kuriuos turi būti įtraukti visi specialūs aprašymai, paaiškinantys, kaip atlikti operacijas, kurios skiriasi nuo įprastų su tam tikro tipo sukabinimo įtaisu arba sudedamąja dalimi susijusių operacijų, ir paaiškinimai, kaip skirtingais būdais sukabinti įtaisą ir jį atkabinti, pvz., vilkikui ir velkamajai transporto priemonei stovint skirtingais kampais. Su kiekviena transporto priemone pateikiami pirmiau minėti eksploatavimo nurodymai, parengti bent tos šalies, kurioje ta transporto priemonė būtų parduodama, kalba.

7.   ŽENKLAI

7.1.   Patvirtinti pateiktų tipų mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys turi būti su gamintojo, tiekėjo arba pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu.

7.2.   Turi būti pakankamai didelis plotas, kurį būtų galima paženklinti 8.5 punkte nurodytu ir 3 priede pateiktu patvirtinimo ženklu. Šis plotas parodomas 3.2.2 punkte nurodytuose brėžiniuose.

7.3.   Mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, greta 7.2 ir 8.5 punktuose nurodyto patvirtinimo ženklo, turi būti paženklinta 2.6 punkte apibrėžtu sukabinimo įtaiso klasės ženklu ir 2.11 punkte apibrėžtomis bei 4 priede nurodytomis tipiškomis vertėmis. Šių ženklų vieta parodoma 3.2.2 punkte nurodytuose brėžiniuose.

Tipiškomis vertėmis įtaiso nebūtina ženklinti, jeigu jos apibrėžtos šioje taisyklėje pateikiant klasifikavimą, pvz., A50–1–A50–5 klasės.

7.4.   Jeigu mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis yra patvirtintas kitokioms tos pačios klasės sukabinimo įtaiso arba įtaiso tipiškoms vertėms, įtaisas arba sudedamoji dalis iš kelių verčių paženklinama didžiausia verte.

7.5.   Jeigu mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies taikymas yra kaip nors apribotas, pvz., jeigu mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis nenaudotina su puspriekabės valdymą posūkio metu užtikrinančiomis sudedamosiomis dalimis, tada tuo apribojimu turi būti paženklintas įtaisas arba sudedamoji dalis.

7.6.   Visas ženklinimas, įtaisą arba sudedamąją dalį pritvirtinus prie transporto priemonės, turi būti nuolatinis ir įskaitomas.

8.   PATVIRTINIMAS

8.1.   Jeigu mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipo pavyzdys (-iai) atitinka šios taisyklės reikalavimus, pagal 10 dalies reikalavimus suteikiamas patvirtinimas.

8.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 01) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti naujausi pagrindiniai techniniai taisyklės pakeitimai, padaryti suteikiant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitarimo šalis to paties numerio negali suteikti kitam šioje taisyklėje nurodytam įtaiso arba sudedamosios dalies tipui.

8.3.   Apie patvirtinimo suteikimą arba patvirtinto tipo išplėtimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą ar patvirtinimo panaikinimą arba apie su mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipu, patvirtintu pagal šią taisyklę, susijusią visiškai nutrauktą gamybą, šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys informuojamos pranešimu, kurio forma atitinka šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį.

8.4.   Kiekvienas pagal šią taisyklę patvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis, be 7.1 punkte nustatyto žymens, 7.2 punkte nurodytame plote turi būti ženklinamas 8.5 punkte aprašytu patvirtinimo ženklu.

8.5.   Patvirtinimo ženklas – tarptautinis žymuo, sudarytas iš:

| 8.5.1. | apskritimo, kuriame įrašyta E raidė ir patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (3); |
| --- | --- |

8.5.1.

apskritimo, kuriame įrašyta E raidė ir patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (3);

3

| 8.5.2. | 8.2 punkte nustatyto patvirtinimo numerio; |
| --- | --- |

8.5.2.

8.2 punkte nustatyto patvirtinimo numerio;

| 8.5.3. | patvirtinimo ženklas ir numeris turi būti išdėstyti taip, kaip nurodyta 3 priede pateiktame pavyzdyje. |
| --- | --- |

8.5.3.

patvirtinimo ženklas ir numeris turi būti išdėstyti taip, kaip nurodyta 3 priede pateiktame pavyzdyje.

9.   MECHANINIO SUKABINIMO ĮTAISO ARBA SUDEDAMOSIOS DALIES AR TRANSPORTO PRIEMONĖS PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

9.1.   Apie bet kokį 2.10 punkte apibrėžtą mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies ar transporto priemonės tipo pakeitimą turi būti pranešta tipo patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai, kuri patvirtino tipą. Tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba gali:

| 9.1.1. | laikyti, kad pakeitimai, ko gero, neturės jokio didesnio neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju įtaisas, sudedamoji dalis arba transporto priemonė tebeatitiktų reikalavimus, arba |
| --- | --- |

9.1.1.

laikyti, kad pakeitimai, ko gero, neturės jokio didesnio neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju įtaisas, sudedamoji dalis arba transporto priemonė tebeatitiktų reikalavimus, arba

| 9.1.2. | paprašyti kitos bandymo ataskaitos. |
| --- | --- |

9.1.2.

paprašyti kitos bandymo ataskaitos.

9.2.   Apie pakeitimo patvirtinimą arba atsisakymą jį patvirtinti, nurodant pakeitimą, šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims pranešama 8.3 punkte nustatyta tvarka.

9.3.   Patvirtinto tipo išplėtimą suteikianti tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba tam išplėtimui suteikia eilės numerį ir apie tai 8.3 punkte nustatyta tvarka praneša šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims.

10.   GAMYBOS PROCEDŪRŲ ATITIKTIS

Gamybos procedūros turi atitikti Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) nustatytus tokius reikalavimus:

10.1.   patvirtinimo turėtojas turi užtikrinti, kad gamybos atitikties bandymų rezultatai būtų užregistruoti ir kad pridedami dokumentai tipo patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai būtų prieinami susitarimu su ta institucija ar tarnyba nustatytą laikotarpį. Jis negali būti ilgesnis nei 10 metų, skaičiuoti pradedant nuo visiško gamybos nutraukimo pradžios;

10.2.   tipo patvirtinimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba bet kada gali patikrinti kiekviename gamybos padalinyje taikomų kontrolės metodų atitiktį. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

11.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

11.1.   Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies tipo pagal šią taisyklę suteiktą patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nevykdomi reikalavimai arba jeigu patvirtinimo ženklą turintis įtaisas arba sudedamoji dalis neatitinka patvirtinto tipo.

11.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis savo anksčiau suteiktą patvirtinimą panaikina, kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims ji apie tai nedelsdama praneša, naudodama šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią pranešimo formą.

12.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies gamybą, apie tai jis praneša patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai. Atitinkamą pranešimą gavusi tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims praneša, naudodama šios taisyklės 1 arba 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančią pranešimo formą.

13.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

13.1.   Kol Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui nepranešama kitaip, šią taisyklę taikančios susitarimo šalys, kurios yra Europos Sąjungos valstybės narės, pareiškia, kad mechaninių sukabinimo įtaisų ir sudedamųjų dalių atžvilgiu jos vykdys tik tuos susitarimu, prie kurio yra pridedama ši taisyklė, nustatytus įpareigojimus, kurie susiję ne su M1, o kitų kategorijų transporto priemonėms skirtais pirmiau minėtais įtaisais ir sudedamosiomis dalimis.

13.2.   Nuo oficialios šios taisyklės 01 serijos pakeitimų 5 papildymo įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti susitarimo šalis neturi atsisakyti suteikti ar pripažinti tipo patvirtinimų pagal 01 serijos pakeitimų 5 papildymą.

13.3.   Dvylika mėnesių nuo 01 serijos pakeitimų 5 papildymo įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios susitarimo šalys gali toliau suteikti tipo patvirtinimus pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais, neatsižvelgdamos į 5 papildymo nuostatas.

14.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

14.1.   Šią taisyklę taikančios 1958 m. susitarimo šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios suteikia patvirtinimus ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai, liudijantys apie kitose šalyse suteiktą patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Taikoma Kelių transporto konvencijoje (Viena, 1968 m., 1 straipsnio t ir u punktai) pateikta apibrėžtis.

1

(2)  Techniškai leidžiama masė gali viršyti nacionalinės teisės aktais nustatytą didžiausiąją leidžiamąją masę.

2

(3)  1958 m. susitarimo šalių skiriamieji numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Išdavė: institucijos pavadinimas

Dėl mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies (2): Tipo patvirtinimo suteikimo

Patvirtinto tipo išplėtimo

Atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą

Tipo patvirtinimo panaikinimo

Visiškai nutrauktos gamybos

pagal Taisyklę Nr. 55

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Įtaiso ar sudedamosios dalies prekės pavadinimas arba ženklas:

2. Gamintojo pavadinimas pagal įtaiso arba sudedamosios dalies tipą:

3. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

4. Jeigu taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas:

5. Kiti tiekėjo pavadinimai arba prekių ženklai, kurie taikomi įtaisui arba sudedamajai daliai:

6. Už gamybos atitiktį atsakingos kompanijos arba įstaigos pavadinimas ir adresas:

7. Pateikta patvirtinti (data):

8. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba:

9. Trumpas aprašas:

9.1. Įtaiso arba sudedamosios dalies tipas ir klasė:

9.2. Tipiškos vertės:

9.2.1. Pirminės vertės:

D kN Dc kN S kg

U tonos (-ų) V kN

Kitokios vertės:

D kN Dc kN S kg

U tonos (-ų) V kN

9.3. A klasės mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys, įskaitant vilkties sijas:

Transporto priemonės gamintojo nurodyta didžiausioji leidžiamoji transporto priemonės masė: kg

Kiekvienam transporto priemonės tiltui tenkanti didžiausiosios leidžiamosios transporto priemonės masės dalis:

Transporto priemonės gamintojo nustatyta didžiausioji leidžiamoji velkamos priekabos masė: kg

Transporto priemonė gamintojo nustatyta didžiausioji leidžiamoji statinė jungiamojo rutulio apkrova: kg

Didžiausia masė:

Didžiausia parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė, su kėbulu, įskaitant aušinimo skystį, tepalus, degalus, įrankius ir atsarginį ratą (jeigu pateikiamas), tačiau be vairuotojo: kg

Apkrovos sąlygos, kurias užtikrinus turi būti matuojamas M1 (3) kategorijos transporto priemonės vilkimo rutulio aukštis, – žr. 7 priedo priedėlio 2 dalį:

9.4. Jei tai B klasės jungiamoji mova: ar jungiamąją movą leidžiama naudoti su O1 kategorijos priekaba be stabdžių: taip/ne (2)

10. Nurodymai dėl tam tikro tipo sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies pritvirtinimo prie transporto priemonės ir pritvirtinimo vietų (žr. 2 priedo priedėlį), kurias yra nurodęs transporto priemonė gamintojas, fotografijos arba brėžiniai:

11. Informacija apie visų specialių stiprinamųjų sijų arba plokščių pritvirtinimą arba sukabinimo įtaisui ar sudedamajai daliai pritvirtinti būtinų sudedamųjų dalių išdėstymą (žr. 2 priedo priedėlį):

12. Papildoma informacija, jeigu sukabinimo įtaisą arba sudedamąją dalį galima naudoti su specialių tipų transporto priemonėmis, – žr. 5 priedo 3.4 punktą

13. Jei tai kablį turintys K klasės sukabinimo įtaisai, išsami informacija apie sukabintuvo ąsas, skirtas naudoti su tam tikro tipo kabliu:

14. Bandymų ataskaitos data:

15. Bandymų ataskaitos numeris:

16. Patvirtinimo ženklo padėtis:

17. Patvirtinto tipo išplėtimo priežastis (-ys):

18. Patvirtinimas suteiktas / patvirtintas tipas išplėstas / atsisakyta suteikti patvirtinimą / patvirtinimas panaikintas (2):

19. Vieta:

20. Data:

21. Parašas:

22. Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius:

(1) Patvirtinimą suteikusios / patvirtintą tipą išplėtusios atsisakiusios suteikti patvirtinimą arba patvirtinimą panaikinusios (žr. šioje taisyklėje pateiktas patvirtinimo nuostatas) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas nereikalinga.

(3) Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

2 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Išdavė: institucijos pavadinimas

Dėl mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies (2): Tipo patvirtinimo suteikimo

Patvirtinto tipo išplėtimo

Atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą

Tipo patvirtinimo panaikinimo

Visiškai nutrauktos gamybos

pagal Taisyklę Nr. 55

Patvirtinimo Nr. Išplėtimo Nr.

1. Transporto priemonės prekės pavadinimas arba ženklas:

2. Transporto priemonės tipas:

3. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

4. Jeigu taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas:

5. Transporto priemonės kategorija, pvz., M1, N1 (3):

6. Didžiausiosios leidžiamosios masės

6.1. Iš dviejų transporto priemonių sudaryti autotraukiniai

Didžiausioji leidžiamoji transporto priemonės masė: kg

Kiekvienam transporto priemonės tiltui tenkanti didžiausiosios leidžiamosios transporto priemonės masės dalis:

Didžiausioji leidžiamoji velkamos priekabos masė: kg

Didžiausioji leidžiamoji statinė jungiamojo rutulio apkrova: kg

6.2. Iš kelių transporto priemonių sudaryti autotraukiniai (pagal 8 priedą)

Didžiausioji leidžiamoji autotraukinio masė: kg

Didžiausioji leidžiamoji transporto priemonės masė: kg

Kiekvienam transporto priemonės tiltui tenkanti didžiausiosios leidžiamosios transporto priemonės masės dalis:

Didžiausioji leidžiamoji velkamoji masė kg

Ribinė V vertė (jei taikytina) kN

7. Pritvirtintos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertės:

D kN Dc kN S kg

U tonos (-ų) V kN

Jei tai prikabinama platforma, gale pritvirtintos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertės:

D kN Dc kN S kg

U tonos (-ų) V kN

8. Nurodymai dėl tam tikro tipo sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies pritvirtinimo prie transporto priemonės ir pritvirtinimo vietų fotografijos arba brėžiniai (žr. šio priedo priedėlį):

9. Informacija apie visų specialių stiprinamųjų sijų arba plokščių pritvirtinimą arba sukabinimo įtaisui ar sudedamajai daliai pritvirtinti būtinų sudedamųjų dalių išdėstymą (žr. šio priedo priedėlį):

10. Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies prekės pavadinimas arba ženklas ir patvirtinimo numeris:

11. Sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies klasė:

12. Pateikta patvirtinti (data):

13. Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba:

14. Bandymų ataskaitos data:

15. Bandymų ataskaitos numeris:

16. Patvirtinimo ženklo padėtis:

17. Patvirtinto tipo išplėtimo priežastis (-ys):

18. Patvirtinimas suteiktas / patvirtintas tipas išplėstas / atsisakyta suteikti patvirtinimą / patvirtinimas panaikintas (2):

19. Vieta:

20. Data:

21. Parašas:

22. Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius.

23. Pastabos:

(1) Patvirtinimą suteikusios / patvirtintą tipą išplėtusios / atsisakiusios suteikti patvirtinimą arba patvirtinimą panaikinusios (žr. šioje taisyklėje pateiktas patvirtinimo nuostatas) šalies skiriamasis numeris.

(2) Išbraukti, kas nereikalinga.

(3) Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

Priedėlis (*1)

Specialaus tipo transporto priemonei skirto mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies pritvirtinimo duomenų sąrašas

1.   Transporto priemonės tipo aprašymas:

| 1.1. | transporto priemonės prekės pavadinimas arba ženklas; |
| --- | --- |

1.1.

transporto priemonės prekės pavadinimas arba ženklas;

| 1.2. | transporto priemonės tipą atitinkančių transporto priemonių modeliai arba prekės pavadinimai, jeigu yra. |
| --- | --- |

1.2.

transporto priemonės tipą atitinkančių transporto priemonių modeliai arba prekės pavadinimai, jeigu yra.

2.   Vilkiko ir velkamosios transporto priemonės masės:

| 2.1. | didžiausiosios leidžiamosios vilkiko ir velkamosios transporto priemonės masės; |
| --- | --- |

2.1.

didžiausiosios leidžiamosios vilkiko ir velkamosios transporto priemonės masės;

| 2.2. | kiekvienam transporto priemonės tiltui tenkanti didžiausiosios leidžiamosios masės dalis; |
| --- | --- |

2.2.

kiekvienam transporto priemonės tiltui tenkanti didžiausiosios leidžiamosios masės dalis;

| 2.3. | didžiausioji leidžiamoji vertikali vilkiko jungiamojo rutulio arba kablio apkrova; |
| --- | --- |

2.3.

didžiausioji leidžiamoji vertikali vilkiko jungiamojo rutulio arba kablio apkrova;

| 2.4. | apkrovos sąlygos, kuriomis turi būti matuojamas M1 kategorijos transporto priemonės vilkimo rutulio aukštis, – žr. 7 priedo priedėlio 2 dalį. |
| --- | --- |

2.4.

apkrovos sąlygos, kuriomis turi būti matuojamas M1 kategorijos transporto priemonės vilkimo rutulio aukštis, – žr. 7 priedo priedėlio 2 dalį.

3.   Tvirtinimo vietų specifikacija:

| 3.1. | išsamus įtaiso arba sudedamosios dalies pritvirtinimo vietų arba papildomų stiprinamųjų plokščių, atraminių sijų ir t. t., būtinų mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai saugiai pritvirtinti prie vilkiko, aprašymas ir (arba) brėžiniai; |
| --- | --- |

3.1.

išsamus įtaiso arba sudedamosios dalies pritvirtinimo vietų arba papildomų stiprinamųjų plokščių, atraminių sijų ir t. t., būtinų mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai saugiai pritvirtinti prie vilkiko, aprašymas ir (arba) brėžiniai;

| 3.2. | transporto priemonės gamintojas turi nurodyti:






  a) | sukabinimo įtaiso tvirtinimo prie variklinės transporto priemonės vietų skaičių ir padėtį; |
| --- | --- | --- |

3.2.

transporto priemonės gamintojas turi nurodyti:

a)

sukabinimo įtaiso tvirtinimo prie variklinės transporto priemonės vietų skaičių ir padėtį;

| b) | didžiausiąją leidžiamąją sukabinimo vietos iškyšą; |
| --- | --- |

b)

didžiausiąją leidžiamąją sukabinimo vietos iškyšą;

| c) | sukabinimo vietos aukštį virš kelio paviršiaus, kaip nustatyta 7 priedo 1.1.1 punkte, ir sukabinimo vietos aukštį sukabinimo įtaiso tvirtinimo vietos atžvilgiu. |
| --- | --- |

c)

sukabinimo vietos aukštį virš kelio paviršiaus, kaip nustatyta 7 priedo 1.1.1 punkte, ir sukabinimo vietos aukštį sukabinimo įtaiso tvirtinimo vietos atžvilgiu.

| 3.3. | Dėl kiekvienos tvirtinimo vietos nurodoma (jei taikoma):






  a) | kiekvienos skylės, kuri turi būti išgręžta transporto priemonės važiuoklėje arba kėbule, vieta (turi būti nurodytas didžiausias išgręžtinos skylės skersmuo); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Dėl kiekvienos tvirtinimo vietos nurodoma (jei taikoma):

a)

kiekvienos skylės, kuri turi būti išgręžta transporto priemonės važiuoklėje arba kėbule, vieta (turi būti nurodytas didžiausias išgręžtinos skylės skersmuo);

| b) | iš anksto išgręžtų skylių vieta ir dydis (turi būti nurodytas skylės skersmuo); |
| --- | --- |

b)

iš anksto išgręžtų skylių vieta ir dydis (turi būti nurodytas skylės skersmuo);

| c) | tvirtinamųjų veržlių arba varžtų vieta ir dydis (turi būti nurodytas sriegio dydis, kokybė); |
| --- | --- |

c)

tvirtinamųjų veržlių arba varžtų vieta ir dydis (turi būti nurodytas sriegio dydis, kokybė);

| d) | tvirtinimo medžiaga (pvz., tvirtinimo varžtai, poveržlės ir t. t.); |
| --- | --- |

d)

tvirtinimo medžiaga (pvz., tvirtinimo varžtai, poveržlės ir t. t.);

| e) | visos papildomos pritvirtinimo vietos, skirtos sukabinimo įtaisams (pvz., vilkties ąsai) pritvirtinti; |
| --- | --- |

e)

visos papildomos pritvirtinimo vietos, skirtos sukabinimo įtaisams (pvz., vilkties ąsai) pritvirtinti;

| f) | matmenys turi būti nurodyti ne mažesniu kaip 1 mm tikslumu; |
| --- | --- |

f)

matmenys turi būti nurodyti ne mažesniu kaip 1 mm tikslumu;

| g) | transporto priemonės gamintojas gali nustatyti kitas specifikacijas, susijusias su sukabinimo įtaiso įrengimu (pvz., atraminių plokštelių dydį ir storį). |
| --- | --- |

g)

transporto priemonės gamintojas gali nustatyti kitas specifikacijas, susijusias su sukabinimo įtaiso įrengimu (pvz., atraminių plokštelių dydį ir storį).

4.   Transporto priemonės gamintojo pavadinimas ir adresas.

---

(*1)  Gavęs specialaus tipo transporto priemonei skirtam mechaniniam sukabinimo įtaisui arba sudedamajai daliai suteikti tipo patvirtinimą prašančio (-ių) tikrojo (-ųjų) pareiškėjo (-ų) prašymą, transporto priemonės gamintojas pateikia šią informaciją tiesiogiai arba per šiame 2 priede nurodytą tipo patvirtinimo instituciją, kuri pagal Taisyklę Nr. 55 suteikė patvirtinimą, jeigu tokia informacija yra. Pastaruoju atveju transporto priemonės gamintojas sukabinimo įtaiso gamintojui iš anksto perduoda su jo prašymu susijusią patvirtinimo numerio pažymą.

Tačiau ši informacija neteikiama, jeigu jos prašoma kitais tikslais, o ne dėl patvirtinimo pagal Taisyklę Nr. 55.

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMO PAVYZDYS

Image 7

Pirmiau nurodytą patvirtinimo ženklą turintis mechaninis sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis ar transporto priemonė – tai Nyderlanduose patvirtintas įtaisas arba sudedamoji dalis (E 4), patvirtinimo numeris 2439, atitinkanti šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais reikalavimus.

Pastaba. Patvirtinimo numeris ir papildomi simboliai išdėstomi šalia apskritimo, virš E raidės arba po ja, bet gali būti išdėstomi ir į dešinę arba į kairę nuo šios raidės. Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje E raidės pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Kad nebūtų painiavos su kitais simboliais, turėtų būti vengiama patvirtinimo numeriuose vartoti romėniškus skaitmenis.

---

4 PRIEDAS

TIPIŠKŲ VERČIŲ ŽENKLINIMO IŠDĖSTYMO PAVYZDYS

1.   Visi mechaniniai sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti paženklintos įtaiso arba sudedamosios dalies klasės ženklu. Be to, turi būti ženklinama simboliu, šios taisyklės 2.11 punkte apibrėžtomis tipiškomis vertėmis nurodančiu pajėgumą.

1.1.   Visų raidžių ir skaitmenų aukštis neturi būti mažesnis nei patvirtinimo numerio, t. y. a/3, kai a ≥ 8 mm.

1.2.   Kiekvienam paženklintinam įtaisui arba sudedamajai daliai taikytinos tipiškos vertės – tai toliau pateikiamoje lentelėje nurodytosios vertės – taip pat žr. šios taisyklės 7.3 punktą:

1 lentelė

Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti paženklinti sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys

| Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas | Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti ženklinama |
| --- | --- |
| Klasė | D | Dc | S | U | V |
| Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos – žr. šios taisyklės 5 priedo 1 dalį | ★ | ★ | | ★ | | |
| Jungiamosios movos | ★ | ★ | | ★ | | |
| Vilkties jungtys | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Sukabintuvo ąsos (*2) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Vilkimo sijos (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Prikabinimo sijos | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Balniniai sukabintuvai | ★ | ★ | | | ★ | |
| Balninio sukabintuvo kaiščiai | ★ | ★ | | | | |
| Balninio sukabintuvo montavimo plokštės | ★ | ★ | | | ★ | |
| Kablį turintys sukabinimo įtaisai | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |

Mechaninio sukabinimo įtaiso arba sudedamosios dalies aprašymas

Atitinkamos tipiškos vertės, kuriomis turi būti ženklinama

Klasė

D

Dc

S

U

V

Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos – žr. šios taisyklės 5 priedo 1 dalį

★

★

★

Jungiamosios movos

★

★

★

Vilkties jungtys

★

★

★

★

★

Sukabintuvo ąsos (*2)

★

★

★

★

★

Vilkimo sijos (*1)

★

★

★

★

★

Prikabinimo sijos

★

★

★

★

★

Balniniai sukabintuvai

★

★

★

Balninio sukabintuvo kaiščiai

★

★

Balninio sukabintuvo montavimo plokštės

★

★

★

Kablį turintys sukabinimo įtaisai

★

★

★

★

★

| Pavyzdžiai: | C50-X D130 Dc90 S1000 V35 – nestandartinė C50-X klasės vilkties jungtis, didžiausia šios jungties D vertė yra 130 kN, didžiausioji leidžiamoji Dc vertė – 90 kN, didžiausioji leidžiamoji statinė vertikalioji sukuriama apkrova yra 1 000 kg ir didžiausioji leidžiamoji V vertė – 35 kN.
  A50-X D20 S120 – standartinė vilkties sija su A50-X klasės jungiamuoju rutuliu, kurio didžiausioji D vertė yra 20 kN ir didžiausioji leidžiamoji statinė vertikalioji sukuriama apkrova – 120 kg. |
| --- | --- |

Pavyzdžiai:

A50-X D20 S120 – standartinė vilkties sija su A50-X klasės jungiamuoju rutuliu, kurio didžiausioji D vertė yra 20 kN ir didžiausioji leidžiamoji statinė vertikalioji sukuriama apkrova – 120 kg.

---

(*1)  Ant tipo informacinės plokštės taip pat turi būti nurodyta lanksčiųjų vilkimo sijų Av vertė.

(*2)  Jei sukabinimo įtaisas arba sudedamoji dalis priskiriami daugiau nei vienai klasei, turi būti nurodytos atitinkamos kiekvienos klasės tipiškos vertės.

---

5 PRIEDAS

MECHANINIŲ SUKABINIMO ĮTAISŲ ARBA SUDEDAMŲJŲ DALIŲ REIKALAVIMAI

1.   Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos

Šio priedo 1.1–1.5 punktuose nurodyti visiems jungiamiesiems rutuliams ir A klasės vilkties sijoms taikomi reikalavimai. 1.6 punkte išsamiau nurodomi papildomi reikalavimai, kuriuos turi atitikti standartiniai 50 mm skersmens jungiamieji rutuliai su flanšiniais priveržiamaisiais tvirtinimais.

1.1.   A klasės jungiamųjų rutulių išorinė forma ir matmenys turi atitikti nurodytuosius 2 brėžinyje.

2 brėžinys

A klasės jungiamasis rutulys

Rutulys

1.2.   Vilkties sijų forma ir matmenys turi atitikti transporto priemonės gamintojo reikalavimus, kuriuos jis yra nustatęs pritvirtinimo vietoms ir papildomiems pritvirtinimo įtaisams arba sudedamosioms dalims, žr. 2 priedo priedėlį.

1.3.   Nuimamieji jungiamieji rutuliai:

| 1.3.1. | Jei tai nuimamieji jungiamieji rutuliai arba sudedamosios dalys, kurios nepritvirtinamos varžtais, pvz., A50-X klasės, sujungimo vieta ir sujungimo priemonė turi būti suprojektuota taip, kad būtų galima užtikrinti standųjį mechaninį sujungimą. |
| --- | --- |

1.3.1.

Jei tai nuimamieji jungiamieji rutuliai arba sudedamosios dalys, kurios nepritvirtinamos varžtais, pvz., A50-X klasės, sujungimo vieta ir sujungimo priemonė turi būti suprojektuota taip, kad būtų galima užtikrinti standųjį mechaninį sujungimą.

| 1.3.2. | Jei tai nuimamasis jungiamasis rutulys arba sudedamoji dalis – tą rutulį ar sudedamąją dalį galima patvirtinti atskirai ir naudoti su įvairiomis vilkties sijomis, skirtomis skirtingoms transporto priemonėms, pvz., A50-X klasės, – tarpas, jungiamąjį rutulį pritvirtinus prie vilkties sijos, turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 25 brėžinyje. |
| --- | --- |

1.3.2.

Jei tai nuimamasis jungiamasis rutulys arba sudedamoji dalis – tą rutulį ar sudedamąją dalį galima patvirtinti atskirai ir naudoti su įvairiomis vilkties sijomis, skirtomis skirtingoms transporto priemonėms, pvz., A50-X klasės, – tarpas, jungiamąjį rutulį pritvirtinus prie vilkties sijos, turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 25 brėžinyje.

1.4.   Judamieji sukabinimo įtaisai (sukabinimo įtaisai, kuriuos galima judinti neatjungus)

Judamasis sukabinimo įtaisas turi būti suprojektuotas taip, kad naudojimo padėtyje juo būtų galima užtikrinti standųjį mechaninį sukabinimą. Jei sukabinimo įtaisas judinamas rankomis, jam pajudinti turi pakakti ne didesnės kaip 20 daN jėgos. Judėjimas turi būti ribojamas mechaniniu ribotuvu.

1.5.   Su jungiamaisiais rutuliais ir vilkimo įtaisais atliktų 6 priedo 3.1 arba, pareiškėjui pageidaujant, 3.10 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius. Tačiau 3.1.7 ir 3.1.8 punktuose nustatyti reikalavimai taikomi visada.

1.6.   Specialieji standartinių jungiamųjų rutulių ir A50–1 – A50–5 klasių flanšinių vilkties sijų reikalavimai, įskaitant:

| 1.6.1. | A50–1 klasės jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 3 brėžinyje ir 2 lentelėje. |
| --- | --- |

1.6.1.

A50–1 klasės jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 3 brėžinyje ir 2 lentelėje.

| 1.6.2. | A50–2, A50–3, A50–4 ir A50–5 klasių jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 4 brėžinyje ir 2 lentelėje. |
| --- | --- |

1.6.2.

A50–2, A50–3, A50–4 ir A50–5 klasių jungiamųjų rutulių ir flanšinių vilkties sijų matmenis, kurie turi atitikti nustatytuosius 4 brėžinyje ir 2 lentelėje.

| 1.6.3. | Jungiamieji rutuliai ir A50–1 – A50–5 klasių flanšinės vilkties sijos turi atitikti 3 lentelėje pateikiamas charakteristikų vertes ir su jungiamaisiais rutuliais bei minėtų klasių flanšinėmis vilkties sijomis atliktų bandymų rezultatai turi atitikti pirmiau minėtos lentelės vertes.

  3 brėžinys


  A50–1 klasės standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys

  (žr. 2 lentelę)






  4 brėžinys


  A50–2–A50–5 klasių standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys

  (žr. 2 lentelę)






  2 lentelė


  Standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys (mm)

  (žr. 3 ir 4 brėžinius)









  Klasė | A50–1 | A50–2, A50–4 | A50–3, A50–5 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | + 6,0 – 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | + 6,0 – 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | didžiausia |
| l | 55 | 110 | 120 | ± 5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ± 5,0 |

1.6.3.

Jungiamieji rutuliai ir A50–1 – A50–5 klasių flanšinės vilkties sijos turi atitikti 3 lentelėje pateikiamas charakteristikų vertes ir su jungiamaisiais rutuliais bei minėtų klasių flanšinėmis vilkties sijomis atliktų bandymų rezultatai turi atitikti pirmiau minėtos lentelės vertes.

3 brėžinys

3 brėžinys

A50–1 klasės standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys

A50–1 klasės standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys

(žr. 2 lentelę)

Image 9

4 brėžinys

4 brėžinys

A50–2–A50–5 klasių standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys

A50–2–A50–5 klasių standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys

(žr. 2 lentelę)

Image 10

2 lentelė

2 lentelė

Standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys (mm)

Standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių matmenys (mm)

(žr. 3 ir 4 brėžinius)

Klasė

A50–1

A50–2, A50–4

A50–3, A50–5

Pastabos

e1

1

90

83

120

± 0,5

e2

2

—

56

55

± 0,5

d2

2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

- 6,0 – 0

g

50

85

90

- 6,0 – 0

c

15

15

15

didžiausia

l

55

110

120

± 5,0

h

70

80

80

± 5,0

3 lentelė

3 lentelė

Mažiausios standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių tipiškos vertės

Mažiausios standartinių flanšinių jungiamųjų rutulių tipiškos vertės

| Klasė | A50–1 | A50–2 | A50–3 | A50–4 | A50–5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Klasė

A50–1

A50–2

A50–3

A50–4

A50–5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | D vertė (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | statinė apkrova (kg) |

D

=

D vertė (kN)

S

=

statinė apkrova (kg)

1.7.   Jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų, kurios pritvirtinamos po pardavimo, gamintojai, neturintys jokių saitų su atitinkamu transporto priemonės gamintoju, turi išmanyti šio priedo 2 dalyje nustatytas sukabinimo įtaiso sujungimo reikalavimus ir turi atitikti šios taisyklės 7 priedo atitinkamus reikalavimus.

2.   Jungiamosios movos

2.1.   B50 klasės jungiamosios movos turi būti suprojektuotos taip, kad jas būtų galima saugiai naudoti su šio priedo 1 dalyje aprašytais jungiamaisiais rutuliais ir kad jos galėtų išlaikyti nustatytas charakteristikas.

Jungiamosios movos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų užtikrinamas saugus sujungimas ir kad būtų atsižvelgiama į sukabinimo įtaisų nusidėvėjimą.

2.2.   Su jungiamosiomis movomis atliktų 6 priedo 3.2 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

2.3.   Bet kokie papildomi įtaisai (pvz., stabdžiai, stabilizatoriai ir t. t.) neturi kaip nors pakenkti mechaniniam sujungimui.

2.4.   Prie transporto priemonės neprijungtą jungiamąją movą horizontaliai į bet kurią pusę turi būti įmanoma pasukti bent 90° atsižvelgiant į šio priedo 1 dalyje aprašytų jungiamojo rutulio ir jungties vidurio liniją. Kartu jungiamoji mova atsižvelgiant į horizontalią plokštumą turi laisvai slankioti vertikalia kryptimi 20° į viršų ir į apačią. Be to, kartu su horizontaliu 90° sukimosi kampu turi būti įmanoma, kad jungiamoji mova abiem kryptimis apie horizontalią ašį galėtų pasisukti 25°. Horizontalioje plokštumoje turi būti įmanomi šie judesiai bet kokiu kampu:

| a) | ± 15° vertikalus posvyris, kai jungiamoji mova apie išilginę savo ašį horizontalioje plokštumoje pasisuka ± 25°; |
| --- | --- |

a)

± 15° vertikalus posvyris, kai jungiamoji mova apie išilginę savo ašį horizontalioje plokštumoje pasisuka ± 25°;

| b) | 10° sukimasis apie išilginę ašį horizontalioje plokštumoje, kai jungiamoji mova vertikaliai pasislenka ± 20°. |
| --- | --- |

b)

10° sukimasis apie išilginę ašį horizontalioje plokštumoje, kai jungiamoji mova vertikaliai pasislenka ± 20°.

3.   Vilkties jungtys

Šio priedo 3.1–3.6 punktų reikalavimai taikomi visoms C50 klasės vilkties jungtims. Papildomi reikalavimai, kuriuos turi atitikti standartinės C50–1 – C50–6 klasių vilkties jungtys, pateikti šio priedo 3.7 punkte.

3.1.   Eksploatavimo reikalavimai – su visomis vilkties jungtimis atliktų 6 priedo 3.3 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

3.2.   Tinkamos sukabintuvo ąsos – C50 klasės vilkties jungtys turi būti suderinamos su visomis D50 klasės sukabintuvo ąsomis ir nustatytas charakteristikas atitinkančiais sukabinimo įtaisais.

3.3.   Griebtuvas

C50 klasės vilkties jungtys turi turėti griebtuvą, kuris būtų suprojektuotas taip, kad atitinkama sukabintuvo ąsa būtų nukreipiama į sukabinimo įtaisą.

Jeigu griebtuvas arba atraminė griebtuvo dalis gali suktis apie vertikalią ašį, jis pats automatiškai turi nusistatyti į normalią padėtį ir, kai sukabinimo įtaiso kaištis nėra įkištas, tas griebtuvas toje normalioje padėtyje yra gana nepaslankus, kad sukabinimo proceso metu griebtuvas sukabintuvo ąsai galėtų atstoti kreipiamąją.

Jeigu griebtuvas arba atraminė jo dalis gali suktis apie horizontalią skersinę ašį, sujungimą, apie kurį sukasi griebtuvas, normalioje padėtyje turi išlaikyti pasipriešinimo sukimui momentas. Tas sulaikomasis sukimo momentas turi būti toks, kad jo pakaktų griebtuvo galą vertikaliai į viršų veikiančią 200 N jėgą išlaikyti taip, jog sujungimas, apie kurį sukasi griebtuvas, nebūtų išstumtas iš normalios savo padėties. Pasipriešinimo sukimui momentas turi būti didesnis nei sukuriamasis šio priedo 3.6 punkte aprašytąja rankena. Turi būti įmanoma griebtuvą ranka nustatyti į įprastą padėtį. Apie skersinę horizontalią ašį besisukančiam griebtuvui patvirtinama ne didesnė kaip 50 kg atramos apkrova S ir ne didesnė kaip 5 kN V vertė.

Jeigu griebtuvas arba atraminė jo dalis sukasi apie išilginę ašį, sukimasis yra apribojamas bent 100 Nm sulaikomuoju sukimo momentu.

Mažiausias privalomas griebtuvo dydis priklauso nuo sukabinimo įtaiso D vertės:

| D vertė ≤ 18 kN | – | plotis 150 mm, aukštis 100 mm; |
| --- | --- | --- |
| D vertė > 18 kN ≤ 25 kN | – | plotis 280 mm, aukštis 170 mm; |
| D vertė > 25 kN | – | plotis 360 mm, aukštis 200 mm. |

D vertė ≤ 18 kN

–

plotis 150 mm, aukštis 100 mm;

D vertė > 18 kN ≤ 25 kN

–

plotis 280 mm, aukštis 170 mm;

D vertė > 25 kN

–

plotis 360 mm, aukštis 200 mm.

Išorines griebtuvo briaunas galima apdirbti tam tiktu spinduliu.

Su C50-X klasės vilkties jungtimis leidžiama naudoti mažesnius griebtuvus, jeigu tie griebtuvai naudojami tik su priekabomis, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru ir kurios didžiausioji leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonų, arba jeigu griebtuvo iš pirmiau minėtos lentelės negalima naudoti dėl techninių priežasčių, ir, be to, jeigu yra specialių aplinkybių, pvz., vizualinės apžvalgos priemonių, užtikrinančių automatinio sukabinimo saugumą, ir jeigu taikymo sritis yra apribota patvirtinimu, atsižvelgiant į informaciją, kurią sukabinimo įtaiso gamintojas pateikė naudodamas 1 priede nurodytą pranešimo formą.

3.4.   Mažiausias sujungtos sukabintuvo ąsos paslankumas

Sujungtos su vilkties jungtimi, tačiau nepritvirtintos prie transporto priemonės sukabintuvo ąsos paslankumas turi atitikti toliau nurodytąjį. Jeigu paslankumas iš dalies užtikrinamas specialiąja jungtimi (tik C50-X klasės vilkties jungtimis), naudojant 1 priede nurodytą pranešimo formą nurodoma taikymo sritis apribojama 7 priedo 1.3.8. punkte nustatytais atvejais.

3.4.1.   ± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį transporto priemonės išilginės ašies atžvilgiu – žr. 5 brėžinį.

5 brėžinys

5 brėžinys

Sujungtos sukabintuvo ąsos sukimasis horizontalioje plokštumoje

Sujungtos sukabintuvo ąsos sukimasis horizontalioje plokštumoje

Išilginė vilkiko ašis

≥ 90°

≥ 90°

3.4.2.   ± 20° vertikalioje plokštumoje apie skersinę transporto priemonės skersinės ašies atžvilgiu – žr. 6 brėžinį.

6 brėžinys

6 brėžinys

Sujungtos sukabintuvo ąsos sukimasis apie vertikalią ašį

Sujungtos sukabintuvo ąsos sukimasis apie vertikalią ašį

Horizontali plokštuma

jungtis

20°min

20°min

20°min

20°min

3.4.3.   ± 25° sukimasis apie išilginę savo ašį transporto priemonės horizontalios plokštumos atžvilgiu – žr. 7 brėžinį.

7 brėžinys

7 brėžinys

Sujungtos sukabintuvo ąsos sukimasis apie savo ašį

Sujungtos sukabintuvo ąsos sukimasis apie savo ašį

Horizontali plokštuma

25°min

25°min

25°min

25°min

3.5.   Fiksavimas, apsaugantis, kad sukabinimo įtaisas neatsikabintų savaime:

| | Įkištas sukabinimo įtaiso kaištis turi būti užfiksuotas dviem standžiai mechaniškai sujungtais fiksavimo įtaisais, iš kurių vienas neturi nustoti veikti, jeigu sugestų kitas. |
| --- | --- |

Įkištas sukabinimo įtaiso kaištis turi būti užfiksuotas dviem standžiai mechaniškai sujungtais fiksavimo įtaisais, iš kurių vienas neturi nustoti veikti, jeigu sugestų kitas.

| | Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje. |
| --- | --- |

Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje.

| | Mechaninis rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti abu fiksavimo įtaisai (IR sąlyga). |
| --- | --- |

Mechaninis rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti abu fiksavimo įtaisai (IR sąlyga).

Tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus.

3.6.   Atidarymo įtaisai

3.6.1.   Rankenos

Rankenos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų patogu jas naudoti, jų galai turi būti suapvalinti. Sukabinimo įtaisas turi būti be aštrių briaunų arba jame greta rankenos turi nebūti suspaudimo vietų, kuriose būtų pavojus susižeisti eksploatuojant sukabinimo įtaisą. Be sukabintuvo ąsos sukabinimo įtaiso atkabinimo jėga, išmatuota statmenai rankenai ir išilgai rankenos spaudimo krypties, turi nebūti didesnė kaip 250 N.

3.6.2.   Nuotolinis valdymas

Įrangai su nuotolinio valdymo įtaisu taikomas 5 priedo 12.3.6 punktas.

3.7.   Specialieji C50–1 – C50–6 klasių standartinių vilkties jungčių reikalavimai:

| 3.7.1. | sukabintuvo ąsa apie skersinę ašį turi suktis dėl to, kad sukabinimo įtaiso kaištis yra rutulio formos (ne dėl jungties konstrukcijos); |
| --- | --- |

3.7.1.

sukabintuvo ąsa apie skersinę ašį turi suktis dėl to, kad sukabinimo įtaiso kaištis yra rutulio formos (ne dėl jungties konstrukcijos);

| 3.7.2. | tempimo ir gniuždomoji smūginė apkrovos, kurios išilgai išilginės ašies atsiranda dėl sukabinimo kaiščio ir sukabintuvo ąsos tarpo, turi būti mažinamos spyruokle ir (arba) slopintuvais (išskyrus C50–1 klasės vilkties jungtis). |
| --- | --- |

3.7.2.

tempimo ir gniuždomoji smūginė apkrovos, kurios išilgai išilginės ašies atsiranda dėl sukabinimo kaiščio ir sukabintuvo ąsos tarpo, turi būti mažinamos spyruokle ir (arba) slopintuvais (išskyrus C50–1 klasės vilkties jungtis).

| 3.7.3. | Turi būti laikomasi 8 brėžinyje ir 4 lentelėje nustatytų matmenų. |
| --- | --- |

3.7.3.

Turi būti laikomasi 8 brėžinyje ir 4 lentelėje nustatytų matmenų.

| 3.7.4. | Sukabinimo įtaisai turi atitikti 5 lentelėje nurodytas tipiškas vertes ir su tais įtaisais atlikto bandymo rezultatai turi atitikti tas vertes.

  8 brėžinys


  Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm)

  (žr. 4 lentelę)






  4 lentelė


  Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm)

  (žr. 8 brėžinį)












  Klasė | C50–1 | C50–2 | C50–3 | C50–4 | C50–5 | C50–6
  C50–7 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | didžiausia |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | + 6,0 – 0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ± 3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | + 20,0 – 0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | + 20,0 – 0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | didžiausia |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | didžiausia |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | didžiausia |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | didžiausia |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ± 20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | didžiausia |

3.7.4.

Sukabinimo įtaisai turi atitikti 5 lentelėje nurodytas tipiškas vertes ir su tais įtaisais atlikto bandymo rezultatai turi atitikti tas vertes.

8 brėžinys

8 brėžinys

Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm)

Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm)

(žr. 4 lentelę)

Image 14

4 lentelė

4 lentelė

Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm)

Standartinių vilkties jungčių matmenys (mm)

(žr. 8 brėžinį)

Klasė

C50–1

C50–2

C50–3

C50–4

C50–5

C50–6

C50–7

Pastabos

e1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

—

54

74

84

94

94

didžiausia

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

200

200

- 6,0 – 0

g

85

85

90

120

140

140

± 3,0

a

100

170

200

200

200

200

- 20,0 – 0

b

150

280

360

360

360

360

- 20,0 – 0

c

20

20

24

30

30

30

didžiausia

h

150

190

265

265

265

265

didžiausia

l1

—

150

250

300

300

300

didžiausia

l2

150

300

330

330

330

330

didžiausia

l3

100

160

180

180

180

180

± 20,0

T

—

15

20

35

35

35

didžiausia

5 lentelė

5 lentelė

Mažiausios tipiškos standartinių vilkties jungčių vertės

Mažiausios tipiškos standartinių vilkties jungčių vertės

| Klasė | C50–1 | C50–2 | C50–3 | C50–4 | C50–5 | C50–6 | C50–7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Klasė

C50–1

C50–2

C50–3

C50–4

C50–5

C50–6

C50–7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

c

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D | = | D vertė (kN) |
| --- | --- | --- |
| Dc | = | D vertė (kN) naudojant su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru |
| S | = | sukabinimo įtaisą veikianti statinė vertikalioji apkrova (kg) |
| V | = | V vertė (kN) |

D

=

D vertė (kN)

Dc

c

=

D vertė (kN) naudojant su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

S

=

sukabinimo įtaisą veikianti statinė vertikalioji apkrova (kg)

V

=

V vertė (kN)

4.   Sukabintuvo ąsos

4.1.   Bendrieji D50 klasės sukabintuvo ąsų reikalavimai:

| | Su visomis D50 klasės sukabintuvų ąsomis 6 priedo 3.4 punkte nurodyto atlikto bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius. |
| --- | --- |

Su visomis D50 klasės sukabintuvų ąsomis 6 priedo 3.4 punkte nurodyto atlikto bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

| | D50 klasės sukabintuvo ąsos yra skirtos naudoti su C50 vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos neturi suktis aplink savo ašį (atitinkamas sukabinimo įtaisas gali suktis). |
| --- | --- |

D50 klasės sukabintuvo ąsos yra skirtos naudoti su C50 vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos neturi suktis aplink savo ašį (atitinkamas sukabinimo įtaisas gali suktis).

| | Jeigu D50 klasės sukabintuvo ąsos turi įvores, tos įvorės turi atitikti 9 (išskyrus D50-C klasės sukabintuvo ąsas) arba 10 brėžinyje nurodytus matmenis. |
| --- | --- |

Jeigu D50 klasės sukabintuvo ąsos turi įvores, tos įvorės turi atitikti 9 (išskyrus D50-C klasės sukabintuvo ąsas) arba 10 brėžinyje nurodytus matmenis.

| | Įvorės neturi būti suvirintos su sukabintuvo ąsomis. D50 klasės sukabintuvo ąsos matmenys turi atitikti nurodytuosius 4.2. punkte. D50-X klasės sukabintuvo ąsų strypo forma nėra konkrečiai apibrėžta, tačiau 210 mm atstumas nuo ąsos vidurio, aukštis „h“ ir plotis „b“ turi atitikti 6 lentelėje nurodytas ribas.

  9 brėžinys


  D50 klasės sukabintuvo ąsų įvorė su prapjova







  10 brėžinys


  D50-C klasės sukabintuvo ąsų įvorė be prapjovos







  6 lentelė


  D50-A ir D50-X sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 11 brėžinį








  Klasė | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/– 1 | 60 + 2/– 1 |
| D50-X | ne daugiau nei 80 | ne daugiau nei 62 |

Įvorės neturi būti suvirintos su sukabintuvo ąsomis. D50 klasės sukabintuvo ąsos matmenys turi atitikti nurodytuosius 4.2. punkte. D50-X klasės sukabintuvo ąsų strypo forma nėra konkrečiai apibrėžta, tačiau 210 mm atstumas nuo ąsos vidurio, aukštis „h“ ir plotis „b“ turi atitikti 6 lentelėje nurodytas ribas.

9 brėžinys

9 brėžinys

D50 klasės sukabintuvo ąsų įvorė su prapjova

D50 klasės sukabintuvo ąsų įvorė su prapjova

Image 15

10 brėžinys

10 brėžinys

D50-C klasės sukabintuvo ąsų įvorė be prapjovos

D50-C klasės sukabintuvo ąsų įvorė be prapjovos

Image 16

6 lentelė

6 lentelė

D50-A ir D50-X sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 11 brėžinį

D50-A ir D50-X sukabintuvo ąsų matmenys, žr. 11 brėžinį

Klasė

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/– 1

60 + 2/– 1

D50-X

ne daugiau nei 80

ne daugiau nei 62

7 lentelė

7 lentelė

Mažiausios tipiškos standartinių sukabintuvo asų vertės

Mažiausios tipiškos standartinių sukabintuvo asų vertės

| Klasė | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Klasė

D

Dc

c

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

4.2.   Specialieji D50 klasės sukabintuvo ąsų reikalavimai:

| 4.2.1. | D50-A ir D50-X klasė sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 11 brėžinyje.

  11 brėžinys


  D50-A ir D50-X klasių sukabintuvo ąsų matmenys

  (žr. 6 lentelę)



  Tekstas paveikslėlio

  Rutulys
  A-A (be įvorės) |
| --- | --- |

4.2.1.

D50-A ir D50-X klasė sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 11 brėžinyje.

11 brėžinys

11 brėžinys

D50-A ir D50-X klasių sukabintuvo ąsų matmenys

D50-A ir D50-X klasių sukabintuvo ąsų matmenys

(žr. 6 lentelę)

Rutulys

A-A (be įvorės)

| 4.2.2. | D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 12 brėžinyje.

  12 brėžinys


  D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys

  (žr. kitus matmenis 11 brėžinyje)



  Tekstas paveikslėlio

  70,6 tarp plokštumų
  70,6 ± 0,1 tarp plokštumų
  Sukabinimo lizdas
  Sukabintuvo ąsa |
| --- | --- |

4.2.2.

D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 12 brėžinyje.

12 brėžinys

12 brėžinys

D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys

D50-B klasės sukabintuvo ąsų matmenys

(žr. kitus matmenis 11 brėžinyje)

70,6 tarp plokštumų

70,6 ± 0,1 tarp plokštumų

Sukabinimo lizdas

Sukabintuvo ąsa

| 4.2.3. | D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 13 brėžinyje.

  13 brėžinys


  D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys

  (žr. kitus matmenis 11 brėžinyje)



  1/



  Tekstas paveikslėlio

  Section AA |
| --- | --- |

4.2.3.

D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nurodytuosius 13 brėžinyje.

13 brėžinys

13 brėžinys

D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys

D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsų matmenys

(žr. kitus matmenis 11 brėžinyje)

1/

Section AA

| 4.2.4. | D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsos turi būti sumontuotos su 10 brėžinyje nurodytomis įvorėmis be prapjovos. |
| --- | --- |

4.2.4.

D50-C ir D50-D klasių sukabintuvo ąsos turi būti sumontuotos su 10 brėžinyje nurodytomis įvorėmis be prapjovos.

4.3.   Standartinių sukabintuvo ąsų apkrovos vertės

Nustatytus reikalavimus atitinkančios sukabintuvo ąsos ir jos pritvirtinimo priemonės turi atitikti 7 lentelėje nurodytas apkrovos vertes ir su ta ąsa bei jos pritvirtinimo priemonėmis atlikto bandymo rezultatai taip pat turi atitikti tas vertes.

4.4.   Bendrieji L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų reikalavimai:

| 4.4.1. | L klasės žiedinės sukabintuvo ąsos skirtos naudoti su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais. |
| --- | --- |

4.4.1.

L klasės žiedinės sukabintuvo ąsos skirtos naudoti su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais.

| 4.4.2. | Jeigu naudojamos su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais, jos turi atitikti šio priedo 10.2 punkte nustatytus paslankumo reikalavimus. |
| --- | --- |

4.4.2.

Jeigu naudojamos su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais, jos turi atitikti šio priedo 10.2 punkte nustatytus paslankumo reikalavimus.

| 4.4.3. | L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 14 brėžinyje ir 8 lentelėje.

  14 brėžinys


  L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys

  (žr. 8 lentelę) |
| --- | --- |

4.4.3.

L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys turi atitikti nustatytuosius 14 brėžinyje ir 8 lentelėje.

14 brėžinys

14 brėžinys

L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys

L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys

(žr. 8 lentelę)

Image 20

| 4.4.4. | Su visomis L klasės žiedinėmis sukabintuvo ąsomis atliktų 6 priedo 3.4 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir tie įtaisai turi atitikti 9 lentelėje nurodytas tipiškas vertes.

  8 lentelė


  L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys

  (žr. 14 brėžinį)











  (mm) |
| --- | --- |
| Klasė | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Pastabos |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Mažiausias |

4.4.4.

Su visomis L klasės žiedinėmis sukabintuvo ąsomis atliktų 6 priedo 3.4 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir tie įtaisai turi atitikti 9 lentelėje nurodytas tipiškas vertes.

8 lentelė

8 lentelė

L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys

L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų matmenys

(žr. 14 brėžinį)

(mm)

Klasė

L1

L2

L3

L4

L5

Pastabos

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

Mažiausias

9 lentelė

9 lentelė

Mažiausios L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų tipiškos vertės

Mažiausios L klasės žiedinių sukabintuvo ąsų tipiškos vertės

| Klasė | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Klasė

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

c

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   Vilkimo sijos

5.1.   E klasės vilkimo sijų bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius 6 priedo 3.3 punkte.

5.2.   Kad būtų galima sukabinti su vilkiku, prie vilkimo sijų galima pritvirtinti 2 dalyje minėtas jungiamąsias movas arba šio priedo 4 dalyje nurodytas sukabintuvo ąsas. Jungiamosios movos ir sukabintuvo ąsos gali būti pritvirtinamos sraigtais, varžtais arba privirinamos.

5.3.   Lanksčiųjų vilkimo sijų aukštį reguliuojantys įtaisai

5.3.1.   Lanksčioji vilkimo sija turi turėti įtaisus, kuriais vilkimo sijos aukštį būtų galima sureguliuoti atsižvelgiant į sukabinimo įtaisą arba griebtuvą. Tie reguliavimo įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad vilkimo sijos aukštį be įrankių arba kokių kitų pagalbinių priemonių galėtų sureguliuoti vienas asmuo.

5.3.2.   Aukščio reguliavimo įtaisais sukabintuvo ąsas arba jungiamuosius rutulius turi būti įmanoma iš virš žemės esančios horizontalios plokštumos bent 300 mm pakelti į viršų ir tiek pat nuleisti į apačią. Tokiu intervalu vilkimo siją turi būti įmanoma reguliuoti laipsniškai arba ne ilgesnėmis kaip 50 mm eigos atkarpomis, kurios nurodytos sukabintuvo ąsoje arba jungiamajame rutulyje.

5.3.3.   Aukščio reguliavimo įtaisai turi netrukdyti laisvai judėti vilkimo sijai po to, kai ji sukabinama.

5.3.4.   Aukščio reguliavimo įtaisai turi netrukdyti veikti bet kokiam inerciniam stabdžiui.

5.4.   Jeigu vilkimo sijos sujungtos su mechaniniais impulsiniais stabdžiais, atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki sukabintuvo ąsos laisvai besisukiojančio strypo, jeigu stabdys įjungtas, neturi būti mažesnis nei 200 mm. Jeigu sukabintuvo ąsos strypas įkištas iki galo, tas atstumas neturi būti mažesnis nei 150 mm.

5.5.   Vilkimo sijos, skirtos naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, atsparumo momentas šoninėms jėgoms turi būti bent perpus didesnis už tokį patį atsparumo momentą vertikalioms jėgoms.

6.   Prikabinimo sijos

6.1.   F klasės prikabinimo sijų bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius 6 priedo 3.3 punkte.

6.2.   Skylės C klasės standartinėms vilkties jungtims pritvirtinti išdėstomos taip, kaip toliau nurodoma 15 brėžinyje ir 10 lentelėje.

6.3.   Prikabinimo sijos neturi būti privirinamos prie važiuoklės, kėbulo arba kitos transporto priemonės dalies.

15 brėžinys

15 brėžinys

Standartinių vilkties jungčių pritvirtinimo matmenys

Standartinių vilkties jungčių pritvirtinimo matmenys

(žr. 10 lentelę)

Image 21

10 lentelė

10 lentelė

Standartinių vilkties jungčių pritvirtinimo matmenys

Standartinių vilkties jungčių pritvirtinimo matmenys

(žr. 15 brėžinį)

| (mm) |
| --- |
| Klasė | C50–1 | C50–2 | C50–3 | C50–4 | C50–5 | C50–6
  C50–7 | Pastabos |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | + 1,0/– 0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | didžiausia |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | mažiausia |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | mažiausia |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | mažiausia |

(mm)

Klasė

C50–1

C50–2

C50–3

C50–4

C50–5

C50–6

C50–7

Pastabos

e1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

—

55

75

85

95

95

- 1,0/– 0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

didžiausia

F

120

120

165

190

210

210

mažiausia

G

95

95

100

130

150

150

mažiausia

L1

—

200

300

400

400

400

mažiausia

7.   Balniniai sukabintuvai ir posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys

Visiems G50 klasės balniniams sukabintuvams taikomi 7.1–7.7 punktų reikalavimai.

7.9 punkte išvardyti papildomi reikalavimai, kuriuos turi atitikti standartiniai sukabinimo įtaisai.

Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys turi atitikti 7.8 punkto reikalavimus.

7.1.   Tinkami balninio sukabintuvo kaiščiai

G50 klasės balniniai sukabintuvai turi būti suprojektuoti taip, kad juos būtų galima naudoti su H50 klasės sukabinimo įtaiso kaiščiais ir kad kartu su tais kaiščiais balniniai sukabintuvai atitiktų nustatytas technines charakteristikas.

7.2.   Kreipiamosios

Balniniai sukabintuvai turi turėti kreipiamąsias, kurios užtikrintų saugų ir patikimą kaiščio sukabinimą. Priekinės kreipiamųjų dalies plotis, jei tai standartiniai 50 mm skersmens balniniai sukabintuvai, turi būti bent 350 mm (žr. 16 brėžinį).

Jei tai maži nestandartiniai G50-X klasės balniniai sukabintuvai, kurių didžiausia D vertė yra 25 kN, priekinės kreipiamųjų dalies plotis turi būti bent 250 mm.

16 brėžinys

16 brėžinys

Standartinių balninių sukabintuvų matmenys

Standartinių balninių sukabintuvų matmenys

(žr. 11 lentelę)

Pastabos

Pastabos

Pastabos 1/ 2/ 3/ 4/

Griebtuvo nuožulna

Fiksuoja-masis griebtuvas

A-A pjūvis

Padidintas sukabinimo įtaiso kaiščio vaizdas

Kreipiamosios dalies atraminis paviršius

ne mažiau kaip ± 12°

16a brėžinys

16a brėžinys

Balniniams sukabintuvams skirtų J klasės montavimo plokščių tvirtinimo skylių leidžiamieji nuokrypiai

Balniniams sukabintuvams skirtų J klasės montavimo plokščių tvirtinimo skylių leidžiamieji nuokrypiai

(žr. šio priedo 9.1 punktą)

Išilginė vilkiko ašis

Sukabinimo įtaiso kaiščio vieta

11 lentelė

11 lentelė

Standartinių balninių sukabintuvų matmenys

Standartinių balninių sukabintuvų matmenys

(žr. 16 brėžinį)

| (mm) |
| --- |
| Klasė | G50–1 | G50–2 | G50–3 | G50–4 | G50–5 | G50–6 |
| H | 140–159 | 160–179 | 180–199 | 200–219 | 220–239 | 240–260 |

(mm)

Klasė

G50–1

G50–2

G50–3

G50–4

G50–5

G50–6

H

140–159

160–179

180–199

200–219

220–239

240–260

7.3.   Mažiausias balninio sukabinimo įtaiso paslankumas

Puspriekabės kaištį įstačius į balninio sukabintuvo užraktą, jeigu balninis sukabintuvas neprisuktas prie transporto priemonės arba montavimo plokštės, tačiau atsižvelgiant į tvirtinimo varžtų poveikį, balninis sukabintuvas turi leisti, kad sukabinimo kaiščio paslankumas vienu metu atitiktų šias mažiausias vertes:

| 7.3.1. | ± 90° aplink vertikalią ašį (šis reikalavimas netaikomas balniniams sukabintuvams, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link); |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90° aplink vertikalią ašį (šis reikalavimas netaikomas balniniams sukabintuvams, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link);

| 7.3.2. | ± 12° aplink horizontalią ašį, skersai transporto priemonės judėjimo krypčiai. Toks kampas nebūtinai taikomas visureigėms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12° aplink horizontalią ašį, skersai transporto priemonės judėjimo krypčiai. Toks kampas nebūtinai taikomas visureigėms transporto priemonėms.

| 7.3.3. | Leidžiama, kad kaištis apie išilginę ašį suktųsi ne daugiau nei ± 3°. Tačiau balniniame sukabintuve, turinčiame apatinį rėmą, užtikrinantį sukabintuvo svyravimą apie išilginę ir skersinę ašis, tas kampas gali būti didesnis, jeigu fiksavimo mechanizmas užtikrina, kad sukimasis nebūtų didesnis nei ± 3°. |
| --- | --- |

7.3.3.

Leidžiama, kad kaištis apie išilginę ašį suktųsi ne daugiau nei ± 3°. Tačiau balniniame sukabintuve, turinčiame apatinį rėmą, užtikrinantį sukabintuvo svyravimą apie išilginę ir skersinę ašis, tas kampas gali būti didesnis, jeigu fiksavimo mechanizmas užtikrina, kad sukimasis nebūtų didesnis nei ± 3°.

7.4.   Fiksavimo įtaisai, apsaugantys, kad kaištis neištrūktų iš balninių sukabintuvų

Sukabintas balninis sukabintuvas turi būti užfiksuojamas dviem standžiojo sukabinimo įtaisais, iš kurių kiekvienas turi išlikti užfiksuotas, jeigu sugestų kitas fiksavimo įtaisas.

Pirmasis fiksavimo įtaisas turi įsijungti automatiškai, tačiau antrasis fiksavimo įtaisas gali būti automatinis arba jį turi būti įmanoma įjungti ranka. Antrąjį fiksavimo įtaisą galima suprojektuoti taip, kad jis veiktų kartu su pirmuoju įtaisu ir užtikrintų papildomą standųjį mechaninį pirmojo įtaiso sujungimą. Antrąjį fiksavimo įtaisą turi būti įmanoma įjungti tik tada, jeigu tinkamai buvo įjungtas pirmasis įtaisas.

Fiksavimo įtaisai neturi išsijungti savaime. Juos išjungti turi vairuotojas arba transporto priemonės operatorius.

Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę ir indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje. Rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti pirmasis ir antrasis fiksavimo įtaisai, tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus.

7.5.   Valdymo įtaisai arba išjungimo mechanizmai

Turi būti numatyta, kad įjungtais valdymo įtaisais arba išjungimo mechanizmais nebūtų įmanoma manipuliuoti netyčia arba atsitiktinai. Fiksavimo sistema turi būti tokia, kad norint išjungti fiksavimo įtaisą ir tada manipuliuoti sukabinimo įtaiso išjungimo mechanizmu, tektų imtis aktyvių ir sąmoningų veiksmų.

7.6.   Paviršiaus apdirbimas

Sukabintuvo plokštės ir užrakto paviršiai turi atitikti jų eksploatavimui nustatytus reikalavimus ir būti apdoroti mašinomis, kalti, lieti arba presuoti.

7.7.   Apkrovos reikalavimai

Su visais balniniais sukabintuvais atliktų 6 priedo 4.7 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

7.8.   Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys

7.8.1.   Sudedamųjų dalių, posūkio metu užtikrinančių tokį puspriekabės valdymą, kad galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, matmenys turi atitikti nurodytuosius 17 brėžinyje.

17 brėžinys

17 brėžinys

Spyruoklėmis tvirtinamų posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančių sudedamųjų dalių matmenys

Spyruoklėmis tvirtinamų posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančių sudedamųjų dalių matmenys

1/ 2/

≤ 218 sukabinus

nesukabinus

AA pjūvis

7.8.2.   Posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinanti sudedamoji dalis neturi kliudyti puspriekabę saugiai sukabinti su balniniu sukabintuvu ir turi būti pritvirtinama spyruokle. Spyruoklės standumas turi būti parinktas taip, kad su balniniu sukabintuvu būtų įmanoma sukabinti nepakrautą puspriekabę ir kad, kai puspriekabės masė atitinka didžiausią leidžiamąją pakrautos transporto priemonės masę, posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinanti sudedamoji dalis transporto priemonei važiuojant, būtų stipriai prisispaudusi prie sukabintuvo šonų. Nuo balninio sukabintuvo turi būti įmanoma atkabinti ir pakrautą, ir nepakrautą puspriekabę.

7.9.   Specialieji standartinių balninių sukabintuvų reikalavimai:

| 7.9.1. | matmenys turi atitikti nustatytuosius 16 brėžinyje ir 11 lentelėje; |
| --- | --- |

7.9.1.

matmenys turi atitikti nustatytuosius 16 brėžinyje ir 11 lentelėje;

| 7.9.2. | eksploatuojant balninius sukabintuvus turi būti įmanoma taikyti 150 kN D vertę ir 20 tonų U vertę bei su jais atlikus bandymus turi būti nustatomos pirmiau minėtos vertės; |
| --- | --- |

7.9.2.

eksploatuojant balninius sukabintuvus turi būti įmanoma taikyti 150 kN D vertę ir 20 tonų U vertę bei su jais atlikus bandymus turi būti nustatomos pirmiau minėtos vertės;

| 7.9.3. | atkabinti sukabintuvą turi būti įmanoma tiesiogiai prie to sukabintuvo pritvirtinta rankena; |
| --- | --- |

7.9.3.

atkabinti sukabintuvą turi būti įmanoma tiesiogiai prie to sukabintuvo pritvirtinta rankena;

| 7.9.4. | standartiniai balniniai sukabintuvai turi būti tinkami, kad prie jų būtų galima pritvirtinti sudedamąsias dalis, posūkio metu užtikrinančias tokį puspriekabės valdymą, jog galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, – žr. 7.8 punktą. |
| --- | --- |

7.9.4.

standartiniai balniniai sukabintuvai turi būti tinkami, kad prie jų būtų galima pritvirtinti sudedamąsias dalis, posūkio metu užtikrinančias tokį puspriekabės valdymą, jog galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, – žr. 7.8 punktą.

8.   Balninių sukabintuvų kaiščiai

8.1.   H50 klasės balninio sukabintuvo kaiščių (ISO 337) matmenys turi atitikti nustatytuosius 18 brėžinyje.

18 brėžinys

18 brėžinys

H50 klasės balninio sukabintuvo kaiščių matmenys

H50 klasės balninio sukabintuvo kaiščių matmenys

Image 25

8.2.   Su balninio sukabintuvo kaiščiais atliktų 6 priedo 3.9. punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

9.   Montavimo plokštės

9.1.   Balniniams sukabintuvams skirtų J klasės montavimo plokščių apskritosios pritvirtinimo skylės turi būti išdėstytos kaip nurodyta 16a brėžinyje, jeigu tos plokštės turi būti naudojamos su standartiniais balniniais sukabintuvais. Tačiau pritvirtinimo skylės turi būti 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm skersmens. Jos turi būti apskritos, NE pailgosios (žr. 16a brėžinį).

9.2.   Standartinių balninių sukabintuvų montavimo plokštės turi būti tinkamos, kad puspriekabę būtų galima valdyti taip, jog posūkio metu tos puspriekabės galinis tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link (su posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančiomis sudedamosiomis dalimis). Nestandartinių balninių sukabintuvų montavimo plokštės, kurios nėra pritaikytos, kad puspriekabę būtų galima valdyti taip, jog posūkio metu tos puspriekabės galinis tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti atitinkamai paženklinamos.

9.3.   Su balninių sukabintuvų montavimo plokštėmis atliktų 6 priedo 3.8 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius.

10.   Kablį turintys sukabinimo įtaisai

10.1.   Bendrieji kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų reikalavimai:

| 10.1.1. | Su visais kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atliktų 6 priedo 3.5 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir tie įtaisai turi atitikti 13 lentelėje nurodytas tipiškas vertes. |
| --- | --- |

10.1.1.

Su visais kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atliktų 6 priedo 3.5 punkte nurodytų bandymų rezultatai turi atitikti nustatytuosius ir tie įtaisai turi atitikti 13 lentelėje nurodytas tipiškas vertes.

| 10.1.2. | Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys turi atitikti nurodytuosius 19 brėžinyje ir 12 lentelėje. K1–K4 klasių įtaisai – neautomatiniai sukabinimo įtaisai, skirti naudoti tik su priekabomis, kurių didžiausioji leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonos, o KA1–KA3 klasių sukabinimo įtaisai yra automatiniai.

  19 brėžinys


  Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys ir paslankumas |
| --- | --- |

10.1.2.

Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys turi atitikti nurodytuosius 19 brėžinyje ir 12 lentelėje. K1–K4 klasių įtaisai – neautomatiniai sukabinimo įtaisai, skirti naudoti tik su priekabomis, kurių didžiausioji leidžiamoji masė neviršija 3,5 tonos, o KA1–KA3 klasių sukabinimo įtaisai yra automatiniai.

19 brėžinys

19 brėžinys

Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys ir paslankumas

Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys ir paslankumas

Image 26

| 10.1.3. | Kablį turintis sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas tik su žiedine sukabintuvo ąsa, o jeigu K klasės sukabinimo įtaisas naudojamas su L klasės žiedine sukabintuvo ąsa, sukabinimo įtaiso paslankumo laipsniai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 10.2 punkte. |
| --- | --- |

10.1.3.

Kablį turintis sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas tik su žiedine sukabintuvo ąsa, o jeigu K klasės sukabinimo įtaisas naudojamas su L klasės žiedine sukabintuvo ąsa, sukabinimo įtaiso paslankumo laipsniai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 10.2 punkte.

| 10.1.4. | Kablį turintis K klasės sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas su žiedine ąsa, užtikrinančia ne mažesnį nei 3 mm tarpelį arba laisvąją eigą, o jeigu ąsa nauja, tada didžiausias tarpelis turi būti 5 mm. Tinkamas sukabintuvo ąsas naudodamas 1 priede pateiktą pranešimo formą turi nurodyti sukabinimo įtaiso gamintojas. |
| --- | --- |

10.1.4.

Kablį turintis K klasės sukabinimo įtaisas turi būti naudojamas su žiedine ąsa, užtikrinančia ne mažesnį nei 3 mm tarpelį arba laisvąją eigą, o jeigu ąsa nauja, tada didžiausias tarpelis turi būti 5 mm. Tinkamas sukabintuvo ąsas naudodamas 1 priede pateiktą pranešimo formą turi nurodyti sukabinimo įtaiso gamintojas.

10.2.   K klasės sukabinimo įtaiso, jeigu naudojamas su L klasės žiedine ąsa, tačiau nepritvirtintas prie transporto priemonės, paeiliui fiksuojamų paslankumo kampų vertės turi atitikti toliau nurodomąsias – taip pat žr. 19 brėžinį:

| 10.2.1. | ± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią sukabinimo įtaiso ašį; |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią sukabinimo įtaiso ašį;

| 10.2.2. | ± 40° vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę sukabinimo įtaiso ašį; |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40° vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę sukabinimo įtaiso ašį;

| 10.2.3. | ± 20° sukimasis apie savo ašį horizontalioje išilginės sukabinimo įtaiso vidurio linijos plokštumoje. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20° sukimasis apie savo ašį horizontalioje išilginės sukabinimo įtaiso vidurio linijos plokštumoje.

10.3.   Automatiniai kablį turintys K klasės sukabinimo įtaisai turi turėti griebtuvą, kuris suprojektuotas taip, kad sukabintuvo ąsa būtų nukreipiama į sukabinimo įtaisą.

10.4.   Fiksavimas, apsaugantis, kad sukabinimo įtaisas neatsikabintų savaime:

| | Sujungtas sukabinimo įtaisas turi būti fiksuojamas dviem standžiai mechaniškai užspaudžiamais fiksavimo įtaisais, iš kurių kiekvienas turi išlikti užfiksuotas, jeigu sugestų kitas fiksavimo įtaisas. |
| --- | --- |

Sujungtas sukabinimo įtaisas turi būti fiksuojamas dviem standžiai mechaniškai užspaudžiamais fiksavimo įtaisais, iš kurių kiekvienas turi išlikti užfiksuotas, jeigu sugestų kitas fiksavimo įtaisas.

| | Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje. |
| --- | --- |

Kad sukabinimo įtaisas yra sukabintas ir užfiksuotas, turi būti matyti pažvelgus į mechaninio įtaiso išorę. Indikatoriaus padėtį turi būti įmanoma patikrinti apčiuopiant, pvz., tamsoje.

| | Mechaninis rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti abu fiksavimo įtaisai (IR sąlyga). |
| --- | --- |

Mechaninis rodmenų įtaisas turi teikti rodmenis, kad įjungti abu fiksavimo įtaisai (IR sąlyga).

| | Tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus. |
| --- | --- |

Tačiau pakanka nurodyti, kad įjungtas tik vienas įtaisas, jeigu šiuo atveju kitas įtaisas įjungiamas tuo pačiu metu ir toks veikimas numatytas projektuojant įtaisus.

10.5.   Rankenos

Rankenos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų patogu jas naudoti, jų galai turi būti suapvalinti. Sukabinimo įtaisas turi būti be aštrių briaunų arba jame greta rankenos turi nebūti suspaudimo vietų, kuriose būtų pavojus susižeisti eksploatuojant sukabinimo įtaisą. Be sukabintuvo ąsos sukabinimo įtaiso atkabinimo jėga, išmatuota statmenai rankenai ir išilgai rankenos spaudimo krypties, turi nebūti didesnė kaip 250 N.

12 lentelė

12 lentelė

Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys

Kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų matmenys

(žr. 19 brėžinį)

| Klasė | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ± 0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Mažiausias |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Didžiausias |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Didžiausias |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | + 1,6/– 0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Didžiausias |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Didžiausias |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Didžiausias |

Klasė

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Pastabos

e1

—

83

83

120

120

140

160

± 0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

± 0,5

e3

90

—

—

—

—

—

—

± 0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Mažiausias

f

130

175

175

180

180

200

200

Didžiausias

g

100

100

100

120

120

140

200

Didžiausias

a

45

45

45

45

45

45

45

- 1,6/– 0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

Didžiausias

L2

74

74

63

74

90

90

90

Didžiausias

L3

110

130

130

150

150

200

200

Didžiausias

13 lentelė

13 lentelė

Mažiausios tipiškos kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų vertės

Mažiausios tipiškos kablį turinčių K klasės sukabinimo įtaisų vertės

| Klasė | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Klasė

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

c

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   T klasės specialūs vilkimo sijų tipo sukabinimo įtaisai

11.1.   T klasės specialūs vilkimo sijų tipo sukabinimo įtaisai yra skirti naudoti su specialiais autotraukiniais, pvz., priekabomis transporto priemonėmis gabenti.

Šios transporto priemonės būna specialios konstrukcijos ir jų sukabinimo įtaisą gali tekti pritvirtinti tam tikroje arba neįprastoje vietoje.

11.2.   T klasės sukabinimo įtaisus turi būti leidžiama naudoti su tik su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, ir apie šį apribojimą turi būti informuojama naudojant 1 priede nurodytą pranešimo formą.

11.3.   T klasės sukabinimo įtaisai turi būti patvirtinami poromis ir juos turi būti įmanoma atskirti tik dirbtuvėse tokiais įrankiais, kokių paprastai nesivežama transporto priemonėje.

11.4.   T klasės sukabinimo įtaisai neturi būti automatinio veikimo.

11.5.   T klasės sukabinimo įtaisai turi atitikti 6 priedo 3.3 punkte, išskyrus 3.3.4 punktą, nustatytus atitinkamo bandymo reikalavimus.

11.6.   Nepritvirtinto prie transporto priemonės, tačiau surinkto sukabinimo įtaiso, kurio padėtis atitinką įprastąją padėtį, kai jis būna pritvirtintas prie transporto priemonės, mažiausi vienu metu nustatyti paslankumo kampai:

| 11.6.1. | ± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį; |
| --- | --- |

11.6.1.

± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį;

| 11.6.2. | ± 8° vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę ašį; |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8° vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę ašį;

| 11.6.3. | ± 3° sukimasis apie savo ašį ir horizontalią išilginę sukabinimo įtaiso ašį. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3° sukimasis apie savo ašį ir horizontalią išilginę sukabinimo įtaiso ašį.

12.   W klasės specialūs vilkimo sijų tipo sukabinimo įtaisai

12.1.1.   W klasės sukabinimo įtaisai automatine veiksmų seka turi automatiškai mechaniškai sujungti dvi transporto priemones ir užtikrinti elektrinę bei pneumatinę stabdžių pavaros jungtį.

12.1.2.   W klasės sukabinimo įtaisai automatine veiksmų seka turi automatiškai nutraukti elektrinę ir pneumatinę stabdžių pavaros jungtį ir mechaniškai atkabinti transporto priemones vieną nuo kitos.

12.2.   W klasės sukabinimo įtaisai turi atitikti 6 priedo 3.3 punkte, išskyrus 3.3.4 punktą, nustatytus atitinkamo bandymo reikalavimus. Būtina patikrinti uždarymo ir visus fiksavimo įtaisus, juos veikiant 0,25 D statine jėga atidarymo kryptimi. Atliekant šį bandymą užraktas neturi atsidaryti. Baigus bandymą, fiksavimo įtaisas turi tinkamai veikti. Sukabinimo įtaiso ritinio formos kaiščiams pakanka taikyti 0,1 D bandymo jėgą.

12.3.   Nepritvirtinto prie transporto priemonės, tačiau surinkto ir prikabinto sukabinimo įtaiso, kurio padėtis atitinką įprastąją padėtį, kai jis būna pritvirtintas prie transporto priemonės, mažiausi vienu metu nustatyti paslankumo kampai:

| 12.3.1. | ± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį; |
| --- | --- |

12.3.1.

± 90° horizontalioje plokštumoje apie vertikalią ašį;

| 12.3.2. | ± 20° vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę ašį; |
| --- | --- |

12.3.2.

± 20° vertikalioje plokštumoje apie horizontalią skersinę ašį;

| 12.3.3. | ± 25° sukimasis apie savo ašį ir horizontalią išilginę sukabinimo įtaiso ašį. |
| --- | --- |

12.3.3.

± 25° sukimasis apie savo ašį ir horizontalią išilginę sukabinimo įtaiso ašį.

12.4.   W klasės sukabinimo įtaisas su nuotolinio valdymo įtaisu turi atitikti šio priedo 13 dalyje nustatytus reikalavimus.

12.5.   W klasės sukabinimo įtaisas turi turėti nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisą, atitinkantį šio priedo 13 dalies reikalavimus.

13.   Nuotolinio rodmenų pateikimo ir nuotolinio valdymo įtaisai

13.1.   Nuotolinio rodmenų pateikimo ir nuotolinio valdymo įtaisus leidžiama įrengti tik automatinėse vilkties jungtyse ir automatiniuose balniniuose sukabintuvuose.

Nuotolinio rodmenų pateikimo ir nuotolinio valdymo įtaisus galima įrengti tik C50-X ir G50-X klasių automatiniuose sukabinimo įtaisuose.

Nuotolinio rodmenų pateikimo ir nuotolinio valdymo įtaisai neturi riboti prikabintos sukabintuvo ąsos arba prikabintos puspriekabės mažiausios laisvosios eigos. Tie įtaisai turi būti neišardomai pritvirtinti prie transporto priemonės.

Visiems nuotolinio rodmenų pateikimo arba nuotolinio valdymo įtaisams bei visoms kontrolės ir perdavimo įtaisų sudedamosioms dalims taikoma sukabinimo įtaiso išbandymo ir patvirtinimo tvarka.

13.2.   Nuotolinis rodmenų pateikimas

13.2.1.   Jeigu sukabinimas atliekamas automatiškai, nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisai apie sukabinimo įtaiso sukabinimą ir užblokavimą dviem fiksavimo įtaisais signalizuoja regimuoju signalu pagal 13.2.2 punktą. Papildomai gali būti signalizuojama apie neužfiksuotą įtaiso padėtį. Tokiu atveju turi būti signalizuojama taip, kaip nustatyta 13.2.3 punkte.

Nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas turi būti automatiškai įjungiamas ir vėl nustatomas į pradinę padėtį kiekvieną kartą atkabinant ir sukabinant sukabinimo įtaisą.

13.2.2.   Apie sukabinimo įtaiso sukabinimą ir užfiksavimą dviem įtaisais signalizuojama žalios spalvos šviesos signalu.

13.2.3.   Jeigu signalizuojama apie nesukabintą sukabinimo įtaisą ir (arba) to įtaiso neužfiksavimą, naudojamas raudonos spalvos šviesos signalas.

13.2.4.   Jeigu teikiami rodmenys apie automatinio sukabinimo užbaigimą, nuotolinis rodmenų pateikimo indikatorius turi būti tinkamas, kad būtų pateikiami rodmenys apie tai, kad sukabinimo kaištis iki galo yra įkištas į užraktą ir kad tas kaištis užfiksuotais dviem blokavimo įtaisais.

13.2.5.   Kaip nors sugedus nuotolinio rodmenų pateikimo sistemai, sukabinimo proceso metu turi nebūti pateikiami rodmenys apie sukabintą ir užfiksuotą sukabinimo įtaisą, jeigu tas procesas nėra užbaigtas iki galo.

13.2.6.   Vienam iš dviejų fiksavimo įtaisų, kuriais yra užfiksuotas sukabinimo įtaisas, išsijungus, žalios spalvos šviesos signalas turi užgesti, o raudonos – užsidegti.

13.2.7.   Turi būti išlaikyti prie sukabinimo įtaiso tiesiogiai pritvirtinti mechaniniai indikatoriai.

13.2.8.   Kad nebūtų blaškomas vairuotojo dėmesys, kai jis įprastai vairuoja transporto priemonę, privaloma nuostata, jog būtų išjungiamas nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas, tačiau tas įtaisas turi būti automatiškai įjungtas, kai sukabinimo įtaisas po to vėl atidaromas ir sukabintas vėl uždaromas, – žr. 13.2.1 punktą.

13.2.9.   Jei nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas įrengiamas transporto priemonės kabinoje, jis turi būti įrengiamas tiesioginiame vairuotojo regėjimo lauke ir turi būti aiškiai pažymėtas.

Jei nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas įrengiamas transporto priemonės šone, jis turi būti nuolatos ir aiškiai pažymėtas.

13.3.   Nuotolinis valdymas

13.3.1.   Jeigu naudojamas šios taisyklės 2.8 punkte apibrėžtas nuotolinio valdymo įtaisas, taip pat turi būti įrengtas 13.2 punkte aprašytas nuotolinio rodmenų pateikimo įtaisas.

13.3.2.   Turi būti numatytas specialus jungiklis (t. y. pagrindinis jungiklis, svertas arba vožtuvas), kuris leistų sukabinti arba atkabinti sukabinimo įtaisą nuotolinio valdymo įtaisu. Jeigu tas pagrindinis jungiklis yra ne vairuotojo kabinoje, jis turi būti tokioje vietoje, kurioje prie jo negalėtų laisvai patekti neturintys tam leidimo asmenys arba tas jungiklis turi būti užrakinamas. Tiesiogiai valdyti sukabinimo įtaisą iš vairuotojo kabinos galima tik tada, jeigu yra užtikrinta, kad tas sukabinimo įtaisas netyčia nesuveiktų (pvz., įrengus dviejų pakopų valdymą).

Turi būti įmanoma nustatyti, ar nuotoliniu valdymu valdomas sukabinimo įtaisas yra atkabintas ar ne.

13.3.3.   Jeigu nuotolinio valdymo sistema apima sukabinimo įtaisą, kuris yra atkabinamas išorine jėga, sąlygos, kurioms esant suveikia ta jėga, atitinkamai turi būti nurodytos vairuotojui. To daryti nėra būtina, jeigu veikiant nuotoliniam valdymui, ta išorinė jėga yra vienintelė veikiančioji.

13.3.4.   Jeigu nuotolinio valdymo sistemos vykdymo įrenginys, kuriuo atkabinamas sukabinimo įtaisas, yra ne transporto priemonėje, turi būti įmanoma apžvelgti plotą tarp sukabintų transporto priemonių, tačiau vis dėlto neturi būti būtina patekti į tą plotą norint įjungti tą vykdymo įrenginį.

13.3.5.   Dėl bet kokios vienos valdymo klaidos arba kokio sistemos gedimo atsitiktinai neturi atsikabinti sukabinimo įtaisas, kai transporto priemonė įprastu būdu važiuoja keliu. Apie visus sistemos gedimus turi būti tiesiogiai pateikiami rodmenys arba tas gedimas turi būti iš karto akivaizdus atliekant kitą valdymo operaciją, pvz., dėl veikimo sutrikimo.

13.3.6.   Jeigu sugenda nuotolinio valdymo sistema, avariniu atveju turi būti įmanoma atkabinti sukabinimo įtaisą bent vienu kitu būdu. Jeigu tokiam avariniam atjungimui atlikti būtini įrankiai, jie turi būti įtraukti į transporto priemonės įrankių komplektą. Šio priedo 3.6 punkto reikalavimai netaikomi rankenoms, kurios skirtos tik avariniu atveju atkabinti sukabinimo įtaisui.

13.3.7.   Nuotolinio valdymo įtaisai turi būti nuolatos ir aiškiai pažymėti.

---

6 PRIEDAS

MECHANINIŲ SUKABINIMO ĮTAISŲ ARBA SUDEDAMŲJŲ DALIŲ BANDYMAI

1.   Bendrieji bandymų reikalavimai

1.1.   Sukabinimo įtaisų pavyzdžiai turi būti išbandyti, atliekant tų įtaisų stiprumo ir veikimo bandymus. Bandymai turi būti atliekami blogiausiojo atvejo sąlygomis.

Blogiausiojo atvejo sąlygoms nustatyti gali būti atliekami teoriniai apskaičiavimai. Bandymus fizinėms ypatybėms nustatyti galima atlikti, jeigu tai įmanoma padaryti, tačiau jeigu nenurodyta kitaip, tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba gali nereikalauti atlikti bandymų fizinėms ypatybėms nustatyti, jei atsižvelgiant į paprastą sudedamųjų dalių konstrukciją galima atlikti teorinius apskaičiavimus.

Visais atvejais teoriniais apskaičiavimais turi būti užtikrinamas toks pats rezultatų patikimumas kaip atliekant dinaminius arba statinius bandymus. Jeigu iškyla abejonių, pirmenybė teikiama dinaminių bandymų rezultatams.

Taip pat žr. šios taisyklės 4.10 punktą.

1.2.   Dinaminiu bandymu (patvarumo bandymu) turi būti patikrintas sukabinimo įtaisų stiprumas. Tam tikrais atvejais gali būti reikalinga atlikti keletą papildomų statinių bandymų (žr. šio priedo 3 dalį).

1.3.   Dinaminiam bandymui (išskyrus bandymą pagal šio priedo 3.10 punktą) atlikti naudojamos apkrovos kreivė turėtų būti beveik banguotos formos (sinusoidė) (kintamojo ženklo ir (arba) ritmiškai kintanti apkrova), o įtempių ciklas turėtų atitikti medžiagos savybes. Neturėtų būti nustatoma jokių trūkių arba lūžių.

1.4.   Atliekant privalomus statinius bandymus leidžiama tik maža liekamoji deformacija. Jeigu nenurodyta kitaip, nutraukus apkrovą plastiškoji deformacija turi neviršyti daugiau nei 10 % didžiausios per bandymą išmatuotos deformacijos. Jeigu per bandymą matuojant deformaciją, matuokliui kyla pavojus ir jeigu ta pati vertė nustatoma kitais bandymais, pvz., dinaminiu bandymu, tada šią statinio bandymo dalį galima praleisti.

1.5.   Numatant dinaminių bandymų metu naudotinas apkrovas, atsižvelgiama į horizontalią dedamąją jėgą išilginėje transporto priemonės ašyje ir vertikalią dedamąją jėgą. Neatsižvelgiama į horizontalias dedamąsias jėgas, skersines išilginei transporto priemonės ašiai, ir jėgos momentus, jeigu jie yra mažareikšmiai. Šis supaprastinimas negalioja bandymo procedūrai pagal šio priedo 3.10 punktą.

Jeigu dėl sukabinimo įtaiso konstrukcijos arba to įtaiso ar papildomų sistemų (naudojamų kaip stabilizatoriai, greitai sukabinami įtaisai ir t. t.) pritvirtinimo prie transporto priemonės yra sukuriamos papildomos jėgos arba momentai, tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba gali prašyti atlikti papildomus bandymus.

Horizontali dedamoji jėga išilginėje transporto priemonės ašyje – tai teoriškai apibrėžta atskaitos jėga, D arba Dc vertė. Vertikali dedamoji jėga, jeigu taikoma – tai statinė vertikali atramos apkrova S sukabinimo vietoje ir skaičiuojamoji vertikali apkrova V arba balninio sukabintuvo statinė vertikali atramos apkrova U.

1.6.   Tipiškos vertės D, Dc, S, V ir U, pagal kurias atliekami bandymai ir kurios apibrėžtos šios taisyklės 2.11 punkte, turi būti paimtos iš gamintojo paraiškos suteikti tipo patvirtinimą – žr. 1 ir 2 prieduose pateiktas pranešimo formas.

1.7.   Bet koks standžiai mechaniškai sujungtas sukabinimo įtaisas, kurį tam tikroje padėtyje išlaiko spyruoklės jėga, turi išlikti šioje padėtyje, jeigu jį labiausiai nepageidautina kryptimi paveiktų jėga, kurios vertė prilygtų trims sukabinimo įtaiso masėms.

2.   Bandymo procedūros

Taikant bandymo procedūrą pagal šio priedo 3.10 punktą, 2.1, 2.2, 2.3 ir 2.5 punktai netaikomi.

2.1.   Su pavyzdžiu atliekant dinaminius ir statinius bandymus, pavyzdys turi būti įdėtas į tinkamą bandymo įrenginį, kurio spaudžiamosiomis sudedamosiomis dalimis tas pavyzdys veikiamas jėga taip, kad jo neveiktų jokios papildomos jėgos arba jėgos momentai, išskyrus aiškiai apibrėžtą bandymo jėgą. Jeigu atliekami bandymai su kintamojo ženklo jėga, tos jėgos veikimo kryptis nuo aiškiai apibrėžtosios neturi skirtis daugiau nei ± 1°. Atliekant bandymus, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga, ir statinius bandymus kampas nustatomas atsižvelgiant į didžiausią bandymo jėgą. Šiuo tikslu paprastai teks pasirinkti jėgos veikiamą sujungimą (t. y. sukabinimo vietą) ir tokiu pačiu atstumu esantį antrą sujungimą.

2.2.   Bandymas atliekamas ne didesniu kaip 35 Hz dažniu. Pasirinktasis dažnis yra lengvai atskiriamas nuo bandymo įrenginio, įskaitant bandomąjį įtaisą, rezonanso dažnių. Atliekant asinchroniškus bandymus, dviejų dedamųjų jėgų dažniai turi skirtis maždaug 1 % ir ne daugiau nei 3 % Plieninių sukabinimo įtaisų įtempių ciklų skaičius yra 2 × 106. Sukabinimo įtaisams, pagamintiems ne iš plieno, o iš kitų medžiagų, gali būti reikalingas didesnis ciklų skaičius. Įtrūkių atsiradimo patikra turi būti atlikta spalvotosios defektoskopijos arba lygiaverčiu metodu.

2.3.   Bandymų, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga, bandymo jėga būna lygi didžiausiai veikiančiai jėgai ir mažiausiai veikiančiai jėgai, kuri negali viršyti 5 % didžiausios veikiančios jėgos, jeigu konkrečioje bandymo procedūroje nenurodyta kitaip.

2.4.   Atliekant statinius bandymus, išskyrus šio priedo 3.2.3 punkte nustatytuosius specialius bandymus, pavyzdys bandymo jėga turi būti veikiamas tolygiai ir intensyviai ir tos jėgos poveikis turi trukti bent 60 sekundžių.

2.5.   Išbandomus sukabinimo įtaisus arba sudedamąją dalį bandymo įrenginyje paprastai reikėtų pagal galimybes kuo standžiau pritvirtinti įprastoje faktinėje padėtyje, kokioje tie įtaisai būtų naudojami transporto priemonėje. Sukabinimo įtaisas turėtų būti užfiksuotas gamintojo arba pareiškėjo nurodytais įtaisais bei tam įtaisui arba sudedamajai daliai prie transporto priemonės pritvirtinti skirtais įtaisais ir (arba) jų mechaninės charakteristikos turėtų būti vienodos.

2.6.   Sukabinimo įtaisai arba sudedamosios dalys turi būti išbandytos įprastomis sąlygomis, kuriomis tuos įtaisus yra numatyta naudoti kelyje. Tačiau gamintojo nuožiūra ir susitarus su technine tarnyba lanksčias sudedamąsias dalis galima standžiai pritvirtinti, jeigu tai būtina, kad būtų galima atlikti bandymą, ir jeigu neiškyla abejonių, kad tas dalis taip įtvirtinus būtų labai iškraipyti bandymo rezultatai.

Lanksčias sudedamąsias dalis, kurios perkaista dėl to, kad šis bandymas atliekamas pagal sutrumpintą programą, galima pakeisti bandymo atlikimo metu. Bandymo metu naudojamomis apkrovomis bandomąjį pavyzdį galima veikti specialiais įtaisais be tarpų.

3.   Specialieji bandymų reikalavimai

Taikant bandymo procedūrą pagal šio priedo 3.10 punktą, 3.1.1–3.1.6 punktai netaikomi.

3.1.   Jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos

3.1.1.   Jungiamuosius rutulius turintys mechaniniai sukabinimo įtaisai gali būti šių tipų:

| a) | vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamaisiais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinius); |
| --- | --- |

a)

vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamaisiais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinius);

| b) | jungiamieji rutuliai, sudaryti iš kelių sudedamųjų dalių, kurias galima išmontuoti (žr. 20c, 20d ir 20e brėžinius); |
| --- | --- |

b)

jungiamieji rutuliai, sudaryti iš kelių sudedamųjų dalių, kurias galima išmontuoti (žr. 20c, 20d ir 20e brėžinius);

| c) | vilkties sijos be pritvirtintų rutulių (žr. 20f brėžinį). |
| --- | --- |

c)

vilkties sijos be pritvirtintų rutulių (žr. 20f brėžinį).

20 brėžinys

Rutulį turinčios vilkties sijos išdėstymas

| | a) | Vientisa vilkties sija su jungiamuoju rutuliu |
| --- | --- | --- |

Image 27

a)

Vientisa vilkties sija su jungiamuoju rutuliu

| b) | Uždėtas rutulys gali būti nuimamas ranka, nenaudojant jokių įrankių, pvz., gali būti naudojama kaištinė jungtis |
| --- | --- |

b)

Uždėtas rutulys gali būti nuimamas ranka, nenaudojant jokių įrankių, pvz., gali būti naudojama kaištinė jungtis

| c) | Vilkties sija su rutuliu, kurį galima nuimti naudojantis tam tikrais įrankiais |
| --- | --- |

c)

Vilkties sija su rutuliu, kurį galima nuimti naudojantis tam tikrais įrankiais

| d) | Vilkties sija su nuimamu rutuliu, uždėtu ant pritvirtintos atramos, pvz., A50 klasės |
| --- | --- |

d)

Vilkties sija su nuimamu rutuliu, uždėtu ant pritvirtintos atramos, pvz., A50 klasės

| e) | Vilkties sija su rutuliu, kurį galima nuimti naudojantis tam tikrais įrankiais |
| --- | --- |

e)

Vilkties sija su rutuliu, kurį galima nuimti naudojantis tam tikrais įrankiais

| f) | Vilkties sija be pritvirtinto rutulio |
| --- | --- |

f)

Vilkties sija be pritvirtinto rutulio

3.1.2.   Pagrindinis bandymas – tai dinaminis patvarumo bandymas. Bandinys, su kuriuo atliekamas bandymas – tai jungiamasis rutulys, rutulio kakliukas ir pritvirtinimo detalės, kuriomis sąranka pritvirtinama prie transporto priemonės. Jungiamasis rutulys ir vilkties sija bandymo įrenginyje, kuriuo galima sukurti kintamojo ženklo jėgas, turi būti standžiai pritvirtinti tokioje padėtyje, kokioje tos sudedamosios dalys yra numatytos naudoti.

3.1.3.   Jungiamojo rutulio ir vilkties sijos pritvirtinimo vietas nurodo transporto priemonės gamintojas (žr. šios taisyklės 2 priedo priedėlį).

3.1.4.   Įtaisai bandymui atlikti pateikiami su visomis konstrukcijos detalėmis, galinčiomis turėti įtakos stiprumo veiksniams (pavyzdžiui, su elektros šakutės lizdo pritvirtinimo plokštele, visais ženklinimais ir t. t.). Su bandomuoju įtaisu pateikiamos visos sudedamosios dalys, kurios naudojamos iki fiksavimo ir tvirtinimo vietų. Sukabinimo įtaiso jungiamojo rutulio ir tvirtinimo vietų geometrinę padėtį atskaitos linijos atžvilgiu nurodo transporto priemonės gamintojas ir ta vieta nurodoma bandymo ataskaitoje. Sukabinimo įtaisą pritvirtinus visose atitinkamose padėtyse (visą informaciją apie pritvirtinimo vietų padėtį atskaitos linijos atžvilgiu vilkiko gamintojas nurodo vilkimo įtaiso gamintojui), bandymo stende atliekami bandymai.

3.1.5.   Įtaisą įtvirtinus bandymo stende, su įtaisu atliekamas kintamojo įtempio bandymas, rutulį veikiant 21 arba 22 brėžinyje nurodytu kampu.

Atliekant bandymą naudojamo kampo kryptis nustatoma atsižvelgiant į rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos ir aukščiausiai esančią iš artimiausių sukabinimo įtaiso tvirtinimo vietų kertančios horizontalios linijos, jeigu matuojama horizontalioje plokštumoje, vertikalųjį santykį su rutulio vidurį kertančia vertikaliąja skersine plokštuma. Jeigu tvirtinimo vieta yra virš horizontaliosios atskaitos linijos, bandymas turi būti atliktas taikant kampą α = + 15° ± 1°, o jeigu ta tvirtinimo vieta yra žemiau horizontaliosios atskaitos linijos – bandymas turi būti atliktas taikant kampą α = – 15° ± 1° (žr. 21 brėžinį). Tvirtinimo vietos, į kurias būtina atsižvelgti nustatant bandymui naudojamą kampą – tai gamintojo nurodytosios vietos, kuriomis vilkiko įrangai perduodamos didžiausios vilkimo jėgos.

Šis kampas pasirinktas dėl to, kad būtų atsižvelgta į vertikalią statinę ir dinaminę apkrovą ir jis naudojamas tik tada, jeigu leidžiamoji statinė apkrova ne didesnė nei

| S = 120 × D | [N] |
| --- | --- |

S = 120 × D

[N]

Jeigu statinė vertikali apkrova viršija pirmiau apskaičiuotąją, kampas taikant abi sąlygas didinamas iki 20°.

Dinaminio bandymo metu naudojama šį bandymo jėga:

Fhs res = ± 0,6 D

3.1.6.   Su skirtingų tipų sukabinimo įtaisais (žr. šio priedo 3.1.1 punktą) bandymai atliekami toliau nurodyta tvarka.

| 3.1.6.1. | Vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamaisiais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinius).
  3.1.6.1.1.   Stiprumo bandymai su 20a ir 20b brėžiniuose nurodytais įtaisais atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus.

  21 brėžinys


  Bandymo jėgos taikymo kampai







  Pastaba. Atskaitos linijai lygiagreti linija kerta aukščiausiai esančią ir artimiausią vilkties sijos tvirtinimo prie transporto priemonės vietą – žr. 6 priedo 3.1.5 punktą.

  22 brėžinys


  Bandymo jėgos taikymo kampai







  Pastaba. Kintamojo ženklo bandymo jėgos Fhs res kryptis priklauso nuo rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos vietos tai atskaitos linijai lygiagrečios linijos atžvilgiu – žr. 21 brėžinį. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Vientisi jungiamieji rutuliai, įskaitant įtaisus su nekeičiamaisiais nuimamaisiais rutuliais (žr. 20a ir 20b brėžinius).

3.1.6.1.1.   Stiprumo bandymai su 20a ir 20b brėžiniuose nurodytais įtaisais atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus.

21 brėžinys

Bandymo jėgos taikymo kampai

Image 28

Pastaba. Atskaitos linijai lygiagreti linija kerta aukščiausiai esančią ir artimiausią vilkties sijos tvirtinimo prie transporto priemonės vietą – žr. 6 priedo 3.1.5 punktą.

22 brėžinys

Bandymo jėgos taikymo kampai

Image 29

Pastaba. Kintamojo ženklo bandymo jėgos Fhs res kryptis priklauso nuo rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos vietos tai atskaitos linijai lygiagrečios linijos atžvilgiu – žr. 21 brėžinį.

| 3.1.6.2. | Jungiamieji rutuliai, sudaryti iš sudedamųjų dalių.
  Nustatomos šios kategorijos:






  a) | vilkties sija ir rutulys (žr. 20c brėžinį); |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Jungiamieji rutuliai, sudaryti iš sudedamųjų dalių.

Nustatomos šios kategorijos:

a)

vilkties sija ir rutulys (žr. 20c brėžinį);

| b) | vilkties sija ir rutulys, sujungtas su pritvirtinta atrama (žr. 20d brėžinį); |
| --- | --- |

b)

vilkties sija ir rutulys, sujungtas su pritvirtinta atrama (žr. 20d brėžinį);

| c) | vilkties sija ir keičiamasis rutulys (žr. 20e brėžinį); |
| --- | --- |

c)

vilkties sija ir keičiamasis rutulys (žr. 20e brėžinį);

| d) | vilkties sija be rutulio (žr. 20f brėžinį). |
| --- | --- |

d)

vilkties sija be rutulio (žr. 20f brėžinį).

3.1.6.2.1.   Stiprumo bandymai su 20c–20f brėžiniuose nurodytais įtaisais atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus. e ir f brėžiniuose nustatytiems matmenims galima taikyti ± 5 mm gamybinį leidžiamąjį nuokrypį, jis turi būti nurodytas bandymo ataskaitoje.

Bandymas su vilkties sija (žr. 20f brėžinį) atliekamas su (prie atramos) pritvirtintu rutuliu. Atsižvelgiama į vilkties sijos dalies, esančios tarp tvirtinimo vietų ir rutulio atramos tvirtinimo paviršiaus, rezultatus.

e ir f brėžiniuose nustatytiems matmenims galima taikyti ± 5 mm gamybinį leidžiamąjį nuokrypį, jį turi nurodyti sukabinimo įtaiso gamintojas.

| 3.1.6.3. | Sukabinimo įtaisai, kurių jungiamąjį rutulį galima išmontuoti ir pakeisti ir kurių rutulio gali būti keičiamieji e bei f matmenys, – žr. 22 brėžinį.
  3.1.6.3.1.   Stiprumo bandymai su tokiomis vilkties sijomis atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus.
  3.1.6.3.2.   Jeigu gamintojas ir tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba sutartimi gali apibrėžti blogiausią sukabinimo įtaiso sudedamųjų dalių konfigūraciją, pakanka vieno bandymo su tokia sudedamųjų dalių konfigūracija.
  Priešingu atveju, rutulį sumontavus keliose padėtyse pagal supaprastintą bandymo programą, nurodytą 3.1.6.3.3 punkte, atliekama keletas bandymų.
  3.1.6.3.3.   Atliekant bandymą pagal supaprastintą programą, f vertė yra tarp apibrėžtos fmin vertės ir fmax vertės, kuri nėra didesnė nei 100 mm. Rutulys turi būti bent 130 mm (emax) atstumu nuo atramos. Kad būtų apimtos visos galimos rutulio padėtys, srityje, apibrėžtoje horizontaliu atstumu nuo montavimo paviršiaus ir dydžio f vertikaliu intervalu (fmin–fmax), turi būti išbandyti du įtaisai:






  a) | vienas įtaisas su rutuliu viršutinėje (fmax) padėtyje ir |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.

Sukabinimo įtaisai, kurių jungiamąjį rutulį galima išmontuoti ir pakeisti ir kurių rutulio gali būti keičiamieji e bei f matmenys, – žr. 22 brėžinį.

3.1.6.3.1.   Stiprumo bandymai su tokiomis vilkties sijomis atliekami pagal 3.1.5 punkto reikalavimus.

3.1.6.3.2.   Jeigu gamintojas ir tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba sutartimi gali apibrėžti blogiausią sukabinimo įtaiso sudedamųjų dalių konfigūraciją, pakanka vieno bandymo su tokia sudedamųjų dalių konfigūracija.

Priešingu atveju, rutulį sumontavus keliose padėtyse pagal supaprastintą bandymo programą, nurodytą 3.1.6.3.3 punkte, atliekama keletas bandymų.

3.1.6.3.3.   Atliekant bandymą pagal supaprastintą programą, f vertė yra tarp apibrėžtos fmin vertės ir fmax vertės, kuri nėra didesnė nei 100 mm. Rutulys turi būti bent 130 mm (emax) atstumu nuo atramos. Kad būtų apimtos visos galimos rutulio padėtys, srityje, apibrėžtoje horizontaliu atstumu nuo montavimo paviršiaus ir dydžio f vertikaliu intervalu (fmin–fmax), turi būti išbandyti du įtaisai:

a)

vienas įtaisas su rutuliu viršutinėje (fmax) padėtyje ir

| b) | vienas įtaisas su rutuliu apatinėje (fmin) padėtyje. |
| --- | --- |

b)

vienas įtaisas su rutuliu apatinėje (fmin) padėtyje.

Bandymo jėgos taikymo kampas bus neigiamas arba teigiamas atsižvelgiant į rutulio vidurį kertančios horizontaliosios atskaitos linijos ir pastarajai lygiagrečios linijos, kertančios aukščiausią arčiausiai esantį sukabinimo įtaiso tvirtinimo vietą, tarpusavio padėtį. Taikytini kampai pateikiami 22 brėžinyje.

3.1.7.   Jeigu keičiamasis rutulys pritvirtinimas kokiomis nors kitomis priemonėmis, o ne varžtais, pvz., spyruokliniais fiksatoriais, ir jeigu atliekant dinaminį bandymą tvirtinimo priemonė neišbandoma standžiojo mechaninio sujungimo atžvilgiu, tada su tvirtinimo priemone atliekamas statinis bandymas, kuris taikomas rutuliui, arba tvirtinimo priemonė tinkama kryptimi išbandoma standžiojo mechaninio sujungimo atžvilgiu. Jeigu standžiojo mechaninio sujungimo priemonė rutulio įtaisą išlaiko vertikalioje padėtyje, atliekant statinį bandymą rutulys veikiamas vertikalia į viršų nukreipta D vertės jėga. Jeigu standžiojo mechaninio sujungimo priemonė rutulio įtaisą išlaiko skersine horizontalios konstrukcijos priemone, atliekant statinį bandymą šia kryptimi veikiama 0,25 D vertės jėga. Atliekant pirmiau minėtus bandymus, standžiojo mechaninio sujungimo įtaisas neturi sugesti arba būti deformuotas taip, kad dėl to galėtų sutrikti jo veikimas.

3.1.8.   4.8 punkte nurodytos pagalbinio sukabinimo įtaiso pritvirtinimo vietos turi atlaikyti 2D horizontalią statinę jėgą, ne didesnę nei 15 kN. Jeigu atsikabinusią priekabą sulaikančiam lynui numatyta atskira pritvirtinimo vieta, ji turi atlaikyti horizontalią statinę jėgą, kurios vertė yra D.

3.2.   Jungiamosios movos

3.2.1.   Su tuo pačiu bandomuoju pavyzdžiu, naudojant kintamojo ženklo bandymo jėgą, atliekamas pagrindinis patvarumo ir statinis (kėlimo) bandymas.

3.2.2.   Dinaminis bandymas turi būti atliktas su A klasės atitinkamo stiprumo jungiamuoju rutuliu. Jungiamoji mova su jungiamuoju rutuliu bandymo įrenginyje turi būti išdėstyti pagal gamintojo nurodymus ir atsižvelgiant į padėtį, kuri atitiktų tų įtaisų montavimo prie transporto priemonės būdą. Neturėtų būti jokios galimybės, kad bandomąjį pavyzdį veiktų ne tik bandymo, bet ir kita jėga. Bandymo jėga turi būti nukreipta išilgai linijos, kertančios rutulio vidurį ir 15° kampu pakreiptos į apačią atgal (žr. 23 brėžinį). Patvarumo bandymas su bandiniu atliekamas naudojant tokią bandymo jėgą:

Fhs res w = ± 0,6 D

Jeigu didžiausioji leidžiamoji statinė vertikalioji apkrova S viršija 120 D, bandymo kampas padidinamas iki 20°.

23 brėžinys

Dinaminis bandymas

Image 30

3.2.3.   Taip pat turi būti atliktas statinis kėlimo bandymas. Bandymas atliekamas su jungiamuoju rutuliu, kurio skersmuo turi būti 49,00–49,13 mm, kad būtų imituojamas susidėvėjęs jungiamasis rutulys. Jungiamoji mova statmenai jos skersinei ir išilginei vidurio linijai veikiama kėlimo jėga Fa, ją tolygiai ir intensyviai didinant, kol jos vertė tampa lygi

Fa = g (C + S/1 000) kN ir tos jėgos poveikis trunka 10 sekundžių.

Jungiamoji mova neturi atsiskirti nuo rutulio ir jokioje jungiamosios movos sudedamojoje dalyje neturi būti liekamosios deformacijos, galinčios turėti neigiamo poveikio jos funkciniam pajėgumui.

3.2.4.   4.9 punkte nurodytos pagalbinio (-ių) sukabinimo įtaiso (-ų) pritvirtinimo vieta (-os) turi atlaikyti 2D statinę jėgą, ne didesnę nei 15 kN.

3.3.   Vilkties jungtys ir prikabinimo sijos

3.3.1.   Su pavyzdžiu turi būti atliktas patvarumo bandymas. Sukabinimo įtaisas turi būti su visomis detalėmis, reikalingomis, kad tą įtaisą būtų galima pritvirtinti prie transporto priemonės. Visi tarpiniai įtaisai, pritvirtinti tarp vilkties jungties ir transporto priemonės rėmo (t. y. prikabinimo sijų), turi būti išbandyti naudojant tą pačią jėgą kaip ir bandant sukabinimo įtaisą. Išbandant prikabinimo sijas, skirtas naudoti su standartinėmis vilkties jungtimis, vertikalia apkrova veikiama išilginiu atstumu nuo tvirtinimo vietų vertikalios plokštumos, kai tas atstumas yra lygus standartinio atitinkamo sukabinimo įtaiso padėčiai.

3.3.2.   Lanksčiųjų vilkimo sijų vilkties jungtys (S = 0)

Dinaminiai bandymai turi būti atlikti naudojant horizontalią kintamojo ženklo jėgą Fhw = 0,6 D, kuri išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje veikia žemei lygiagrečia kryptimi ir kerta sukabinimo kaiščio vidurį.

3.3.3.   Su priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, naudojama vilkties jungtis (S > 0).

3.3.3.1.   Priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę: Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru ir kurių masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę, vilkties jungtys turi būti išbandytos taip pat, kaip ir šio priedo 3.1 punkte aprašyti jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos.

3.3.3.2.   Didesnės nei 3,5 tonos masės priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

| | Pavyzdys, atliekant asinchronišką patvarumo bandymą, veikiamas bandymo apkrovomis horizontalia ir vertikalia kryptimis. Horizontali apkrovos veikimo kryptis išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje turi būti lygiagreti žemei ir kirsti sukabinimo kaiščio vidurį. Vertikali apkrova turi būti statmena horizontalios apkrovos linijai ir nukreipta į išilginę sukabinimo kaiščio vidurio liniją. |
| --- | --- |

Pavyzdys, atliekant asinchronišką patvarumo bandymą, veikiamas bandymo apkrovomis horizontalia ir vertikalia kryptimis. Horizontali apkrovos veikimo kryptis išilginėje vidurinėje vilkiko plokštumoje turi būti lygiagreti žemei ir kirsti sukabinimo kaiščio vidurį. Vertikali apkrova turi būti statmena horizontalios apkrovos linijai ir nukreipta į išilginę sukabinimo kaiščio vidurio liniją.

| | Vilkties jungtis ir sukabintuvo ąsa bandymo stende pritvirtinamos tomis priemonėmis, kuriomis tie įtaisai primontuojami prie transporto priemonės pagal gamintojo pateiktus montavimo nurodymus. |
| --- | --- |

Vilkties jungtis ir sukabintuvo ąsa bandymo stende pritvirtinamos tomis priemonėmis, kuriomis tie įtaisai primontuojami prie transporto priemonės pagal gamintojo pateiktus montavimo nurodymus.

| | Taikomos šios bandymo jėgos:

  14 lentelė


  Bandymo jėgos








  Bandymo jėga | Vidutinė vertė (kN) | Amplitudė (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontalioji jėga | 0 | ± 0,6 Dc (žr. pastabą) |
| Vertikalioji jėga | S × g/1 000 | ± 0,6 V (žr. pastabą) |

Taikomos šios bandymo jėgos:

14 lentelė

Bandymo jėgos

Bandymo jėga

Vidutinė vertė (kN)

Amplitudė (kN)

Horizontalioji jėga

0

± 0,6 Dc (žr. pastabą)

Vertikalioji jėga

S × g/1 000

± 0,6 V (žr. pastabą)

Pastaba. Jei tai specialios T klasės vilkties jungtys, šios vertės sumažinamos ± 0,5 Dc ir ± 0,5 V.

Vertikalios ir horizontalios dedamųjų jėgų kreivės yra sinusoidinės ir tų jėgų poveikis asinchroniškas, jeigu tų jėgų dažnių skirtumas yra 1–3 %

3.3.4.   Statinis bandymas su sukabinimo įtaiso kaiščio fiksavimo įtaisu

Taip pat būtina patikrinti vilkties jungties uždarymo ir visus fiksavimo įtaisus, juos veikiant 0,25 D statine jėga atidarymo kryptimi. Bandymo metu užraktas turi neatsirakinti ir tas užraktas turi nebūti kaip nors apgadintas. Sukabinimo įtaiso ritinio formos kaiščiams pakanka taikyti 0,1 D bandymo jėgą.

3.4.   Sukabintuvo ąsos

3.4.1.   Su sukabintuvo ąsomis atliekamas toks pats dinaminis bandymas kaip ir su vilkties jungtimis. Sukabintuvo ąsos, naudojamos tik su priekabomis, turinčiomis vertikalia kryptimi laisvai judančias lanksčiąsias vilkimo sijas, pagal 3.3.2 punktą turi būti veikiamos kintamojo ženklo apkrova. Sukabintuvo ąsos, taip pat skirtos naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, turi būti išbandytos tokiu pačiu būdu kaip ir C masės, ne didesnės kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę, priekabų jungiamieji rutuliai (3.2 punktas) bei tokiu pačiu būdu kaip ir priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru ir kurių C masė viršija 3,5 tonos, vilkties jungtys (3.3.3.2 punktas).

3.4.2.   L klasės žiedinės ąsos turi būti išbandomos taip, kaip aprašyta 3.4.2.1 ir 3.4.2.2 punktuose.

3.4.2.1.   Šias žiedines ąsas sumontavus taip, kaip jos montuojamos transporto priemonėje, su jomis atliekami bandymai, kurių metu naudojama ritmiškai kintanti jėga. Bandymas atliekamas naudojant K klasės sukabinimo įtaisą. Susitarus su tipo patvirtinimo institucija arba technine tarnyba, šis sukabinimo įtaisas gali būti pakeičiamas įrenginiu, užtikrinančiu tokias pat bandymo sąlygas.

3.4.2.2.   Atliekamas 3.4.1 punkte aprašytas dinaminis žiedinių ąsų bandymas, siekiant patikrinti atitinkamas gamintojo nustatytas K klasės sukabinimo įtaiso tipiškas vertes.

3.4.3.   Sukabintuvo ąsos turi būti išbandytos taip, kad kintamojo ženklo apkrova taip pat veiktų ir sudedamąsias dalis, kuriomis sukabintuvo ąsa yra sukabinama su vilkimo sija. Visos lanksčiosios tarpinės sudedamosios dalys turi būti priveržtos.

3.5.   Kablį turintys sukabinimo įtaisai

3.5.1.   Su kablį turinčiais K klasės sukabinimo įtaisais atlikto dinaminio bandymo rezultatai turi atitikti nustatytuosius šio priedo 3.5.2 punkte.

3.5.2.   Dinaminis bandymas:

| 3.5.2.1. | Dinaminis bandymas – naudojant ritmiškai kintančią jėgą su L klasės žiedine ąsa ir sukabinimo įtaisu, kuris pritvirtinamas taip, kaip jis būtų tvirtinamas prie transporto priemonės ir su visomis tokiam pritvirtinimui būtinomis transporto priemonės dalimis, atliktas bandymas. Tačiau, susitarus su tipą patvirtinimo institucija arba technine tarnyba, visas paslankiąsias sudedamąsias dalis galima pritvirtinti. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Dinaminis bandymas – naudojant ritmiškai kintančią jėgą su L klasės žiedine ąsa ir sukabinimo įtaisu, kuris pritvirtinamas taip, kaip jis būtų tvirtinamas prie transporto priemonės ir su visomis tokiam pritvirtinimui būtinomis transporto priemonės dalimis, atliktas bandymas. Tačiau, susitarus su tipą patvirtinimo institucija arba technine tarnyba, visas paslankiąsias sudedamąsias dalis galima pritvirtinti.

| 3.5.2.2. | Jei tai su lanksčiąją vilkimo siją turinčiomis priekabomis skirti naudoti kablį turintys sukabinimo įtaisai ir jeigu vertikalioji sukabinimo įtaisą veikianti apkrova S yra lygi nuliui, bandymas atliekamas taip pat, kaip aprašyta 3.3.2 punkte. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Jei tai su lanksčiąją vilkimo siją turinčiomis priekabomis skirti naudoti kablį turintys sukabinimo įtaisai ir jeigu vertikalioji sukabinimo įtaisą veikianti apkrova S yra lygi nuliui, bandymas atliekamas taip pat, kaip aprašyta 3.3.2 punkte.

| 3.5.2.3. | Kablį turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru (S > 0):






  3.5.2.3.1. | kablį turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, turi būti išbandomi taip pat, kaip aprašyta šio priedo 3.1 punkte; |
| --- | --- | --- |

3.5.2.3.

Kablį turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru (S > 0):

3.5.2.3.1.

kablį turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių masė ne didesnė kaip 3,5 tonos, turi būti išbandomi taip pat, kaip aprašyta šio priedo 3.1 punkte;

| 3.5.2.3.2. | kablį turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių masė viršija 3,5 tonos, turi būti išbandomi taip pat, kaip aprašyta šio priedo 3.3.3.2 punkte. |
| --- | --- |

3.5.2.3.2.

kablį turintys sukabinimo įtaisai, skirti naudoti su priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių masė viršija 3,5 tonos, turi būti išbandomi taip pat, kaip aprašyta šio priedo 3.3.3.2 punkte.

3.5.3.   Statinis bandymas su sukabinimo įtaiso fiksavimo įtaisu

Su kablį turinčiais sukabinimo įtaisais taip pat būtina atlikti uždarymo ir visų fiksavimo įtaisų bandymą naudojant 0,6 D dydžio statinę jėgą, veikiančią užrakto atidarymo kryptimi. Atliekant bandymą užraktas neturi atsidaryti. Baigus bandymą, uždarymo ir (arba) fiksavimo įtaisas turi veikti.

3.6.   Vilkimo sijos

3.6.1.   Vilkimo sijos išbandomos tokiu pačiu būdu kaip ir sukabintuvo ąsos (žr. 3.4 punktą). Tipo patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba gali atsisakyti patvarumo bandymo, jeigu dėl sudedamųjų vilkimo sijos dalių paprastos konstrukcijos tos sijos stiprumą galima nustatyti teoriniais apskaičiavimais. C masės, ne didesnės kaip 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę, priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, vilkimo sijos stiprumo teoriniams apskaičiavimams būtinos skaičiuojamosios apkrovos paimamos iš standarto ISO 7641/1:1983. Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurių C masė viršija 3,5 tonos, vilkimo sijų stiprumui teoriškai apskaičiuoti būtinos skaičiuojamosios apkrovos turi būti apskaičiuotos pagal tokią formulę:

Fsp = (g × S/1 000) + V

Čia jėgos amplitudė V – nustatytoji šios taisyklės 2.11.4 punkte.

Priekabų, kurių bendra C masė viršija 3,5 tonos, skaičiuojamosiomis apkrovomis pagrįsti leidžiamieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte. Jei tai lenktosios vilkties sijos ir dviejų tiltų priekabos, atsižvelgiama į horizontalią dedamąją jėgą Fhp = 1,0 × D.

3.6.2.   Be patvarumo bandymo su vilkimo sijomis, laisvai slankiojančiomis vertikalia kryptimi ir pritvirtintomis prie dviejų tiltų priekabų, bei teorinio tų sijų stiprumo apskaičiavimo, taip pat turi būti patikrintas sijų atsparumas klupdymui arba teoriniais apskaičiavimais, naudojant 3,0 × D skaičiuojamąją apkrovą, arba atliktu klupdymo bandymu, kurio metu naudojama skaičiuojamoji 3,0 × D apkrova. Atliekant apskaičiavimus leidžiamieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte.

3.6.3.   Teoriniais apskaičiavimais arba lenkimo bandymu turi būti patikrintas vairuojamųjų tiltų atsparumas lenkimui. Horizontalia šonine statine jėga turi būti veikiamas sukabinimo vietos vidurys. Šios jėgos dydis turi būti pasirinktas taip, kad 0,6 × Av × g (kNm) momentas veiktų ir priekinio tilto vidurį. Leidžiamieji įtempiai atitinka nurodytuosius standarto ISO 7641/1:1983 5.3 punkte.

Tačiau, jeigu vairuojamuosius ratus turintys tiltai sudaro priekinį dvitiltį vairuojamąjį vežimėlį, momentas padidinimas iki 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Balniniai sukabintuvai

3.7.1.   Pagrindiniai stiprumo bandymai – tai dinaminis ir statinis (kėlimo) bandymas. Su balniniais sukabintuvais, skirtais tokiam puspriekabių valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti atliktas papildomas statinis bandymas (lenkimo bandymas). Bandymų metu balniniams sukabintuvams turi būti pritvirtintos visos tvirtinamosios detalės, kuriomis jie pritvirtinami prie transporto priemonės. Bandymo metu balninis sukabintuvas turi būti pritvirtintas tokiu pačiu būdu, kokiu jis vėliau būtų pritvirtintas prie transporto priemonės. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo.

3.7.2.   Statiniai bandymai

3.7.2.1.   Standartinių balninių sukabintuvų, skirtų naudoti su posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančia sudedamąja dalimi arba panašiu įtaisu, užtikrinančiu tokį puspriekabės valdymą posūkio metu, kad galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuka posūkio centro link (žr. šios taisyklės 2.7 punktą), privalomas stiprumas turi būti patikrintas statinio lenkimo bandymu, išnaudojant posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančio įtaiso veikimo intervalą ir kartu balninį sukabintuvą veikiant apkrova. Didžiausioji leidžiamoji balniniam sukabintuvui skirta vertikalioji apkrova U parengtą eksploatuoti balninį sukabintuvą turi veikti vertikaliai ir ta apkrova sukuriama sukabintuvą veikiant pakankamo dydžio plokšte, kad ji visiškai uždengtų sukabintuvą.

Taikomos apkrovos atstojamoji turi kirsti balninio sukabintuvo horizontalios jungties vidurį.

Kartu horizontalia šonine jėga, atstojančia jėgą, būtiną tokiam puspriekabės valdymui, kad galinis jos tiltas posūkio metu kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti veikiami sukabinimo kaiščio kreipiamosios kraštai. Tos jėgos dydis ir jos veikimo kryptis turi būti pasirinkti taip, kad 0,75 m × D momentas veiktų sukabinimo kaiščio vidurį ir jėgos momentas turėtų būti sukurtas jėga spaudžiant 0,5 ± 0,1 m ilgio svirties petį. Leidžiama ne didesnė nei 0,5 % vardinių matmenų liekamoji (plastiškoji) deformacija. Bandymo metu neturi atsirasti jokių įtrūkių.

3.7.2.2.   Su visais balniniais sukabintuvais atliekamas statinis kėlimo bandymas. Be balninio sukabintuvo jungiamąją plokštę veikiančios Fa = g × U jėgos, didelė nuolatinio lenkimo apkrova gali veikti ne daugiau nei 0,2 % tos sukabinimo plokštės pločio.

Atliekant bandymą su standartiniais G50 klasės balniniais ir panašiais sukabintuvais, į kuriuos įstatomas tokio pačio skersmens kaištis, tas kaištis neturi ištrūkti iš sukabintuvo, kai kėlimo jėga yra Fa = g × 2,5 U. Jei tai nestandartiniai sukabinimo įtaisai, kurių sukabinimo kaiščio skersmuo didesnis nei 50 mm, pvz., sukabinimo įtaisai, kurių kaiščio skersmuo yra 90 mm, kėlimo jėga turi būti Fa = g × 1,6 U, bet ne mažesnė nei 500 kN.

Jėga turėtų būti sukurta svirtimi, kurios vienas galas remiasi į jungiamąją plokštę, o kitas galas 1,0–1,5 m atstumu nuo sukabinimo kaiščio vidurio keliamas į viršų (žr. 24 brėžinį).

Svirties petys su jungiamojo kaiščio įkišimo į užraktą kryptimi turi sudaryti 90° kampą. Jeigu yra akivaizdus blogiausiasis atvejis, jis turi būti išbandytas. Jeigu blogiausiąjį atvejį apibrėžti nėra lengva, tipą patvirtinimo institucija arba techninė tarnyba nusprendžia, kurioje pusėje turi būti atliktas bandymas. Antro bandymo atlikti nereikia.

24 brėžinys

Kėlimo bandymas su balniniais sukabintuvais

1–1,5 m

Vaizdas iš galo

3.7.3.   Dinaminis bandymas

Su bandymo įrenginyje įtvirtintu balniniu sukabintuvu turi būti atliktas kintamojo ženklo įtempių bandymas (asinchroninis dinaminis bandymas), kurio metu kartu veikia horizontalios kintamojo ženklo ir vertikalios ritmiškai kintančios jėgos.

3.7.3.1.   Atliekant bandymus su balniniais sukabintuvais, kurie nėra skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti naudojamos tokios jėgos:

| horizontali | : | Fhw = ± 0,6 × D; |
| --- | --- | --- |
| vertikali | : | FsO = g × 1,2 U,
  FsU = g × 0,4 U. |

horizontali

:

Fhw = ± 0,6 × D;

vertikali

:

FsO = g × 1,2 U,

FsU = g × 0,4 U.

Šios dvi jėgos turi veikti išilginėje vidurinėje transporto priemonės plokštumoje, kad abiejų FsO ir FsU jėgų veikimo linijos kirstų sukabintuvo užrakto vidurį.

Vertikalios jėgos intervalas yra nuo + g × 1,2 U iki + g × 0,4 U, o horizontalios jėgos – ± 0,6 D.

3.7.3.2.   Atliekant bandymus su balniniais sukabintuvais, kurie skirti tokiam puspriekabės valdymui, kad posūkio metu galinis jos tiltas kelio plokštumoje pasisuktų posūkio centro link, turi būti naudojamos tokios jėgos:

| horizontali | : | Fhw = ± 0,675 × D; |
| --- | --- | --- |
| vertikali | : | FsO ir FsU, kaip nurodyta 3.7.3.1 punkte |

horizontali

:

Fhw = ± 0,675 × D;

vertikali

:

FsO ir FsU, kaip nurodyta 3.7.3.1 punkte

Jėgų veikimo linijos nurodytos 3.7.3.1 punkte.

3.7.3.3.   Dinaminį bandymą atliekant su balniniais sukabintuvais tarp jungiamosios sukabintuvo ir puspriekabės plokščių įdedama tinkama antifrikcinė medžiaga tam, kad būtų užtikrintas ne didesnis nei 0,15 trinties koeficientas μ.

3.8.   Balninių sukabintuvų montavimo plokštės

Su montavimo plokštėmis taip pat turi būti atliktas 3.7.3 punkte aprašytas dinaminis balninių sukabintuvų bandymas ir 3.7.2 punkte aprašyti statiniai tų sukabintuvų bandymai. Pakanka atlikti kėlimo bandymą su viena montavimo plokščių puse. Atliekant bandymą turi būti taikomas didžiausias nurodytasis sukabinimo aukštis, didžiausias nurodytasis montavimo plokštės konstrukcijos plotis ir mažiausias nurodytasis tos konstrukcijos ilgis. Šio bandymo atlikti nebūtina, jeigu montavimo plokštė yra siauresnė ir (arba) ilgesnė, o bendras jos aukštis mažesnis, tačiau kitais atžvilgiais ji atitinka tos montavimo plokštės konstrukciją, su kuria jau buvo atliktas bandymas. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo.

3.9.   Puspriekabių sukabinimo su balniniais sukabintuvais įtaisai

3.9.1.   Su kaiščiu, kuriuo puspriekabė sukabinama su balniniu sukabintuvu, bandymo įrenginyje turi būti atliktas dinaminis bandymas, kurio metu sukuriami kintamojo ženklo įtempiai. Sukabinimo kaiščio ir balninio sukabintuvo bandymai turi būti atlikti atskirai. Bandymas turi būti atliktas taip, kad apkrova veiktų ir tvirtinamąsias detales, kuriomis sukabinimo kaištis yra pritvirtintas prie puspriekabės. Vietoje fizinių bandymų neleidžiama naudoti teorinio apskaičiavimo.

3.9.2.   Į sukabintuvo užraktą įkištą sukabinimo kaištį dinaminio bandymo metu turi veikti horizontali kintamojo ženklo Fhw = ± 0,6 D apkrova.

Jėgos veikimo kryptis turi kirsti sukabinimo kaiščio mažiausio skersmens, kuris H50 klasės balninio sukabintuvo kaiščio yra 50,8 mm, ritinio formos detalės vidurį (žr. 5 priedo 18 brėžinį).

3.10.   Jungiamųjų rutulių ir vilkties sijų, kurių D vertė ≤ 14 kN, alternatyvus patvarumo bandymas.

Kaip alternatyva 3.1 punkte aprašytai bandymo procedūrai, jungiamieji rutuliai ir vilkties sijos, kurių D vertė ≤ 14 kN, gali būti bandomi pagal toliau nurodytas sąlygas.

3.10.1.   Įžanga

Toliau aprašytas patvarumo bandymas – tai keleto ašių bandymas esant 3 apkrovos kryptims, tuo pačiu metu pradedančioms veikti jėgoms, nustatytoms didžiausiems amplitudėms ir nuovargio ekvivalentams (apkrovos dydžio vertės, pagal toliau pateiktą apibrėžtį).

3.10.2.   Bandymo reikalavimai

3.10.2.1.   Apkrovos dydžio vertės apibrėžtis (LIV)

LIV – tai skalinė vertė, parodanti vienos apkrovos laikinės charakteristikos dydį atsižvelgiant į patvarumo aspektus (atitinka suminę pažaidą). Pažaidos sukaupties atveju taikoma Minerio elementarioji taisyklė. Jai nustatyti atsižvelgiama į apkrovos amplitudę ir kiekvienos amplitudės pasikartojimų skaičių (į vidutinės apkrovos vertes neatsižvelgiama).

S–N kreivė (Basquin kreivė) rodo apkrovos amplitudžių ir pasikartojimų skaičiaus santykį (SA,i/Ni). Kreivės dvigubo logaritmo diagramoje yra nuolatinis nuolydis k (kiekviena amplitudė/taikoma bandymo jėga SA,i susijusi su ribotu ciklų skaičiumi Ni). Kreivė parodo teorines nuovargio ribas analizuojamos struktūros atveju.

Apkrovos laikinės charakteristikos skaičiuojamos apkrovos amplitudės ir pasikartojimų santykio intervalo–poros diagramoje (SA,i/ni). Santykio ni/Ni suma visais amplitudės lygio atvejais lygi LIV.

amplitūda SA

cikli N; n

3.10.2.2.   Būtinos LIV vertės ir didžiausios amplitudės

Reikia naudoti tokią koordinačių sistemą:

| | x kryptis: išilginė kryptis/priešinga vairavimo krypčiai; |
| --- | --- |

x kryptis: išilginė kryptis/priešinga vairavimo krypčiai;

| | y kryptis: į dešinę vairavimo krypties atžvilgiu; |
| --- | --- |

y kryptis: į dešinę vairavimo krypties atžvilgiu;

| | z kryptis: vertikaliai aukštyn. |
| --- | --- |

z kryptis: vertikaliai aukštyn.

Tuomet apkrovos laikinės charakteristikos gali būti išreikštos laikantis tarpinių krypčių, remiantis pagrindinėmis kryptimis (x, y, z), pagal šias lygtis (α = 45; α′ = 35,2):

| | Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α)

| | Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′)

| | Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′)

| | Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′)

Kiekviena kryptimi (taip pat ir bendromis kryptimis) išreikštos LIV vertės apskaičiuojamos atitinkamai kaip santykio ni/Ni suma visais amplitudės lygio atvejais atsižvelgiant į tinkamą kryptį.

Siekiant nustatyti minimalų įtaiso, kurio tipą reikia patvirtinti, patvarumą, atliekant patvarumo bandymą turi būti pasiektos bent šios LIV vertės:

| | LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN) | LIV (7 kN < D ≤ 14 kN) |
| --- | --- | --- |
| LIVx | 0,0212 | 0,0212 |
| LIVy | tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4 | 1,4052 e– 4 |
| LIVz | 1,1519 e– 3 | 1,1519 e– 3 |
| LIVxy | tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3 | 4,9884 e– 3 |
| LIVxz | 9,1802 e– 3 | 9,1802 e– 3 |
| LIVyz | tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4 | 4,2919 e– 4 |
| LIVxyz | tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3 | 3,9478 e– 3 |
| LIVxzy | tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3 | 4,3325 e– 3 |
| LIVyzx | tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3 | 2,9687 e– 3 |

LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN)

LIV (7 kN < D ≤ 14 kN)

LIVx

0,0212

0,0212

LIVy

tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4

1,4052 e– 4

LIVz

1,1519 e– 3

1,1519 e– 3

LIVxy

tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3

4,9884 e– 3

LIVxz

9,1802 e– 3

9,1802 e– 3

LIVyz

tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4

4,2919 e– 4

LIVxyz

tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3

3,9478 e– 3

LIVxzy

tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3

4,3325 e– 3

LIVyzx

tiesinė regresija tarp: D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3

2,9687 e– 3

Siekiant gauti apkrovos laikinę charakteristiką, pagrįstą minėtomis LIV vertėmis, nuolydis turi būti k = 5 (žr. 3.10.2.1 punkte pateiktą apibrėžtį). Basquin kreivė turi eiti per amplitudės tašką SA = 0,6 × D, kai ciklų skaičius N = 2 × 106.

Gamintojo deklaruota statinė vertikalioji apkrova S (kaip apibrėžta 2.11.3 punkte), tenkanti sukabinimo įtaisui, pridedama prie vertikalios apkrovos verčių.

Bandymo metu didžiausiosios amplitudės neturėtų viršyti šių verčių:

| | išilginė Fx [–] | šoninė Fy [–] | vertikali Fz [–] |
| --- | --- | --- | --- |
| Didžiausia | + 1,3 × D | + 0,45 × D | + 0,6 × D + S |
| Mažiausia | – 1,75 × D | – 0,45 × D | – 0,6 × D + S |

išilginė Fx [–]

šoninė Fy [–]

vertikali Fz [–]

Didžiausia

- 1,3 × D

- 0,45 × D

- 0,6 × D + S

Mažiausia

– 1,75 × D

– 0,45 × D

– 0,6 × D + S

Šiuos reikalavimus atitinkančios apkrovos laikinės charakteristikos pavyzdys pateiktas šiuo adresu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grrf/grrf-reg55.html

3.10.3.   Bandymo sąlygos

Sukabinimo įtaisas padedamas ant standaus bandymo stendo arba ant transporto priemonės. Trijų matmenų laikinės charakteristikos signalo atveju, jis taikomas trimis paleidikliais siekiant vienu metu pajungti ir kontroliuoti jėgos dedamąsias Fx (išilginė), Fy (šoninė) ir Fz (vertikali). Kitais atvejais dėl paleidiklių skaičiaus ir vietos gali bendrai nuspręsti gamintojas ir techninės tarnybos. Bet kokiu atveju bandymo įrenginiu turi būti įmanoma vienu metu aktyvuoti reikiamas jėgas, kad būtų pasiektos 3.10.2.2 punkte nustatytos LIV vertės.

Visi varžtai turi būti priveržti laikantis gamintojo nurodyto sukimo momento.

3.10.3.1.   Sukabinimo įtaisas, pritvirtintas prie standžios atramos

Sukabinimo įtaiso tvirtinimo vietų atitikties vertės neturi viršyti 1,5 mm nuo nulinės apkrovos atskaitos taško veikiant didžiausioms ir mažiausioms jėgoms Fx, Fy, Fz – sukabinimo vieta veikiama atskirai kiekviena jėga.

3.10.3.2.   Sukabinimo įtaisas, pritvirtintas prie transporto priemonės kėbulo ar kėbulo dalies.

| | Šiuo atveju sukabinimo įtaisas pritvirtinamas prie tokio tipo transporto priemonės kėbulo ar kėbulo dalies, kai sukabinimo įtaisas skirtas to tipo transporto priemonei. Transporto priemonės kėbulas ar kėbulo dalis turi būti pritvirtinta ant tinkamos platformos ar bandymo stendo taip, kad būtų pašalintas bet koks transporto priemonės pakabos poveikis. |
| --- | --- |

Šiuo atveju sukabinimo įtaisas pritvirtinamas prie tokio tipo transporto priemonės kėbulo ar kėbulo dalies, kai sukabinimo įtaisas skirtas to tipo transporto priemonei. Transporto priemonės kėbulas ar kėbulo dalis turi būti pritvirtinta ant tinkamos platformos ar bandymo stendo taip, kad būtų pašalintas bet koks transporto priemonės pakabos poveikis.

| | Tikslios bandymo sąlygos nurodomos susijusioje bandymo ataskaitoje. Galimą rezonansinį poveikį turi kompensuoti tinkama bandymo įrangos kontrolės sistema, ir jis gali būti sumažintas tarp transporto priemonės kėbulo ir bandymo platformos naudojant papildomą tvirtinimo įtaisą arba pakeitus dažnį. |
| --- | --- |

Tikslios bandymo sąlygos nurodomos susijusioje bandymo ataskaitoje. Galimą rezonansinį poveikį turi kompensuoti tinkama bandymo įrangos kontrolės sistema, ir jis gali būti sumažintas tarp transporto priemonės kėbulo ir bandymo platformos naudojant papildomą tvirtinimo įtaisą arba pakeitus dažnį.

3.10.4.   Neatitikties kriterijai

Be šios taisyklės 4.1 punkte nustatytų kriterijų, tikrinamų taikant skysčio skverbties patikrą, laikoma, kad sukabinimo įtaisas neatitiko bandymo reikalavimų, jeigu:

| a) | nustatoma bet kokia vizualinė plastinė deformacija; |
| --- | --- |

a)

nustatoma bet kokia vizualinė plastinė deformacija;

| b) | nukenčia sukabinimo įtaiso funkcionalumas ir sauga (pvz., saugus priekabos prijungimas, didžiausias tarpas); |
| --- | --- |

b)

nukenčia sukabinimo įtaiso funkcionalumas ir sauga (pvz., saugus priekabos prijungimas, didžiausias tarpas);

| c) | bet koks varžtų sukimo momento sumažėjimas daugiau kaip 30 % nuo vardinio sukimo momento vertės matuojant užsukimo kryptimi; |
| --- | --- |

c)

bet koks varžtų sukimo momento sumažėjimas daugiau kaip 30 % nuo vardinio sukimo momento vertės matuojant užsukimo kryptimi;

| d) | sukabinimo įtaiso su nuimama dalimi negalima atkabinti ir prikabinti bent tris kartus. Pirmo atkabinimo atveju leidžiamas vienkartinis poveikis. |
| --- | --- |

d)

sukabinimo įtaiso su nuimama dalimi negalima atkabinti ir prikabinti bent tris kartus. Pirmo atkabinimo atveju leidžiamas vienkartinis poveikis.

---

7 PRIEDAS

PRITVIRTINIMO IR SPECIALIEJI REIKALAVIMAI

1.   Pritvirtinimo ir specialieji reikalavimai

1.1.   Jungiamųjų rutulių, kablį turinčių sukabinimo įtaisų ir vilkties sijų pritvirtinimas

1.1.1.   Jungiamieji rutuliai, kablį turintys sukabinimo įtaisai ir vilkties sijos prie M1, M2 kategorijų transporto priemonių (kurių didžiausioji leidžiamoji masė mažesnė nei 3,5 tonos) ir N1 kategorijos transporto priemonės turi būti pritvirtinti taip, kad pritvirtintų jungiamųjų rutulių, kablį turinčių sukabinimo įtaisų ir vilkties sijų aukščio ir tarpo matmenys atitiktų nurodytuosius 25 brėžinyje. Minėtas aukštis matuojamas transporto priemonę pakrovus pagal šio priedo priedėlyje nustatytus reikalavimus.

Aukščio reikalavimai netaikomi G kategorijos visureigėms transporto priemonėms, apibrėžtoms Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 7 priede.

1.1.1.1.   25a ir 25b brėžiniuose nurodytus tarpus gali užimti nenuimamoji įranga, pvz., atsarginis ratas, jeigu atstumas nuo rutulio arba kablio vidurio iki įrangos vertikalios plokštumos kraštinio galinio taško nėra didesnis nei 250 mm. Įranga turi būti pritvirtinama taip, kad vartotojas turėtų pakankamą prieigą prie įtaiso ir galėtų jį sukabinti ir atkabinti be pavojaus susižeisti ir kad nebūtų jokios įtakos sukabinimo įtaiso paslankumui.

1.1.2.   Transporto priemonės gamintojas turi pateikti jungiamųjų rutulių, kablį turinčių sukabinimo įtaisų ir vilkties sijų primontavimo nurodymus bei nurodyti, ar kaip nors reikia sustiprinti tas vietas, kuriose jie pritvirtinami (žr. šios taisyklės 2 priedo priedėlį).

1.1.3.   Turi būti įmanoma sukabinti ir atkabinti jungiamuosius rutulius arba kablį turinčius sukabinimo įtaisus, jeigu išilginė jungiamojo rutulio arba kablį turinčio sukabinimo įtaiso ašis jungiamojo rutulio arba kablį turinčio sukabinimo įtaiso ir jo tvirtinimo vidurio linijos atžvilgiu:

| | horizontaliai pasukama β = 60° kampu į kairę arba dešinę (žr. 25 brėžinį); |
| --- | --- |

horizontaliai pasukama β = 60° kampu į kairę arba dešinę (žr. 25 brėžinį);

| | vertikaliai pasukama α = 10° kampu į viršų arba apačią (žr. 25 brėžinį); |
| --- | --- |

vertikaliai pasukama α = 10° kampu į viršų arba apačią (žr. 25 brėžinį);

| | pasukama aplink savo ašį 10° į dešinę arba kairę. |
| --- | --- |

pasukama aplink savo ašį 10° į dešinę arba kairę.

| 25a brėžinys | 25b brėžinys |
| --- | --- |
| |

25a brėžinys

25b brėžinys

Image 33

1.1.4.   Kai priekaba nėra prikabinta prie vilkiko, pritvirtinta vilkties sija ir jungiamasis rutulys geometrinio matomumo plokštumose neturi (iš dalies) užstoti jokios apšvietimo įrangos sudedamosios dalies (pvz., galinio rūko žibinto) arba galiniam valstybiniam numerio ženklui montuoti arba pritvirtinti skirtos vietos, nebent pritvirtintą mechaninį sukabinimo įtaisą galima nuimti arba perkelti į kitą vietą nenaudojant jokių įrankių, išskyrus transporto priemonėje esantį lengvai (t. y. ne didesne nei 20 Nm jėga) valdomą raktą.

Jeigu pritvirtintas mechaninis sukabinimo įtaisas gali (iš dalies) užstoti kokią nors apšvietimo įrangos sudedamąją dalį ir (arba) galiniam valstybiniam numerio ženklui montuoti arba pritvirtinti skirtą vietą, tai turi būti tinkamai pažymėta bandymo ataskaitoje ir aiškiai nurodyta pranešimo apie transporto priemonės tipo patvirtinimą formos skirsnyje „Pastabos“.

Jei transporto priemonės gamintojas, atsižvelgdamas į tai, kad mechaninis sukabinimo įtaisas (iš dalies) užstoja vilkiko galiniam valstybiniam numerio ženklui montuoti arba pritvirtinti skirtą vietą ir (arba) kokį nors apšvietimo įtaisą, nurodo alternatyvią tam numerio ženklui montuoti arba pritvirtinti skirtą vietą arba alternatyvią apšvietimo įtaiso vietą, tai turi būti tinkamai pažymėta bandymo ataskaitoje ir aiškiai nurodyta pranešimo apie transporto priemonės tipo patvirtinimą formos skirsnyje „Pastabos“.

1.2.   Jungiamųjų movų arba žiedinių sukabintuvo ąsų pritvirtinimas

1.2.1.   B klasės jungiamąsias movas leidžiama naudoti su priekabomis, kurių didžiausioji masė neviršija 3,5 tonos, įskaitant 3,5 tonų masę.

Prie stovinčios horizontalioje padėtyje priekabos, kurios tilto apkrova atitinka didžiausiąją leidžiamąją, jungiamosios movos arba žiedinės sukabintuvo ąsos turi būti pritvirtintos taip, kad rutulio formos erdvė, į kurią patenka rutulys, vidurio linija būtų 430 ± 35 mm virš horizontalios plokštumos, ant kurios stovi priekabos ratai.

Jei tai yra gyvenamosios arba krovininės priekabos, horizontali padėtis nustatoma tada, kai grindys ar plotas kroviniams sukrauti yra horizontalūs. Jei tai yra priekabos, kuriose tokio atskaitos paviršiaus nustatyti negalima (pvz., laivelių priekabos ar pan.), priekabos gamintojas turi nurodyti atitinkamą atskaitos liniją, žyminčią horizontalią padėtį. Aukščio reikalavimas taikomas tik priekaboms, skirtoms sukabinti su 1.1.1 punkte paminėtomis transporto priemonėmis. Visais atvejais horizontali padėtis turi būti nustatoma ± 1° tikslumu.

1.2.2.   Turi būti įmanoma jungiamąsias movas arba žiedines sukabintuvo ąsas saugiai valdyti toje jungiamojo rutulio arba kablį turinčio sukabinimo įtaiso laisvojoje erdvėje, kuri nurodyta 25a ir 25b brėžiniuose, ne didesniais nei α = 25° ir β = 60° kampais.

1.2.3.   Sukabinimo įtaisas su jungiamąja mova arba žiedinėmis sukabintuvo ąsomis, skirtas naudoti su O1 ir O2 kategorijų priekabomis, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, turi būti suprojektuotas taip, kad atsikabinus pagrindiniam sukabinimo įtaisui, jungiamoji mova arba žiedinės sukabintuvo ąsos nesusmigtų į žemę.

1.3.   Vilkties jungčių ir užkabinamųjų detalių pritvirtinimas

1.3.1.   Standartinių vilkties jungčių surinkimo matmenys

Įvairių tipų standartines vilkties jungtis pritvirtinant prie transporto priemonės turi būti laikomasi 15 brėžinyje ir 5 priedo 10 lentelėje nurodytų surinkimo matmenų.

1.3.2.   Būtinybė įrengti nuotolinio valdymo sukabinimo įtaisus

Jeigu nėra galimybės laikytis vienos arba daugiau taisyklių, nustatančių, kad sukabinimo įtaisą valdyti turi būti lengva ir saugu (1.3.3 punktas), prieinamumą prie to įtaiso (1.3.5 punktas) arba laisvąją jo erdvę (1.3.6 punktas), tada turi būti naudojamas sukabinimo įtaisas, valdomas 5 priedo 12.3 punkte aprašytu nuotolinio valdymo įtaisu.

1.3.3.   Lengvas ir saugus sukabinimo įtaiso valdymas

Vilkties jungtys prie tam tikro tipo transporto priemonės turi būti pritvirtintos taip, kad jas būtų galima lengvai ir saugiai valdyti.

Pirmiau minėti reikalavimai taikomi ne tik atidarymui (ir uždarymui, jeigu reikia), bet ir patikrinant (vizualiai arba liečiant) indikatoriaus, rodančio, ar sukabinimo įtaiso kaištis yra įkištas ir ar užfiksuotas, padėtį.

Plote, kuriame turi stovėti sukabinimo įtaisą valdantis asmuo, pagal projektą turi nebūti pavojų keliančių vietų, pavyzdžiui, aštrių briaunų, smailių kampų ir t. t., arba tos vietos turi būti uždengtos taip, kad į jas nebūtų galima susižeisti.

Išėjimas iš to ploto nei iš vienos pusės neturi būti apribotas arba užtvertas bet kokiomis prie sukabinimo įtaiso arba transporto priemonių pritvirtintomis detalėmis.

Transporto priemonės gale pritvirtintas įtaisas, apsaugantis, kad po ja nepatektų kitos transporto priemonės, neturi trukdyti asmeniui atsistoti taip, kad jis galėtų užsiimti tinkamą padėtį sukabinimo įtaisui valdyti.

1.3.4.   Mažiausias sukabinimo ir atkabinimo kampas

Sukabinti sukabintuvo ąsą ir ją atkabinti turi būti įmanoma, kai išilginė sukabintuvo ąsos ašis griebtuvo vidurio linijos atžvilgiu tuo pat metu pasukama:

| | horizontaliai – 50° į dešinę arba kairę; |
| --- | --- |

horizontaliai – 50° į dešinę arba kairę;

| | vertikaliai – 6° į viršų arba apačią; |
| --- | --- |

vertikaliai – 6° į viršų arba apačią;

| | aplink ašį – 6° į dešinę arba kairę. |
| --- | --- |

aplink ašį – 6° į dešinę arba kairę.

Šis reikalavimas taip pat taikomas kablį turintiems K klasės sukabinimo įtaisams, skirtiems transporto priemonėms, kurių didžiausioji leidžiamoji masė didesnė kaip 3,5 t.

1.3.5.   Prieinamumas

Atstumas nuo sukabinimo įtaiso kaiščio vidurio iki transporto priemonės kėbulo galinio krašto neturi būti didesnis nei 550 mm. Jeigu atstumas yra didesnis nei 420 mm, sukabinimo įtaisui turi būti sumontuotas paleidimo mechanizmas, leidžiantis saugiai valdyti sukabinimo įtaisą ne didesniu nei 420 mm atstumu nuo išorinio kėbulo krašto.

550 mm atstumą galima viršyti, jeigu įrodoma, kad dėl techninių priežasčių būtina padidinti atstumą ir kad padidinus atstumą vilkties jungtį tebebūtų įmanoma valdyti taip pat lengvai ir saugiai:

| a) | transporto priemonėms su apverčiamaisiais kėbulais arba gale pritvirtinta įranga galima taikyti ne didesnį nei 650 mm atstumą; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonėms su apverčiamaisiais kėbulais arba gale pritvirtinta įranga galima taikyti ne didesnį nei 650 mm atstumą;

| b) | taikyti ne didesnį nei 1 320 mm atstumą, jeigu laisvosios erdvės aukštis yra bent 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

taikyti ne didesnį nei 1 320 mm atstumą, jeigu laisvosios erdvės aukštis yra bent 1 150 mm;

| c) | priekaboms, skirtoms transporto priemonėms gabenti ir turinčioms bent du lygius toms transporto priemonėms pakrauti, jeigu įprastos gabenimo operacijos metu ta priekaba neatkabinama nuo vilkiko. |
| --- | --- |

c)

priekaboms, skirtoms transporto priemonėms gabenti ir turinčioms bent du lygius toms transporto priemonėms pakrauti, jeigu įprastos gabenimo operacijos metu ta priekaba neatkabinama nuo vilkiko.

1.3.6.   Laisvoji rankenos erdvė

Siekiant saugiai valdyti vilkties jungtis, aplink rankeną turi būti pakankamai laisvosios erdvės.

Laikoma, kad pakankama laisvoji erdvė yra parodyta 26 brėžinyje.

Jeigu prie transporto priemonės galima pritvirtinti skirtingo tipo standartines vilkties jungtis, laisvoji erdvė turi būti tokia, kad taip pat būtų laikomasi didžiausių matmenų sukabinimo įtaisams, kurių atitinkamos klasės nurodytos 5 priedo 3 dalyje, nustatytų reikalavimų.

26 brėžinys

Laisvoji rankenos erdvė

Image 34

Laisvosios erdvės matmenys, jeigu reikia, taip pat taikomi vilkties jungtims, turinčioms nukreiptas žemyn arba kitokios konstrukcijos rankenas.

Laisvoji erdvė taip pat turi būti išlaikyta šio priedo 1.3.4 punkte apibrėžtu mažiausiu kampu sukabinimo įtaisą sukabinant ir atkabinant.

1.3.7.   Laisvoji vilkties jungties eiga

Prie transporto priemonės pritvirtinta vilkties jungtis nuo visų kitų transporto priemonės dalių, atsižvelgiant į visas įmanomas 5 priedo 3 dalyje nurodytas geometrines padėtis, turi būti atskirta ne mažesniu nei 10 mm tarpu.

Jeigu prie tam tikro tipo transporto priemonės galima pritvirtinti skirtingo tipo standartines vilkties jungtis, laisvoji eiga turi būti tokia, kad taip pat būtų laikomasi didžiausių matmenų sukabinimo įtaisams, kurių atitinkamos klasės nurodytos 5 priedo 3 dalyje, nustatytų reikalavimų.

1.3.8.   Leidimas naudoti vilkties jungtis su specialiu šarnyru, kad jungtis galėtų slankioti vertikaliai – žr. 5 priedo 3.4 punktą.

Ritinio formos kaištį turinčius sukabinimo įtaisus, su kuriais sukabinta sukabintuvo ąsa gali slankioti vertikaliai, nes tie įtaisai turi specialų šarnyrą, galima leisti naudoti tik tais atvejais, jeigu yra įrodoma, kad tokius sukabinimo įtaisus reikia naudoti dėl techninės būtinybės. Tai pasakytina, pvz., apie galinio išvertimo savivarčius, kai jungiamoji mova turi būti lanksti, arba sunkiųjų automobilių sukabinimo įtaisus, kai siekiant užtikrinti atitinkamą stiprumą reikia naudoti sukabinimo įtaiso ritinio formos kaištį.

1.4.   Sukabintuvo ąsų ir vilkimo sijų pritvirtinimas prie priekabų

1.4.1.   Priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, vilkimo sijos turi turėti atraminį įtaisą, kurio aukštį būtų galima reguliuoti, jeigu tam tikro tipo priekabos sukabintuvo ąsos vertikali atramos apkrova yra didesnė nei 50 kg, kai ta priekaba tolygiai pakrauta taip, kad jos masė atitinka didžiausiąją techniškai leidžiamą pakrautos priekabos masę.

1.4.2.   Pritvirtinant sukabintuvo ąsas ir vilkimo sijas prie priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru ir kurios didžiausia C masė viršija 3,5 tonos, tos priekabos turi turėti tilto apkrovą paskirstančius įtaisus.

1.4.3.   Lanksčiosios vilkimo sijos neturi liesti žemės. Iš horizontalios padėties paleistos lanksčiosios vilkimo sijos prie žemės neturi priartėti arčiau nei per 200 mm. Taip pat žr. 5 priedo 5.3 ir 5.4 punktus.

1.5.   Balninių sukabintuvų, montavimo plokščių ir sukabinimo įtaisų kaiščių pritvirtinimas prie transporto priemonių

1.5.1.   G50 klasės balninių sukabintuvų negalima pritvirtinti tiesiogiai prie transporto priemonės rėmo, jeigu tų sukabintuvų taip pritvirtinti nėra leidęs transporto priemonės gamintojas. Balniniai sukabintuvai prie rėmo turi būti pritvirtinti montavimo plokšte, turi būti laikomasi surinkimo nurodymų, kuriuos yra pateikęs transporto priemonės arba sukabintuvo gamintojas.

1.5.2.   Puspriekabėse turi būti pritvirtintas atraminių jos ratų pakėlimo ir nuleidimo mechanizmas arba kitas įrenginys, naudojamas puspriekabei atkabinti ir pastatyti.

Jeigu puspriekabių konstrukcija yra tokia, kad sukabinimo įtaisus, elektros ir stabdžių sistemas galima sukabinti automatiškai, puspriekabės atraminių ratų pakėlimo ir nuleidimo mechanizmas turi būti toks, kad jis automatiškai pakiltų nuo žemės po puspriekabės prikabinimo.

Šie reikalavimai netaikomi specialios paskirties puspriekabėms, jeigu jas atkabinti paprastai galima tik dirbtuvėse arba tas puspriekabes iškraunant ir pakraunant specialiai skirtose eksploatavimo vietose.

1.5.3.   Balninio sukabintuvo kaištis montavimo plokštėje, pritvirtintoje prie puspriekabės, turi būti pritvirtintas pagal transporto priemonės arba balninio sukabintuvo gamintojo nurodymus

1.5.4.   Jeigu puspriekabėje yra pritvirtintos posūkio metu puspriekabės valdymą užtikrinančios sudedamosios dalys, jos turi atitikti 5 priedo 7.8 punkte nurodytus reikalavimus.

2.   Nuotolinis rodmenų pateikimas ir valdymas

2.1.   Montuojant nuotolinio rodmenų pateikimo ir valdymo įtaisus, turi būti atsižvelgiama į visus 5 priedo 12 dalyje pateiktus atitinkamus reikalavimus.

Priedėlis

Apkrovos sąlygos matuojant jungiamojo rutulio aukštį

1.   Aukštis turi atitikti nustatytąjį 7 priedo 1.1.1 punkte.

2.   Jei tai M1 kategorijos transporto priemonės (1), matuojant pirmiau minėtą aukštį transporto priemonė masę turi nurodyti transporto priemonės gamintojas ir ji pateikiama pranešimo forma (2 priedas). Masė – tai didžiausioji leidžiamoji masė, pagal transporto priemonės gamintojo nurodymus paskirstyta tarp tiltų, arba masė, kuri gaunama transporto priemonę pakrovus pagal šio priedėlio 2.1 punktą.

2.1.   Didžiausia parengto eksploatuoti vilkiko masės, kurią yra nurodęs jo gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą), vertė; prie kurios pridedama:

2.1.1.   dvi masės, kiekviena po 68 kg, padėtos ant kiekvienos sėdynių eilės kraštinių sėdynių, nustatytų į pačią galutinę įprastą vairavimo ir važiavimo padėtį bei masės, kurios yra:

| 2.1.1.1. | jei tai originaliosios įrangos sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias patvirtinti yra pateikęs transporto priemonė gamintojas, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug 100 mm prieš reguliuojamųjų sėdynių „R“ tašką ir 50 mm prieš kitų sėdynių „R“ tašką („R“ taškas nustatomas pagal taisyklės Nr. 14 5.1.1.2 punktą);
  arba |
| --- | --- |

2.1.1.1.

jei tai originaliosios įrangos sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias patvirtinti yra pateikęs transporto priemonė gamintojas, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug 100 mm prieš reguliuojamųjų sėdynių „R“ tašką ir 50 mm prieš kitų sėdynių „R“ tašką („R“ taškas nustatomas pagal taisyklės Nr. 14 5.1.1.2 punktą);

arba

| 2.1.1.2. | jei tai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias nepriklausomas gamintojas pateikė patvirtinti ir kurios skirtos pritvirtinti papildomai, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug sėdynėje sėdinčio žmogaus vietoje. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

jei tai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, kurias nepriklausomas gamintojas pateikė patvirtinti ir kurios skirtos pritvirtinti papildomai, įtaisų ir sudedamųjų dalių masė maždaug sėdynėje sėdinčio žmogaus vietoje.

2.1.2.   Be to, be kiekvienos 68 kg masės, vietoje, skirtoje transporto priemonėje sukrauti rankinį bagažą, tolygiai paskirstoma 7 kg masė.

3.   Jei tai N1 kategorijos transporto priemonės (1), transporto priemonės masė, kuri naudojama matuojant pirmiau minėtą aukštį – tai:

| 3.1. | didžiausioji tarp tiltų paskirstyta leidžiamoji masė, kurią yra nurodęs vilkiko gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą). |
| --- | --- |

3.1.

didžiausioji tarp tiltų paskirstyta leidžiamoji masė, kurią yra nurodęs vilkiko gamintojas (žr. 2 priede pateiktos pranešimo formos 6 punktą).

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.) (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

8 PRIEDAS

TRANSPORTO PRIEMONĖJE ĮRENGTOS SUKABINIMO ĮRANGOS PATIKROS PROCEDŪRA

1.   Bendrosios nuostatos

Šiame priede nustatoma procedūra ir priimtinumo kriterijai, taikomi siekiant patikrinti, ar prie transporto priemonės, kurią norima patvirtinti, pritvirtintos sukabinimo įrangos tipiškos veiksmingumo vertės yra pakankamos transporto priemonės arba autotraukinio didžiausiosios velkamosios masės ir kitoms techninėms charakteristikoms užtikrinti.

1.1.   Patikros procedūra ir priimtinumo kriterijai

Reikalaujamosios veiksmingumo vertės turi būti apskaičiuojamos pagal atitinkamas šio priedo 2 ir 3 dalyse pateiktas formules, taikant didžiausiąsias leidžiamąsias vilkiko, priekabos ir autotraukinio mases, transporto priemonės gamintojo nurodytas pagal šios taisyklės 2 priedą.

Priimtinumo kriterijai yra įvykdyti:

| a) | jei apskaičiuotosios reikalaujamosios veiksmingumo vertės nėra didesnės už sukabinimo įrangos tipiškas veiksmingumo vertes; |
| --- | --- |

a)

jei apskaičiuotosios reikalaujamosios veiksmingumo vertės nėra didesnės už sukabinimo įrangos tipiškas veiksmingumo vertes;

| b) | jei, vilkties jungčiai neatitinkant pirmiau nurodytų kriterijų, apskaičiuotoji reikalaujamoji veiksmingumo vertė ir transporto priemonės gamintojo nurodyta ribinė V vertė atitinka visus šio priedo 4 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

b)

jei, vilkties jungčiai neatitinkant pirmiau nurodytų kriterijų, apskaičiuotoji reikalaujamoji veiksmingumo vertė ir transporto priemonės gamintojo nurodyta ribinė V vertė atitinka visus šio priedo 4 dalyje nustatytus kriterijus.

2.   Iš dviejų transporto priemonių sudarytiems autotraukiniams taikomos apskaičiavimo formulės

2.1.   Horizontaliosios jėgos

Jei tai mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, neskirtos išlaikyti veikiančias vertikaliąsias apkrovas, ta vertė yra:

Formula

Jei tai 2.13 punkte apibrėžtų priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru, mechaniniai sukabinimo įtaisai ir sudedamosios dalys, ta vertė yra:

Formula

Jei tai 2.6 punkte apibrėžti G klasės balniniai sukabintuvai, H klasės balninio sukabintuvo kaiščiai ir J klasės montavimo plokštės, ta vertė yra:

Formula

Čia:

| T | – | didžiausioji techniškai leidžiama vilkiko masė (tonomis). Jei taikytina, ši vertė apima vertikalią apkrovą, susidarančią dėl priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru (1); |
| --- | --- | --- |
| R | – | didžiausioji techniškai leidžiama priekabos su vilkimo sija, galinčia slankioti vertikalioje plokštumoje, arba puspriekabės masė (tonomis) (1); |
| C | – | 2.13 punkte apibrėžtos prie vilkiko prikabintos priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė, kuria ta priekaba spaudžia žemę, jeigu priekaba pakrauta didžiausiąja techniškai leidžiama mase (1). O1 ir O2 kategorijų priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru (2), didžiausioji techniškai leidžiama masė yra tokia, kokią nurodė vilkiko gamintojas. |

T

–

didžiausioji techniškai leidžiama vilkiko masė (tonomis). Jei taikytina, ši vertė apima vertikalią apkrovą, susidarančią dėl priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru (1);

R

–

didžiausioji techniškai leidžiama priekabos su vilkimo sija, galinčia slankioti vertikalioje plokštumoje, arba puspriekabės masė (tonomis) (1);

C

–

2.13 punkte apibrėžtos prie vilkiko prikabintos priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, masė, kuria ta priekaba spaudžia žemę, jeigu priekaba pakrauta didžiausiąja techniškai leidžiama mase (1). O1 ir O2 kategorijų priekabų, kurių tiltas (-ai) sutampa su jų sunkio centru (2), didžiausioji techniškai leidžiama masė yra tokia, kokią nurodė vilkiko gamintojas.

Velkamoji masė: R arba C (pasirinkti taikytiną).

2.2.   Vertikaliosios jėgos, kuriomis sukabinimo įtaisą veikia priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

Vertikalioji jėga, kuria sukabinimo įtaisą veikia didesne nei 3,5 tonos didžiausiąja techniškai leidžiama mase pakrauta priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, yra:

Formula
  kN (žr. toliau pateiktą pastabą)

Čia:

| C | – | apibrėžta šio priedo 2.1 punkte; |
| --- | --- | --- |
| a | – | lygiavertis vertikalusis sukabinimo įtaisą veikiantis pagreitis atsižvelgiant į vilkiko galinio tilto pakabos tipą. |

C

–

apibrėžta šio priedo 2.1 punkte;

a

–

lygiavertis vertikalusis sukabinimo įtaisą veikiantis pagreitis atsižvelgiant į vilkiko galinio tilto pakabos tipą.

Jei tai pneumatinė pakaba (arba pakabos sistemos su lygiavertėmis svyravimų slopinimo charakteristikomis):

a = 1,8 m/s2

Jei tai kitų tipų pakaba:

a = 2,4 m/s2;

| X | – | kroviniui sukrauti skirto priekabos ploto ilgis (metrais) (žr. 27 brėžinį); |
| --- | --- | --- |
| L | – | atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio (metrais) (žr. 27 brėžinį). |

X

–

kroviniui sukrauti skirto priekabos ploto ilgis (metrais) (žr. 27 brėžinį);

L

–

atstumas nuo sukabintuvo ąsos vidurio iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio (metrais) (žr. 27 brėžinį).

Pastaba:

  Formula
  (jeigu mažesnis nei 1,0, turi būti naudojama 1,0 vertė)

27 brėžinys

Priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, matmenys

Image 35

Velkamoji masė: C

3.   Iš kelių transporto priemonių sudarytiems autotraukiniams taikomos formulės

3.1.   1 autotraukinys

| Apibūdinimas | : | standžiosios konstrukcijos sunkvežimis + atraminė puspriekabės važiuoklė + puspriekabė |
| --- | --- | --- |

Apibūdinimas

:

standžiosios konstrukcijos sunkvežimis + atraminė puspriekabės važiuoklė + puspriekabė

Masės [tonomis]:

| M1 | = | bendra standžiosios konstrukcijos sunkvežimio tilto apkrova (sukabinus) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | bendra atraminės puspriekabės važiuoklės ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M3 | = | bendra atraminės puspriekabės važiuoklės tilto apkrova (sukabinus) |
| M4 | = | bendra standžiosios konstrukcijos sunkvežimio tilto apkrova (sukabinus), pridėjus atraminės puspriekabės važiuoklės masę be krovinio |
| M5 | = | puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova |
| M6 | = | M5 + bendra puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |

M1

=

bendra standžiosios konstrukcijos sunkvežimio tilto apkrova (sukabinus)

M2

=

bendra atraminės puspriekabės važiuoklės ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M3

=

bendra atraminės puspriekabės važiuoklės tilto apkrova (sukabinus)

M4

=

bendra standžiosios konstrukcijos sunkvežimio tilto apkrova (sukabinus), pridėjus atraminės puspriekabės važiuoklės masę be krovinio

M5

=

puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova

M6

=

M5 + bendra puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

Bendra autotraukinio masė = M1 + M2

Standžiosios konstrukcijos sunkvežimio velkamoji masė: M2

Atraminės puspriekabės važiuoklės velkamoji masė: M6

Matmenys:

| L | = | atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki atraminės puspriekabės važiuoklės tiltų grupės vidurio [m] |
| --- | --- | --- |

L

=

atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki atraminės puspriekabės važiuoklės tiltų grupės vidurio [m]

Sukabinimo įtaiso pajėgumo reikalavimas:

| šakutės tipo sukabinimo įtaisas | : | |
| --- | --- | --- |
| balninis sukabintuvas | : | |

šakutės tipo sukabinimo įtaisas

:

Formula


  Formula

balninis sukabintuvas

:

Formula

| † | Atraminė puspriekabės važiuoklė su standžiąja vilkimo sija:
  Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę Dc.
  Atraminė puspriekabės važiuoklė su lanksčiąja vilkimo sija:
  Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę D. Naudojant lanksčiąją vilkimo siją, reikalaujamoji V vertė netaikoma. |
| --- | --- |

†

Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę Dc.

Atraminė puspriekabės važiuoklė su lanksčiąja vilkimo sija:

Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę D. Naudojant lanksčiąją vilkimo siją, reikalaujamoji V vertė netaikoma.

3.2.   2 autotraukinys

| Apibūdinimas | : | vilkikas + puspriekabė + priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru |
| --- | --- | --- |

Apibūdinimas

:

vilkikas + puspriekabė + priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

Masės [tonomis]:

| M1 | = | bendra vilkiko tilto apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę apkrovą, susidarančią prikabinus puspriekabę) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | bendra priekabos tilto apkrova (sukabinus) |
| M3 | = | bendra vilkiko ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M4 | = | puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova |
| M5 | = | M4 + bendra puspriekabės ir priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tilto apkrova (sukabinus) |

M1

=

bendra vilkiko tilto apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę apkrovą, susidarančią prikabinus puspriekabę)

M2

=

bendra priekabos tilto apkrova (sukabinus)

M3

=

bendra vilkiko ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M4

=

puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova

M5

=

M4 + bendra puspriekabės ir priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tilto apkrova (sukabinus)

Bendra autotraukinio masė = M2 + M3

Vilkiko velkamoji masė: M5

Puspriekabės velkamoji masė: M2

Matmenys:

| L | = | atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio [m] |
| --- | --- | --- |
| X | = | kroviniui sukrauti skirto priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis [m] |
| a | = | 2,4 [m/s2], jei priekaba yra su plienine pakaba; 1,8 [m/s2], jei priekaba yra su pneumatine pakaba |

L

=

atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio [m]

X

=

kroviniui sukrauti skirto priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis [m]

a

=

2,4 [m/s2], jei priekaba yra su plienine pakaba; 1,8 [m/s2], jei priekaba yra su pneumatine pakaba

Sukabinimo įtaiso pajėgumo reikalavimas:

| šakutės tipo sukabinimo įtaisas puspriekabėje | : | |
| --- | --- | --- |
| balninis sukabintuvas | : | |

šakutės tipo sukabinimo įtaisas puspriekabėje

:

Formula


  Formula

balninis sukabintuvas

:

Formula

Pastaba:

  Formula
  (jeigu mažesnis nei 1,0, turi būti naudojama 1,0 vertė)

3.3.   3 autotraukinys

| Apibūdinimas | : | vilkikas + puspriekabė + atraminė puspriekabės važiuoklė + puspriekabė |
| --- | --- | --- |

Apibūdinimas

:

vilkikas + puspriekabė + atraminė puspriekabės važiuoklė + puspriekabė

Masės [tonomis]:

| M1 | = | bendra vilkiko tilto apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę apkrovą, susidarančią prikabinus pirmąją puspriekabę) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | bendra vilkiko ir pirmosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M3 | = | M4 + bendra antrosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M4 | = | bendra atraminės puspriekabės važiuoklės apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę apkrovą, susidarančią prikabinus antrąją puspriekabę) |
| M5 | = | M2 + atraminės puspriekabės važiuoklės masė be krovinio |
| M6 | = | pirmosios puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova |
| M7 | = | antrosios puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova |
| M8 | = | M7 + bendra antrosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M9 | = | M6 + bendra pirmosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) + M3 |

M1

=

bendra vilkiko tilto apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę apkrovą, susidarančią prikabinus pirmąją puspriekabę)

M2

=

bendra vilkiko ir pirmosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M3

=

M4 + bendra antrosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M4

=

bendra atraminės puspriekabės važiuoklės apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę apkrovą, susidarančią prikabinus antrąją puspriekabę)

M5

=

M2 + atraminės puspriekabės važiuoklės masė be krovinio

M6

=

pirmosios puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova

M7

=

antrosios puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova

M8

=

M7 + bendra antrosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M9

=

M6 + bendra pirmosios puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) + M3

Bendra autotraukinio masė = M2 + M3

Vilkiko velkamoji masė: M9

Pirmosios puspriekabės velkamoji masė: M3

Atraminės puspriekabės važiuoklės velkamoji masė: M8

Matmenys:

| L | = | atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki atraminės puspriekabės važiuoklės tiltų grupės vidurio [m] |
| --- | --- | --- |

L

=

atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki atraminės puspriekabės važiuoklės tiltų grupės vidurio [m]

Sukabinimo įtaiso pajėgumo reikalavimas:

| šakutės tipo sukabinimo įtaisas pirmojoje puspriekabėje | : | |
| --- | --- | --- |
| balninis sukabintuvas | : | D = Max(D
  1; D
  2), kai: | |

šakutės tipo sukabinimo įtaisas pirmojoje puspriekabėje

:

Formula

Formula

balninis sukabintuvas

:

D = Max(D
  1; D
  2), kai:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

| † | Atraminė puspriekabės važiuoklė su standžiąja vilkimo sija:
  Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę Dc.
  Atraminė puspriekabės važiuoklė su lanksčiąja vilkimo sija:
  Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę D. Naudojant lanksčiąją vilkimo siją, reikalaujamoji V vertė netaikoma. |
| --- | --- |

†

Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę Dc.

Atraminė puspriekabės važiuoklė su lanksčiąja vilkimo sija:

Ši apskaičiuotoji reikalaujamoji D vertė turi būti mažesnė už patvirtintąją naudojamos sukabinimo įrangos veiksmingumo vertę D. Naudojant lanksčiąją vilkimo siją, reikalaujamoji V vertė netaikoma.

3.4.   4 autotraukinys

| Apibūdinimas | : | standžiosios konstrukcijos sunkvežimis + priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru + priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru |
| --- | --- | --- |

Apibūdinimas

:

standžiosios konstrukcijos sunkvežimis + priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru + priekaba, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru

Masės [tonomis]:

| M1 | = | bendra standžiosios konstrukcijos sunkvežimio tilto apkrova (sukabinus) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | bendra pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tilto apkrova (sukabinus) |
| M3 | = | bendra antrosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tilto apkrova (sukabinus) |
| M4 | = | M2 + M3 |
| M5 | = | M1 + M2 |

M1

=

bendra standžiosios konstrukcijos sunkvežimio tilto apkrova (sukabinus)

M2

=

bendra pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tilto apkrova (sukabinus)

M3

=

bendra antrosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tilto apkrova (sukabinus)

M4

=

M2 + M3

M5

=

M1 + M2

Standžiosios konstrukcijos sunkvežimio velkamoji masė: M4

Priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, velkamoji masė: M3

Bendra autotraukinio masė = M1 + M2 + M3

Matmenys:

| L1 | = | atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio [m] |
| --- | --- | --- |
| L2 | = | atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki antrosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio [m] |
| X1 | = | kroviniui sukrauti skirto pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis [m]. |
| X2 | = | kroviniui sukrauti skirto antrosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis [m] |
| T1 | = | atstumas nuo tiltų grupės vidurio iki šakutės tipo sukabinimo įtaiso sukabinimo vietos pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, gale [m] |
| a | = | 2,4 [m/s2], jei priekaba yra su plienine pakaba; 1,8 [m/s2], jei priekaba yra su pneumatine pakaba |

L1

=

atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio [m]

L2

=

atstumas nuo sukabintuvo ąsos iki antrosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, tiltų grupės vidurio [m]

X1

=

kroviniui sukrauti skirto pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis [m].

X2

=

kroviniui sukrauti skirto antrosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, ploto ilgis [m]

T1

=

atstumas nuo tiltų grupės vidurio iki šakutės tipo sukabinimo įtaiso sukabinimo vietos pirmosios priekabos, kurios tiltas (-ai) sutampa su jos sunkio centru, gale [m]

a

=

2,4 [m/s2], jei priekaba yra su plienine pakaba; 1,8 [m/s2], jei priekaba yra su pneumatine pakaba

Sukabinimo įtaiso pajėgumo reikalavimas:

| šakutės tipo sukabinimo įtaisai | : | V = V1 |
| --- | --- | --- |

šakutės tipo sukabinimo įtaisai

:

Formula

V = V1

Formula

Formula

Pastaba:

  Formula


  Formula
  (jeigu mažesnis nei 1,0, turi būti naudojama 1,0 vertė)

3.5.   5 autotraukinys

| Apibūdinimas | : | vilkikas + jungiamoji priekaba (3) + puspriekabė |
| --- | --- | --- |

Apibūdinimas

:

vilkikas + jungiamoji priekaba (3) + puspriekabė

Masės [tonomis]:

| M1 | = | bendra vilkiko tilto apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę jungiamosios priekabos apkrovą) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | jungiamosios priekabos balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova |
| M3 | = | M2 + bendra jungiamosios priekabos ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M4 | = | bendra jungiamosios priekabos ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus) |
| M5 | = | puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova |
| M6 | = | M5 + bendra puspriekabės tilto apkrova |

M1

=

bendra vilkiko tilto apkrova (sukabinus) (įskaitant atraminę jungiamosios priekabos apkrovą)

M2

=

jungiamosios priekabos balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova

M3

=

M2 + bendra jungiamosios priekabos ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M4

=

bendra jungiamosios priekabos ir puspriekabės tilto apkrova (sukabinus)

M5

=

puspriekabės balninio sukabintuvo kaiščio atraminė apkrova

M6

=

M5 + bendra puspriekabės tilto apkrova

Bendra autotraukinio masė = M1 + M4

Vilkiko velkamoji masė: M3

Jungiamosios priekabos velkamoji masė: M6

Sukabinimo įtaiso pajėgumo reikalavimas:

| balninis sukabintuvas | : | |
| --- | --- | --- |

balninis sukabintuvas

:

Formula

4.   Veiksmingumo išplėtimas

Toliau šiame skirsnyje naudojamais žymenimis Dcert, Dc-cert, Vcert ir Scert nurodomos patvirtintosios nagrinėjamos sukabinimo įtaiso sudedamosios dalies veiksmingumo vertės. Žymenimis Dc-req, Vreq ir Sreq nurodomos reikalaujamosios autotraukinio veiksmingumo vertės, apskaičiuotos pagal šiame priede nustatytas taisykles. Jos turi būti įvertinamos palyginant su patvirtintosiomis veiksmingumo vertėmis.

4.1.   Šakutės tipo sukabinimo sistemos su prikabinimo sijomis ir sukabintuvo ąsomis

Pagal kiekvieną patvirtintųjų veiksmingumo verčių derinį gali būti nubrėžiama diagrama, kaip parodyta 28 brėžinyje. Apskaičiuotosios reikalaujamosios veiksmingumo vertės Dc-req ir Vreq, patenkančios į subrūkšniuotą diagramos plotą, gali būti naudojamos kelių eisme.

Sreq vertė turi būti ne didesnė kaip 1 000 kg.

28 brėžinys

Image 36

4.2.   Jei apskaičiuotosios reikalaujamosios veiksmingumo vertės patenka į 28 brėžinyje parodytą subrūkšniuotą plotą, velkamoji masė tikrinama taikant V ribinę vertę. Nagrinėjamame derinyje ribine V verte pakeičiama patvirtintoji įrengtos sukabinimo įrangos V vertė.

4.2.1.   Ribinė V vertė nurodoma kaip 28 brėžinyje pateiktos nuolaidžios tiesės taškas. Šis taškas atitinka apskaičiuotąją reikalaujamąją Dc vertę, susijusią su tam tikra velkamąja mase.

---

(1)  T ir R masės bei didžiausioji techniškai leidžiama masė gali viršyti nacionalinės teisės aktais nustatytas didžiausiąsias leidžiamąsias mases;

(2)  Žr. 13 taisyklėje, pridėtoje prie 1958 m. susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų, pateiktas apibrėžtis. Ši apibrėžtis taip pat pateikta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3.) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4) 7 priede.

(3)  Jungiamoji priekaba yra puspriekabė, kurios gale yra įrengtas balninis sukabintuvas, suteikiantis galimybę vilkti antrą puspriekabę.

---